bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 33, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 42, 2013/14:MJ232 av (M) yrkande 1, 2013/14:MJ243 av (S), 2013/14:MJ245 av (S), 2013/14:MJ296 av (FP) yrkande 1, 2013/14:MJ322 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:MJ326 av (M), 2013/14:MJ344 av m.fl. (S), 2013/14:MJ351 av i (C) yrkande 1, 2013/14:MJ356 av och (båda MP), 2013/14:MJ437 av m.fl. (S), 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:MJ505 av m.fl. (MP) yrkande 1. En god landsbygdsutveckling behövs för landsbygdens egen skull, men även för att där finns en stor utvecklingspotential som kan komma hela samhället till gagn. Vi vill kraftsamla för en hållbar livsmedelsproduktion i , vi vill se – det hållbara matlandet. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med en långsiktig strategi med förslag till åtgärder som syftar till en mer miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Ekologisk produktion m.m., punkt 6 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:MJ324 av (M) yrkande 1, 2013/14:MJ329 av m.fl. (MP) och 2013/14:MJ345 av (S). Vi ser fördelar med ekologisk odling av två skäl. För det första av miljö- och klimatskäl eftersom den ekologiska odlingen minskar jordbrukets miljöpåverkan. Det handlar om minskad användning av kemikalier, vilket är bra både för vår egen hälsa och för den biologiska mångfalden. Vidare är jordbrukets klimatpåverkan betydligt mindre med den ekologiska odlingen, främst eftersom man inte använder handelsgödsel som påverkar klimatet genom att det ger utsläpp av den mycket starka växthusgasen dikväveoxid (lustgas). Ökad ekologisk odling minskar alltså, i alla fall kortsiktigt, trycket på en omställning i andra sektorer i samhället. För det andra tror vi att ekologiska produkter kan vara den typ av specialisering som kan göra svenskt jordbruk mer konkurrenskraftigt. Vi har en lång tradition och erfarenhet av ekologisk odling i . En stabil och ökande efterfrågan från den offentliga sektorn gör också att den ekologiska odlingen kan utvecklas. Vi menar att ekologisk odling är ett mervärde som den borgerliga regeringen har tappat bort. Vi anser inte att de ekologiska odlingsmetoderna helt kan ta över men vi tror att de kan utgöra en större andel av produktionen än de gör . Vi vill sätta ett nytt mål som innebär att av jordbruksmarken ska vara ekologiskt certifierad till 2020. Detta bör ges regeringen till känna. Ekologisk produktion m.m., punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ329 av m.fl. (MP) och 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:MJ324 av (M) yrkande 1, 2013/14:MJ345 av (S) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 18. Enligt kännetecknas ekologiskt lantbruk av – en varierad växtföljd som en förutsättning för att effektivt utnyttja platsgivna resurser – strikta begränsningar för användningen av bekämpningsmedel och handelsgödsel, antibiotika till djuren, livsmedelstillsatser och andra insatsmedel – förbud att använda genetiskt modifierade organismer – utnyttjande av platsgivna resurser, t.ex. stallgödsel och foder som produceras på gården – användning av växt- och djurmaterial som är motståndskraftiga mot sjukdomar och som är anpassade till lokala förhållanden – djuruppfödning som innebär tillgång till vistelse ute i det fria och utfodring med ekologiskt foder – uppfödningssystem som är anpassade till de olika djurslagens behov. Den ekologiska produktionen kan ses som ett medel i arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som beslutat, framför allt målen Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö och Ett rikt växt- och djurliv, men också Grundvatten av god kvalitet. I 2012:37 föreslås ett riktmål som är oförändrat i förhållande till det tidigare målet , nämligen att arealen certifierad ekologisk jordbruksmark 2020 ska omfatta av den svenska jordbruksmarken. Den certifierade ekologiska jordbruksmarken i slättbygd ska ha ökat med jämfört med . Att ha en alldeles otillräcklig målsättning riskerar leda till att den ekologiska sektorn stagnerar. Om samhället vill att uppsatta miljökvalitetsmål ska kunna nås krävs en kraftfull styrning. Ett sätt är att sätta upp tydliga, konkreta mål för den certifierade ekologiska jordbruksproduktionen. Dessutom behöver både den privata och den offentliga sektorn ett tydligt konsumtionsmål som de kan arbeta mot. har en mer offensiv hållning och föreslår att den övergripande målsättningen bör vara att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2020 och att av den svenska jordbruksarealen ska utgöras av certifierat ekologiskt lantbruk 2020. Vi anser att regeringen bör utforma konkreta mål för den ekologiska produktionen och konsumtionen. Detta bör ges regeringen till känna. Ekologisk produktion m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:MJ324 av (M) yrkande 1, 2013/14:MJ329 av m.fl. (MP), 2013/14:MJ345 av (S) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 18. En stor andel av hotade arter återfinns i jordbrukslandskapet. Användning av bekämpningsmedel och handelsgödsel samt en övergång från varierad växtföljd till specialisering på enstaka grödor hotar den biologiska mångfalden. Ett ekologiskt jordbruk utan användning av bekämpningsmedel och handelsgödsel är långsiktigt hållbart och gynnar den biologiska mångfalden i förhållande till det konventionella jordbruket. driver det ekologiska jordbruket hela lantbruket mot ökad hållbarhet och tillgodoser konsumenternas behov av djurvänliga och hälsosamma livsmedel. var av jordbruksmarken ekologiskt certifierad eller under omställning till ekologisk produktion och regeringen uppnådde därmed inte målet på till . har inte fattat något samlat beslut om ekologisk produktion och konsumtion. Av den totala arealen jordbruksmark i brukades med ekologiska produktionsmetoder 2012. av denna produktion fick ersättning för certifierad ekologisk produktion. Det krävs ökade resurser för att miljöanpassa det svenska jordbruket. bör ha tydliga nationella mål för ekologisk produktion och konsumtion för att intensifiera arbetet för ett hållbart jordbruk. Certifierad ekologisk jordbruksmark bör omfatta av den svenska jordbruksmarken 2020. Detta bör ges regeringen till känna. Myggbekämpning, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ478 av (SD) och 2013/14:MJ373 av (M), 2013/14:MJ418 av (KD), 2013/14:MJ432 av och (båda M), 2013/14:MJ445 av Per och (båda M) och 2013/14:MJ497 av m.fl. (S). Den s.k. översvämningsmyggan har orsakat stora problem som riskerar att sprida sig och bli ett nationellt problem om man inte tar det på allvar. Flertalet kommuner och länsstyrelser har hjälpts åt för att bekosta myggbekämpningen. Denna bekämpning har således också inneburit att det finns personer som har kompetens och erfarenhet som kan utvecklas genom att fler lär av deras arbete. Eftersom myggproblematiken riskerar sprida sig till stora delar av landet som sluppit det bör det vara en nationell angelägenhet att redan nu bilda en nationell organisation med fokus på myggbekämpning. Myggornas utspridning beror till stor del på vädret, vilket gör att det kan vara svårt att veta hur stora problemen kan bli i ett visst område. Det krävs ett förebyggande arbete för att stötta de områden i som drabbas, vilket kan ske om staten hjälper till med de resurser som krävs samt ser till att olika aktörer kan samverka emot myggen. Detta bör ges regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 2 (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. har i årets s.k. rambetänkande ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 23 som anges i budgetpropositionen. Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 15 under fortsatta behandling. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde utökas med på det sätt som framgår av vår motion (2013/14:MJ483). Vi vill med budgetmedel förstärka landsbygdsprogrammet för att klara jobben på landsbygden. Det handlar om mer än regeringens förslag under anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, vilket skulle ge landsbygden bättre villkor. Detta gör vi av flera skäl. För det första är arbetstillfällena inom jordbruket helt avgörande för människors möjligheter att bo och arbeta på landsbygden. När arbetstillfällena minskar där tvingas ofta människor att överge den livsstil som de valt att leva efter. Den andra anledningen är svenska konsumenters rätt till mat av hög kvalitet och säkerhet. Svensk mat har ofta högre kvalitet och är producerad efter tuffare miljökrav och djurskyddsregler. Men sämre lönsamhet minskar tillgången på svensk mat. Den tredje anledningen är miljömål. Regeringen saknar åtgärder för att klara 14 av de 16 miljömålen. Landsbygdsprogrammet ger ersättningar för åtgärder som stödjer flera av våra miljömål. En sänkning av ersättningarna skulle drabba den biologiska mångfalden, öka övergödningen och göra att värdefulla miljöer som hagar och ängar försvinner. Vi vill även framhålla att artprojektet är en viktig grund för arbetet att bevara den svenska biologiska mångfalden. Regeringen har gjort en översyn av Svenska artprojektet vid SLU och föreslagit att besparingar kan göras genom att projektet slutar trycka Nationalnyckeln i bokform. Vi menar att det inte ska vara ett politiskt beslut om Nationalnyckeln ska presenteras i bokform eller i digital form. Vi vill också ge det nya landsbygdsprogrammet en mer modern och framtidsinriktad profil. Vi vill få fram fler innovationer. Investeringsstöd behöver ses över så att de leder till mer konkurrenskraftiga företag. Vi vill se till att hela näringslivet på landsbygden utvecklas. Miljöstöden måste bli mer riktade för att få större effekt men utan att ansökningssystemet blir för byråkratiskt. Vi menar att landsbygdsprogrammet ska stödja de grundläggande tjänster som gör att landsbygden kan leva, snarare än den flora av projekt som finns . Det handlar bl.a. om stöd till bredbandsutbyggnad. Vi tror att den ekologiska odlingen även i fortsättningen behöver hjälp och stöd för att växa. Framför allt för att kunna möta den ökade efterfrågan. Vi är därför beredda att öka anslagen via EU:s landsbygdsprogram för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Vi vill även stödja småskalig livsmedelsförädling då en egen småskalig förädling och försäljning har varit ett framgångskoncept för många lantbruksföretag. Eldrimner bör få ett fast anslag i statsbudgeten för att inte behöva vara beroende av projektmedel. har presenterat en biogasstrategi med flera kraftfulla förslag, vilka regeringen valt att inte använda. Ett av förslagen i plan är en metagasreduceringsersättning på för producerad energi från stallgödsel. Biogasstödet innebär att en lantbrukare som producerar biogas och återvinner energin alternativt producerar fordonsgas från företagets naturgödselproduktion får en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Vi menar att förslaget skulle vara en kraftfull åtgärd för att öka biogasproduktionen i och minska jordbrukets klimatpåverkan och övergödningen, men också ge en intäkt för lantbruket. bör få i uppgift att i nära samarbete med utforma detaljerna i ett biogasstöd för lantbrukare och föreslå hur länge stödet ska utgå. Vi föreslår att åtgärden införs i det nya landsbygdsprogrammet. Regeringen har föreslagit en försöksverksamhet i med metangasreduceringsersättning. För detta har anslagits under 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Dessa medel anser vi ska överföras till 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Vi vill omdirigera anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor till en ny satsning för att stärka konkurrenskraften i livsmedelsproduktionen. Vi vill skapa en organisation som vi gett arbetsnamnet Svensk Mat. Vi vill bjuda in lantbrukets intresseorganisationer, livsmedelsindustrin, berörda fackföreningar m.fl. att delta som delägare i Svensk Mat. Vår förhoppning är att dessa ska samäga Svensk Mat med regeringen. Syftet är en samordnad kraftsamling för att stödja och stimulera en effektivisering inom branschen och för att utveckla och lansera varumärken med svenska livsmedelsprodukter som råvara. Vår idé handlar innebär ett samarbete i ny form. Svensk Mat skulle t.ex. kunna arbeta med att utveckla pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning kring hur nya varumärken kan lanseras. Flera av de åtgärder och projekt som räknas in under Matlandets budget kommer att kunna fortsätta i regi av . Därmed behövs inte längre en del kostsamma delar av matlandet som matlandetkonferenser och dylikt, vilket ger en besparing på ; vi vill således minska anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med . Det är väl känt att hästnäringen blir en alltmer betydelsefull näring i som omsätter och genererar en stor efterfrågan på varor och tjänster. Allt fler är sysselsatta inom näringen och tillväxt och företagande behövs för att bidra till branschens mognad. Mot denna bakgrund är det olyckligt att det statliga stödet till hästforskningen kraftigt reducerats. Vi vill avveckla projektet , dock inte rådgivningsverksamheten. Vi har andra förslag för att stärka miljöarbetet i skogsbruket och flera förslag på näringspolitiken. Vi vill således minska anslaget 1:1 med . Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 2 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 23. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle ha blivit fallet med förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha ökats med på det sätt som framgår av motion 2013/14:MJ521. Kvarvarande skyddsvärda skogsområden räcker inte till för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Vi föreslår att skyddsarbetet byggs upp etappvis . Det innebär en ökning, utöver regeringens förslag, av anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med 2014 samt anslaget 1:1 med 2014. Konflikter kring rovdjur kan minskas genom att staten ger ersättning för viltstängsel och för tamdjur som skadas av rovdjur. höjer anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. med . För att börja genomföra en del av förslag och andra åtgärder avseende framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslår vi ökningar av anslaget 1:8 med . Vi föreslår också att anslaget ökas med ytterligare för arbetet med djurskydd (se nedan). I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artrikedomen och förekomsten av sådana arter som är hotade att minska. För att kunna genomföra förslag från och senare förslag avseende den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i åkermarken föreslår vi en ökning av landsbygdsprogrammet genom anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med mer än regeringen satsar. Detta finansieras genom återföring av en del av intäkterna från en återinförd skatt på konstgödsel, se nedan. Därutöver lägger vi ytterligare för att upprätthålla miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet trots EU:s neddragningar. Sammanlagt blir det en ökning med jämfört med regeringens förslag. vill vi se en ändrad inriktning och bättre träffsäkerhet i landsbygdsprogrammet. Vi vill i ökad utsträckning fokusera på åtgärder för att ställa om jordbruket till framtidens ekologiska produktion, samt miljöersättningar och, i andra hand, till andra ändamål som tillämpad forskning och metodutveckling för jordbruket. Vi föreslår att anslaget 1:24 förstärks med för miljörelaterat arbete inom jordbruksområdet. Som ett led i kunskapsuppbyggnaden om biologisk mångfald satsade regeringen på ett långsiktigt projekt för att kartlägga de arter som förekommer i . För att behålla höga ambitioner kring forskning av biologisk mångfald vill vi på anslaget 1:24 avsätta för Artdatabankens arbete med Nationalnyckeln inom SLU. Ett viktigt arbete för att på vetenskaplig grund stärka djurens välfärd görs vid Nationellt center för djurvälfärd (SCAW) vid SLU i , som utöver forskning arbetar med utbildning och rådgivning på djurvälfärdsområdet. Vi föreslår därför att anslaget 1:24 ökas med riktat till verksamheten vid SCAW (utöver de andra satsningar vi gör på SLU). Vi ser stora behov att förbättra villkoren för djuren och föreslår därför ett djurskyddspaket på inom utgiftsområde 23. Vi föreslår en djuretisk ombudsman – en DjurO – som ska verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. ska även i fortsättningen ha ansvar för att verka för ett gott djurskydd, fungera som en central kontrollmyndighet samt vara förvaltningsmyndighet för djurskyddet och meddela föreskrifter. Vi föreslår i ett nytt anslag: Inrättande av djuretisk ombudsman. För att stärka djurskyddsarbetet på föreslår vi att ett vetenskapligt råd inrättas till stöd för verkets arbete med att uppdatera djurskyddsföreskrifterna. Detta råd, vars forskare kan variera beroende på fråga, bör lämpligen drivas i regi av Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) vid SLU, i nära samarbete med SLU. För detta föreslår vi att anslaget 1:8 utökas med ytterligare (utöver den ökning om som vi föreslår för miljömålsarbetet). Därtill föreslår vi att återfår medel för djurskyddsbefrämjande forskning som tidigare överförts till Formas. framhåller att överflyttningen försvårade kopplingen mellan de forskningsbehov som identifieras i anslutning till verkets arbete och finansieringen av forskningsprojekt, och att en återflytt skulle vara en fördel. För att inte behöva prioritera ned angelägen djurskyddsforskning föreslår vi att tillförs för djurskyddsfrämjande forskning, varav finansieras genom att Formas anslag till detsamma upphör. Sammantaget får för mer forskning och arbete med djurskydd. saknar en samlad instans som arbetar med samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. Vi föreslår att ett nytt anslag, 3R-center för alternativ till djurförsök, tillförs 2014 och därefter. Det ekologiska lantbruket bidrar till att flera miljömål nås. Dessutom bidrar det till att markens produktivitet bevaras . vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion. Vidare bör regeringen göra en översyn av ersättningsnivåerna för certifierade producenter. För den långsiktiga utvecklingen är det också viktigt med åtgärder som främjar och underlättar konsumtion av ekologiskt producerade livsmedel, både i hushållen och i storkök och offentlig sektor. Stödet till denna verksamhet behöver återställas. Vi föreslår att anslås på ett nytt anslag, Åtgärder ekologisk produktion, för vissa åtgärder för att öka produktionen och konsumtionen av ekologisk mat. Detta finansieras delvis genom att förs över från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och från anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till det nya anslaget Åtgärder ekologisk produktion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Vi vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel. Det är en åtgärd för bättre folkhälsa och mot övergödning. Intäkterna bör som tidigare återföras till näringen, i första hand i form av ersättning för miljöåtgärder. Vi vill satsa en del av intäkterna på ett nytt anslag Åtgärder för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Merparten, , återförs genom en ökning jämfört med regeringens förslag av anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för landsbygdsprogrammet, i första hand för åtgärder som bidrar till att miljömålen nås. Det behövs ökade forskningssatsningar för det ekologiska jordbrukets utveckling där hela jordbrukssystemets funktioner är i fokus. För att utveckla nya metoder och bedöma nya teknikers och jordbruksmetoders långsiktiga hållbarhet krävs långvariga försök. De flesta projekt får finansiering , vilket är alldeles för kort. anser att det behövs ökade möjligheter att få pengar till projekt som varar 10 till . Vi vill se en forskningssatsning på ekologiskt lantbruk med resurshushållning. () har minskat sitt stöd till ekologisk produktion, bl.a. genom att dra ned på forskning.