bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Regeringen bör ge i uppdrag att se till att medlen används för att rekrytera yngre internationella forskare som kan utgöra framtida toppforskare jämte mer seniora internationella toppforskare. Medlen ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Vi föreslår en lägre resurstilldelning än regeringen för detta ändamål 20142016. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Internationell rekrytering av forskare, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 40 i denna del. tror att regeringens utformning av satsningen på internationella toppforskare inte kommer att ge de resultat regeringen eftersträvar. Om det är framtidens yngre toppforskare som ska rekryteras är vi övertygade om att de studieavgifter som regeringen har infört för internationella studenter får negativa konsekvenser. Det har lett till att mycket färre studenter söker sig till . Där förlorar vi också potentiella unga forskare som kan tänka sig att vara kvar och börja forska. Satsningens utformning riskerar att leda till att gårdagens män rekryteras. Vi tror att man i stället ska satsa på generellt goda forskningsmiljöer. De medel som har avsatts för internationell rekrytering av forskare anser vi därför i stället skulle ha använts till ökade direkta anslag till universitet och högskolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskarkarriär i högskolan, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 21 samt 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 10. Socialdemokraterna menar att det krävs investeringar i de yngre forskarna om ska vara en framstående forskningsnation nu och . För att yngre forskare ska kunna vara självständiga i sin forskning och ha möjlighet att bryta ny mark krävs att de har trygga villkor under sin doktorandtid och att det finns tydliga karriärvägar för nydisputerade med möjligheter till fortsatt forskning och meritering. En viktig förutsättning för att svensk forskning ska hålla riktigt hög klass är att vi lyckas attrahera forskarbegåvningar. För att lärosätena ska vara ett lockande alternativ för både kvinnor och män måste det finnas ett attraktivt, transparent och tydligt karriärsystem med en väl avvägd fördelning av anställningar på olika nivåer, från forskarstuderande och postdoktorer till professorer. Andelen med tidsbegränsad anställning inom högskolesektorn är mycket hög. hade av kvinnorna och av männen en tidsbegränsad anställning. Möjligheten att, som , stapla visstidsanställningar på varandra behöver begränsas. Den reglering som regeringen gjort av meriteringsanställningar bör rivas upp och arbetsmarknadens parter bör förhandla fram ett avtal som reglerar dessa anställningar. Bra villkor inom akademin krävs för att duktiga forskare ska attraheras och stanna kvar inom akademin. Vi förordar ett enhetligt karriärsystem inom hela universitets- och högskolesfären som bör gynna både nationell och internationell rörlighet. Vidare är det angeläget att ämnesövergripande forskning och samverkan med det omgivande samhället främjas. Det är viktigt att meritvärderingssystemet vid anställningar och karriärutveckling premierar relevanta erfarenheter utanför universitet och högskolor. Rörligheten mellan företag, institut och högskola bör stimuleras genom ökad betoning av erfarenhet från näringslivet och den offentliga sektorn vid tillsättning av tjänster inom högskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Jämn fördelning av rekryteringsmedel mellan kvinnor och män, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 17. Regeringen ska säkerställa att medel för rekrytering av framstående yngre forskare fördelas jämnt mellan kvinnor och män. bör få detta i uppdrag. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Jämställdhet i högskolan, punkt 12 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena . Utvecklingen mot en jämställd akademi går alltför långsamt. Socialdemokraterna och vill därför kraftigt förstärka arbetet för en mer jämställd akademi där såväl kvinnors som mäns kompetens tas till vara. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i akademin, endast då kan allas kompetens tas till vara fullt ut. Så ser det inte ut . Kvinnor och män har olika villkor för att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna. Det är ett brott mot de värden forskningssamhället bygger på och en misshushållning med resurser. Om ska vara en framstående forskningsnation krävs en mer jämställd akademi där såväl mäns som kvinnors kompetens tas till vara. Slutsatsen som Delegationen för jämställdhet i högskolan (SOU 2011:1) drar är att det finns brister i arbetet för jämställdhet i högskolan när det gäller planmässighet, långsiktighet, samverkan samt teoretisk och praktisk kunskapsförankring. Utvecklingen mot en jämställd akademi går mycket långsamt. Vi menar att problemet inte kommer att lösa sig enbart med hjälp av tiden. Det behövs större ansträngningar och en mer strategisk politik för att nå målet om en jämställd akademi. I talar man ofta om the leaky pipeline, en metafor som används för att illustrera att kvinnor som resurs försvinner ur det akademiska systemet hela vägen upp genom forskningshierarkin, från grundutbildningen till professor. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna är av professorerna i kvinnor. Det ger en ökning , dvs. en ökning med . Med den hastigheten kommer det att ta nästan tre decennier innan vi når en numerärt jämställd akademi. Inom teknik och naturvetenskap pekar prognoser rentav på att andelen professorer som är kvinnor riskerar att minska. Utvecklingen går uppenbarligen för långsamt eller till och med inom vissa områden åt fel håll. Vi vill därför förbättra uppföljningen av rekryteringsmålen när det gäller professorer. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill vi införa en jämställdhetsbonus som ska gå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. Jämställdhetsbonusen ska vara 20142016. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att öka den numerära jämställdheten i akademin enligt vad som ovan anförts. Klinisk behandlingsforskning, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 34 och 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 3, 2012/13:Ub214 av (S) och 2012/13:Ub219 av m.fl. (S). Det medicinska forskningsområdet är ett av de mest kunskapsintensiva och viktiga forskningsområdena. Medicinsk forskning och utveckling är en stor och viktig näringsgren för och har central betydelse för att vår hälso- och sjukvård ska kunna hålla högsta kvalitet. Nya upptäckter, behandlingsmetoder, vacciner, läkemedel och ny teknologi räddar liv och innebär att vi kan flytta fram positionerna när det gäller möjligheterna att bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. Ska fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. Vi vill att forsknings- och innovationsinsatserna ska gå hand i hand med en framåtsyftande näringspolitik, som ska främja samspelet mellan den konkurrenskraftiga industrin och tjänstesektorn i hela landet. Utvecklingen när det gäller kliniska prövningar i sjukvården är mycket oroande. De forskande läkemedelsföretagen väljer att lägga allt färre kliniska prövningar i . Det har blivit allt svårare att få till stånd samarbeten mellan läkemedelsföretagen och sjukvården. Utan ett tydligt politiskt beslut om att klinisk forskning ska vara en del av vårdens uppdrag finns det ingenting att falla tillbaka på när man ute i verksamheterna ska fatta beslut om resursfördelning. Resultatet av den nuvarande utvecklingen är att går miste om utländska investeringar när forskning och kliniska prövningar förläggs utomlands. Det leder också till att personal går miste om kompetensutveckling som patienters tillgång till ny behandling försenas. En av flera bidragande orsaker till det svenska tappet är att vården alltför ensidigt styrts av produktivitetsmål och mindre av kvalitetsmål. Universitetssjukhusen är en omistlig del av den i svenska sjukvården och har en unik kompetens genom samverkan och koppling mellan specialistsjukvård, forskning och avancerad utbildning. Det är ett nationellt samhälleligt ansvar att hålla ihop denna helhet. En närmast total enighet finns bland forskare och profession om att en privatisering eller uppsplittring av universitetssjukhusen allvarligt skulle hota kvaliteten i svensk sjukvård . Därför är det nödvändigt att staten medverkar till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Regeringens förslag på livsvetenskapernas område innehåller inte mycket nytt. I flera fall har regeringen redan redovisat förslagen vid tidigare tillfällen. Förslagen handlar nästan bara om forskning, till och med i huvudsak grundforskning. Det saknas resonemang om klinisk forskning och ett tänkande kring innovation. Utveckling genom samarbete med näringslivet är ett område som regeringen undviker. Det saknas resonemang om sambandet mellan sjukvård, akademi och näringsliv och det saknas förståelse för att näringsliv, universiteten och sjukvården behöver hitta ett innovativt samarbete runt verkliga patienter. Alla tre parter måste ha tillgång till dessa. Staten måste definiera sin roll och sin uppgift när det gäller livsvetenskaperna. Utgångspunkten för statens insatser ska vara att det är riktiga innovationer vi syftar till att få fram. Mer forskning är bra, men det räcker inte. Åtgärder måste vidtas som konkret ger nya behandlingar, produkter och tjänster, dvs. tillväxt och sysselsättning. Ett samarbete mellan näringsliv, akademi och vård är vägen fram till denna tillväxt. Privat och offentlig sektor är inte varandras motsatser utan samarbetet mellan de två för framåt. Regeringen bör inrätta ett råd med alla inblandade parter som konkret och bit för bit kan reformera samarbetet på ett konkret plan. Regeringen bör även uppmana de landsting och regioner som har universitetssjukhus att på regional nivå bilda råd. Regeringen bör också initiera en utredning om tydligare roller mellan staten och landstingen för ersättningssystemet för läkemedel. Det är nu närmast ett stopp för introduktion, och användandet av nya innovativa läkemedel i styrs till stor del av ersättningsreglerna som gynnar ett kortsiktigt budgettänkande. Regeringen bör ta initiativ till att utveckla nya metoder för att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Regeringen bör också verka för att landstingen avsätter av intäkter till forskning och utveckling. Regeringen bör ändra i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) för att förtydliga sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning. Vidare bör regeringen ingå avtal med andra utförare av vård än sjukvårdshuvudmännen om forskning och utveckling. Samverkan mellan de medicintekniska företagen och klinisk expertis måste ske i den kliniska vardagen och utgöra ett naturligt led i att utveckla vården. har en mycket stolt historia när det gäller utvecklingen av medicinsk teknik. De medicintekniska företag som är verksamma i är i huvudsak små och medelstora företag med otillräckliga resurser för att finansiera större kliniska prövningar. Detta bidrar i sin tur till att intresset för samverkan från klinikernas sida minskar. Därtill kan konstateras att forskare som ändå vill genomföra denna typ av medicinteknisk forskning ofta saknar kapital och processer för att skaffa den aktuella utrustningen. Mot denna bakgrund finns en uppenbar risk att svensk medicinteknisk forskning riskerar att gå en ogynnsam framtid till mötes. Regeringen bör därför inleda samtal med företrädare för branschen och sjukvårdshuvudmännen för att utveckla strategier för kliniska prövningar av medicinsk teknik som kan bidra till att utveckla nya effektiva behandlingsmetoder. Ett inslag i en sådan strategi kan vara att staten tillsammans med sjukvårdshuvudmännen inrättar en fond för prövning av medicinsk teknik i hälso- och sjukvården vars syfte är att finansiera gemensamma ansökningar från företag och forskare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning om åldrande och hälsa m.m., punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 25 samt 2012/13:So546 av Finn och (båda M), 2012/13:Ub385 av (MP) yrkande 1 och 2012/13:Ub490 av och (M, FP). Att skapa förutsättningar för god hälsa för hela befolkningen är en av de viktigaste uppgifterna som samhället har. Hälsa är inte enbart ett ansvar för den enskilde. Forskning behövs för att tydliggöra koppling mellan miljöfaktorer och hälsa men också hur livsvillkor och levnadsförhållanden påverkar befolkningens hälsa, inte bara hur livsstil påverkar hälsan som regeringen fokuserar på i sin nuvarande politik. Regeringens proposition fokuserar på medicin och hälsa och pekar ut vårdforskningen. anser att den hälsofrämjande forskningen bör vara bredare och ta upp hur livsmiljöer och socioekonomiska faktorer påverkar befolkningens hälsa likaväl som vårdforskning. Vi delar uppfattningen att en viktig del av den praktiknära forskningen är implementeringsforskning, dvs. forskning om hur forskningsresultat ska komma till användning. Med forskning som grund kan politiken utveckla nya strategier för en förbättrad folkhälsoutveckling, globalt, nationellt och lokalt. har ett ansvar för att bidra till forskning om frågor med global giltighet, särskilt vad gäller utveckling och tillgängliggörande av läkemedel för behandling av mycket allvarliga sjukdomar såsom hiv, malaria och tbc. Förutom att sjukdom och ohälsa orsakar lidande för individer och anhöriga är det också samhällsekonomiskt kostsamt. Forskningsresultat som rör effektiva förebyggande och hälsofrämjande metoder kan bidra till att tydliggöra områden där politiken bör fatta beslut som bidrar till att skapa förutsättningar för god hälsa på lika villkor för hela befolkningen och underlätta för människor att ta ansvar för sin hälsa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Vårdforskning, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 36 och 40 i denna del och 2012/13:Ub491 av och (båda M). står inför stora demografiska förändringar. Andelen äldre i befolkningen kommer att öka mycket kraftigt som medellivslängden fortsätter att öka. Vårdforskningen har här en stor roll att fylla. Utmaningarna handlar om att hitta metoder för preventivt arbete och ett annat ledarskap i vården och att börja använda kunskap och forskning. Centralt för dessa områden, liksom för forskningspolitiken i stort i , är ett underliggande behov av att uppmuntra och finansiera djärva och innovativa forskningsidéer. Det sker en mängd satsningar, projekt och stimulansåtgärder inom vård och omsorg till stora belopp men det finns sällan en tanke på resultatmätning eller utvärdering av och forskningsanknytning i alla dessa projekt. Det innebär att mycket av de resurser och den idékraft som tas i bruk och som skulle kunna förändra och förbättra vården och omsorgen inte kommer till nytta i ett större perspektiv. Dels beror det på att de satsningar som görs sällan också omfattar någon form av forskningsutvärdering, dels beror det på att de som ska använda den nya kunskapen inom vård och omsorg, framför allt landsting och kommuner men också privata aktörer, inte efterfrågar den. För att utveckla vård och omsorg i krävs generellt ett mycket större kunskapsunderlag om effekterna av olika handlingsalternativ innan ett beslut tas. Därför behöver också satsa på den typen av forskning, s.k. health policy-forskning. Detta område är helt nytt för , det är bara Forum för Health Policy som sysslar med det. I är ämnesområdet stort. Forum för Health Policy är ett projekt för att stärka analysen av hälsopolitik i och för att stimulera innovation och nya policyalternativ. Verksamheten i Forum för Health Policy bör stödjas och utvecklas, och vi föreslår att avsätts under 20142016 för Forum för Health Policy. I finns inom vårdforskningen, genom , ett embryo till ett alternativt sätt att identifiera och finansiera innovativ forskning. har inlett ett pilotarbete inom vårdforskningen för att hitta de nya forskningsidéerna genom den s.k. Idéprovningen. Idéprovningen är en utlysningsmodell som fokuserar på att få fram nya och innovativa forskningsidéer inom samhällsrelevanta områden inom vårdforskning. Inom ramen för den svenska forskningspolitiken bör det göras en satsning för att utveckla den process för innovativa forskningsidéer med högre grad av risk och samhällsrelevans som testats och påbörjats genom Idéprovningen. Ett forskningsstöd för att finansiera idéer skulle kunna bidra till att vårdforskningen gör nya genombrott som får betydelse för människors vardag. Vi föreslår att avsätts under 20142016 för framtagande av nya forskningsidéer för vårdforskning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning om läkemedelsutveckling, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 26. Regeringen gör en stor satsning inom livsvetenskap, s.k. life science. Branschen är en av landets mest forskningsintensiva, och utveckling och produktion av läkemedel samt utveckling av medicinteknik och bioteknik är områden där redan står sig starkt. Framtiden för läkemedelsforskningen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. Vi bedömer regeringens satsning om under resterande del av mandatperioden som rimlig, men är oroade över balansen i insatserna som görs. Framtiden för läkemedelsforskningen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Sammanställning och spridning av forskningsresultat för höjd kvalitet i skola och förskola, punkt 19 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 27 och 40 i denna del. För att lyckas med att förbättra resultaten i den svenska skolan måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vi har tyvärr en lång väg att gå innan vi kan säga att alla elever får en utbildning som gör det. En viktig del i arbetet för att nå dit är att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning i alla skolor. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Det finns inte tillräcklig systematisk kunskap om vilka metoder och arbetssätt som forskningen visat är verkningsfulla. Skolledare och lärare behöver få detta stöd för att utifrån denna kunskap och sin professionella bedömning av skolans och elevernas behov kunna välja det bäst lämpade arbetssättet. Det behövs därför en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område, från förskola till högre utbildning. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas, vilket kräver forskarkompetens. Vi föreslår därför ett nytt . Spridningen av kända forskningsresultat behöver också kraftigt förbättras. Forskningsresultaten behöver spridas systematiskt och kommuniceras på ett lättillgängligt sätt så att de blir kända och kan komma till användning i alla skolor. Det räcker inte med skolinspektion för att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i den svenska skolan. Skolinspektionen är bra på att hitta bristerna men har inget uppdrag att hitta det som fungerar riktigt bra och sprida det vidare till fler skolor, skolledare och lärare. Skolinspektionen har inte heller något uppdrag att stödja skolorna att omsätta forskningsresultat och kunskapsbaserade metoder och erfarenheter i praktiken. Det behövs stöd för skolutveckling. Skolan behöver ges stöd att föra in och anpassa ny kunskap utifrån förutsättningarna på den enskilda skolan. För att forskningsresultat ska omsättas i praktiken krävs ett verksamhetsnära perspektiv och ett nära samarbete med professionen. Vi vill därför ge i uppdrag till det föreslagna att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, eller Skolinspektionen samt kommuner och fristående skolor. För institutets verksamhet avsätts , och utöver de medel om som regeringen avsatt till för vidareförmedling av praktiknära forskning, vilka också ska kanaliseras till institutet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Utbildningsvetenskaplig forskning, punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 26 och 40 i denna del och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 15, 2012/13:Ub401 av och (båda S), 2012/13:Ub408 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub484 av och (båda S) yrkande 3. För att ska ha en högkvalitativ förskola, skola, vuxenutbildning och högre utbildning krävs också att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Den utbildningsvetenskapliga forskningen ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Staten behöver öka dagens mycket begränsade anslag till såväl utbildningsvetenskaplig grundforskning som tillämpad forskning. Lärarutbildningen har, jämfört med andra högskoleutbildningar, fortfarande alldeles för få disputerade lärare. Lärarutbildningen måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningsbeställare och forskningsanvändare. Skolforskningen behöver utvecklas. Forskningen måste ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor som är angelägna för skolan. Detta kräver ett nära samarbete och dialog mellan forskare och skolan.