bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Det är alltså här sysselsättningen stiger med 50 000 och där sysselsättningen faller.Vi får inte höra en mening, inte ett ord, i försvar för det som är kärnidé, det vill säga att i , av befolkningen, av produktionen och av de sociala utgifterna, ska ett av de länder som har högst sociala utgifter alla kategorier, en av de allra äldsta befolkningarna och ett stort utanförskap hårdsatsa på bidragspolitik. Man ska inte investera i infrastruktur, utbildning eller något av det andra som han talar om. Alla som har läst budgeten fattar ju att pengarna inte ligger där.Försvar din politik, ! Hur kan klara globaliseringens utmaning genom att bygga ut bidragssystem som för ut människor från arbetsmarknaden?Sedan kan vi naturligtvis tala utbildning. ligger i topp tillsammans med när det gäller utbildningssatsningar. Vi har bästa högre utbildningssystem enligt de rankningar som görs. Vi talar om att jämföra oss med , som satsar mindre av sin bnp i jämförbara termer på utbildning än vad gör. storsatsar på utbildning. Det är jättebra. Det är vi för. Det är väldigt bra att vi kan använda resurserna bättre till mer betyg, fler välutbildade lärare och så vidare.Men kan du väl ge en filosofisk förklaring till hur en åldrad välfärdsstat ska staka ut kursen mot framtiden med en bidragspolitik som lösningen på problemen, . Vart vill ni föra ? Jo, om inte annat så till massarbetslöshet och låg sysselsättning. Jag tror inte att någon i den här kammaren vill det. Jag tror inte ens att vill det. Det blir lite fånigt när man slänger sig med att någon annan vill så mycket illa. Jag tror inte det. Jag tror att vi har lite olika syn på hur det här sker bäst.Låt mig gå tillbaka till utbildningen. Det var inte jag som hittade på de där siffrorna. Det var som tog fram dem innan det blev en ny myndighet i en annan tappning vid nyår. Man pekar på att det är just finansministern som skär ned på antalet utbildningsplatser och att andra länder ser till att en större andel av deras befolkning får en högre utbildning.Jag tror att det är mycket viktigt om ska klara den globala konkurrensen och om de få unga människor som ska betala för en allt större andel äldre ska kunna dra in de pengar som behövs för att vi ska kunna ha bra välfärd framöver. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi kan leda kunskapsutvecklingen. Det är därför vi föreslår mindre klasser i skolan och lägger grunden redan i starten i skolan. Det är därför vi inte vill skära ned på gymnasieskolan, vilket vill. Då skulle vi få en ännu värre missmatchning på arbetsmarknaden och ha kvar den mycket besvärliga situationen med lediga tjänster som inte tillsätts och en hög arbetslöshet. Det är ett underbetyg till din arbetsmarknadspolitik, vill att en större andel ska kunna få en rejäl akademisk utbildning, gärna med en stark koppling till de behov och krav som finns på arbetsmarknaden. Det är du som skär ned på den. Det är du som sparar på gymnasieskolan. Det vore ett bra besked här att säga till alla landets kommunpolitiker: Det blir inte några besparingar på gymnasieskolan. Vi kommer att se till att det blir mindre klasser i och att andelen ungdomar som kan läsa vidare på universitet och högskolor kan öka och inte minska, som . vidhåller sin uppfattning att är det yttersta krislandet, landet som passerat avgrundens rand och faller samman. stiger sysselsättningen i och faller i eurozonen, och har vi en tillväxt i på och minus i eurozonen. Då vill få trovärdighet för beskrivningen att inte fungerar och att politiken inte fungerar här. Det är nedskärningspolitiken i det övriga som ska vara ledstjärnan.Enligt lägger av bnp på utbildning. Det kan jämföras med 5,8 för i genomsnitt, i och i . är alltså ett land som storsatsar på utbildning. Så har det varit . Det är bra, och det är klokt. Men vi måste också få bättre genomslag för den här utbildningen. Det handlar om betyg, prov, läxor, kunniga lärare och ordning i klassrummet. Allt det har Socialdemokraterna alltid varit motståndare till. Det är därför den socialdemokratiska kritiken mot utbildningspolitiken saknar trovärdighet. Under i och sex budgetdebatter återkommer alltid Alliansen vid varje enskilt tillfälle och försöker misstänkliggöra uträkning av vad vi kan spara på asyl- och anhöriginvandringen om vi genomför politik, och så också i dag.Regeringens egen utredare visar att den historiska invandringen har kostat av bnp. kom som visar att den historiska invandringen till - då pratar vi om all invandring, stora invandrargrupper från våra grannländer, högutbildad arbetskraftsinvandring och dagens invandring - ger ett minus på av bnp.Sedan har vi räknat på vad vi med vår politik budgetmässigt kan spara under den kommande budgetperioden . Vi har kommit fram till siffran 119 miljarder. Finansministerns partikamrat säger att utredningstjänsten har sagt att det inte stämmer. Men sanningen är att inte vet. Vi ställde nämligen frågan till dem: Hur mycket kan vi spara med vår politik? De svarade: Det vet vi inte. Det kan eller vill vi inte räkna på.De har alltså inte räknat på det. Utredningstjänsten vet inte. Vi har ställt hundratals små detaljfrågor som de har räknat på, och sedan har vi själva gjort sammanställningen. Det sade tidigare stämmer inte. Utredningstjänsten vet inte detta. De har ingen aning.Eftersom ni alltid tar upp det här och alltid påstår att vi har fel, för att väljarna ska kunna utkräva ansvar - vi vill påstå att det här är en mycket stor kostnad - och för att väljarna själva ska kunna göra ett fritt val undrar jag om ni inte kan göra en utredning . Kan ni inte tala om vilka de rätta siffrorna är om det nu är så att vi har fel? Då kan väljarna ställa de olika alternativen mot varandra och se vad det egentligen är i er värld. För mig är den här diskussionen mycket enkel. Behöver vi fler människor i , eller får vi problem om det blir fler människor i ? Om man ställer frågan så blir det alldeles uppenbart att invandring är lönsamt långsiktigt för ett samhälle. Det är bra för ett samhälle att få fler invånare och kunna växa. Det är alldeles uppenbart att det underlättar tillväxt, efterfrågan och utveckling att man är ett växande samhälle, särskilt för ett land som är så glesbefolkat som där av ytan betraktas som glesbygd.Man kan räkna fram och tillbaka på detta, och det kan naturligtvis göras olika bedömningar kortsiktigt därför att vår arbetsmarknad inte har varit tillräckligt öppen och därför att vi måste förbättra vår integration. Men det långsiktiga svaret är att det är bra för ett land med fler människor.Det är klart att vi måste skapa ordning i arbetslinjen så att man inte kan leva på bidrag utan kommer i arbete. Det är klart att vi måste få ordning på utbildningssystemet så att man snabbt skaffar sig kunskaper i svenska som gör att man kan få ett jobb i Sverige.Allt det där är det självklart att vi måste jobba vidare med. Men grundfrågan är: Är det bra för ett land att ha fler invånare? Mitt svar är entydigt: Ja, det är bra för ett land att växa. Det är fler unga människor, fler kreativa människor och människor från fler kulturer. Jag tror att ett multikulturellt samhälle har mycket bättre förutsättningar att utvecklas och växa än ett homogent och enkulturellt samhälle.I grund och botten tycker jag att det är relativt självklart att ett land med invandring är ett bättre land än ett land med stängda gränser, herr talman. Svaret från finansministern innebär att vi inte kan förvänta oss någon redovisning av regeringens uträkning i den här frågan. Men vi kommer förmodligen minst två gånger till, och förhoppningsvis mer än två gånger till, få höra att vi har fel. Det kan vi räkna med.Men alla seriösa utredningar, där man räknar på den historiska invandringen, visar att det är ett negativt budgetsaldo. Till och med när man tar med den lönsamma arbetskraftsinvandringen och invandringen från västliga länder och våra nordiska grannländer blir det ett negativt budgetsaldo.Jag tycker att ni är väljarna svaret skyldiga. Ni påstår att vi har fel. Jag tycker att ni försöker komma undan genom att påstå att vi har fel utan att själva redovisa vad era siffror skulle vara. Ni säger att det är lönsamt för med invandring. Ja, det kan vara lönsamt för med invandring om vi har ett behov på arbetsmarknaden. Självklart kan det vara så. Men så är det inte för tillfället. Det är inte så.OECD:s rapport från visar att den historiska invandringen - den går tillbaka till alla utrikesfödda som finns i landet - är en belastning för samhället av bnp. Då pratar vi också om arbetskraftsinvandringen och vår nordiska invandring och västinvandringen.Det är ett faktum. Det är så.Ska man då stå här i talarstolen och säga att vi har fel utan att kunna säga vad som är rätt? Det blir lite märkligt, eller hur? Man kan säga att vi har fel men inte berätta vad som är rätt. Man har politiska antaganden: Vår politik är så human. Självklart är den också ekonomiskt hållbar. Det säger man utan att kunna visa på en enda siffra. Det är inte seriöst, nu hem och räkna på det här. Ni har väldigt många människor, 5 000 eller något sådant, anställda i . Låt ett par av de gubbarna räkna på det här, och kom tillbaka och redovisa siffrorna. Då kan vi diskutera. Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar om invandringspolitiken. Det är tydligt att vi har det i den här debatten. Men låt oss ändå vara klara över att grundfrågan är: Är det bra för ett land att växa? Är det bra för ett land att det kommer människor till det landet för att utbilda sig, för att arbeta och för att vara verksamma? Mitt entydiga svar på den frågan är: Ja.Ett öppet land som får fler invånare, ett land som kanske också har höga födelsetal, och dit många unga kommer och blir aktiva är ett bättre samhälle. Det är mer dynamiskt. Det är mer spännande. Det är mer öppet för omvärlden, och det är större sannolikhet att man hittar innovationer och tar sig framåt.Vi har gjort många misstag i vår invandringspolitik . Både vi och Socialdemokraterna har naturligtvis begått misstag. Det gör man när man bedriver politik.Det var fel, som , att många invandrare landade i kommuner med ett svagt arbetsmarknadsläge. Det har varit fel att vi inte haft en stark omedelbar arbetsmarknadsanknytning i vårt mottagande. Det har varit brister i vårt utbildningssystem som vi ska korrigera.Det är då man kan ställa frågan: När är det lönsamt med invandrare? Ja, det är lönsamt med invandrare när de snabbt kommer i arbete. Ju fler som kommer i arbete, desto bättre. Ju stramare villkor vi har som gör att man kommer ur bidragssystem och in i arbete, desto bättre. Ju mer utbildning vi erbjuder de invandrare som kommer hit, särskilt de som är unga, desto bättre.Men i grund och botten finns det bara ett svar på frågan. Länder som är öppna för andra kulturer, länder som tar in människor från andra länder och länder som växer är bättre. Ett land som har öppna gränser och som låter människor komma till sig har bättre förutsättningar i en modern och globaliserad värld. Det är min bestämda uppfattning. Det blir allt tydligare att den ensidiga åtstramningspolitik som man har fört i och som har varit den ivrigaste förespråkaren för snarare har fördjupat krisen än förbättrat den. Det är nu allt fler överens om.Sist ut i raden är det IMF som har medgett att de haft fel. Det hade väl varit lite klädsamt om även finansministern hade kunnat göra det.Men jag tänkte prata om borgerlighetens människosyn. I vårpropositionen kan man läsa det här: För personer som varit arbetslösa länge har även den sänkta kompensationsgraden i arbetslöshetsförsäkringen gjort det mer lönsamt att arbeta. Samma sak gäller inom sjukförsäkringen, där införande av en bortre gräns inneburit att incitamenten att återgå till arbete har stärkts.Regeringen menar alltså på fullaste allvar att människor väljer att stanna hemma i stället för att gå och jobba, att människor inte vill kunna försörja sig själva och bidra till samhällsbygget. Regeringen menar också att sjuka människor egentligen inte är sjuka utan väljer att vara sjuka i stället för att gå till jobbet. Jag tycker att det är en rätt unken människosyn.Det ni säger till dessa människor är: Ta dig i kragen, och ta dig ett jobb. Eller som skulle säga: Ta din säng och gå.Det här är också grupper som bestraffas av regeringen genom att de ska betala högre inkomstskatt vid lika inkomst. Det gäller även pensionärerna.Samtidigt som vi ser att regeringen gynnar grupper i samhället som har höga inkomster ser vi hur inkomstskillnaderna kraftigt ökar. Den relativa fattigdomen har i ökat . Bland kvinnor har den ökat . Vi ser att en stor del av befolkningen har mindre än hälften av en normalinkomst. Och enligt är jobbskatteavdraget på kort sikt den största enskilda orsaken till de växande inkomstskillnaderna.Det här är ett tydligt resultat av er människosyn. Växande inkomstskillnader är er drivkraft. När man har budgetunderskott på , kanske till och med 10, och när räntemarknaderna skjuter som med en haubits över ett lands trovärdighet måste man sanera sin budget. Länder som har tappat greppet om sin ekonomiska politik måste göra det.Därför var det rätt att man 2010, 2011 och 2012 satte i gång en saneringspolitik. Men huvuddelen av den är nu genomförd i . Underskotten är halverade. De ligger på i genomsnitt, och det är nästan hälften av som ligger . Då är det självklart att man har ett större manöverutrymme.Man kan inte ha samma klädsel när det regnar som när det är solsken. vill alltid att vi ska gå omkring i sydväst. Jag tror att man när det är olika lägen får vidta olika åtgärder. har vi ett manöverutrymme i den ekonomiska politiken. Det ska användas.Det här med människosyn är intressant. Jag tog fram Going for Growth. Låt mig ge ett exempel. Här har man statistik över hur mycket en ensamstående förälder får behålla om hon - det är oftast hon - börjar arbeta och går från arbetslöshet till sysselsättning.I får man behålla när vi har räknat ihop hur bidrag förändras, hur skatter tas ut och vad man betalar för barnomsorg. I förlorar man av den extra inkomsten. Det beror på att barnomsorgsavgiften är dramatiskt mycket högre i än i Sverige.Är det inte mer troligt att man jobbar om det finns gratis högkvalitativ barnomsorg för dem som går in och arbetar? Är det inte mer troligt att man jobbar om det är mindre skatter, som gör att man har lite mer kvar i plånboken? Är det inte mer troligt att man jobbar om det är mindre inkomstprövade bidragssystem som skapar marginaleffekter? Är det inte bättre att vi har jämställdhet, som i , än det här amerikanska jobbhindret för ensamstående föräldrar, som de har byggt upp? Får vi ett bättre samhälle om sjuka inte tillåts vara sjuka? Får vi ett bättre samhälle om de arbetslösa tvingas till socialkontoren i stället för att uppbära den gemensamma arbetslöshetsförsäkringen? Får vi ett bättre samhälle om vi låter vår gemensamma välfärd krackelera och överför risken till den enskilde individen?Mitt svar är nej.Jag lyssnade på anförande. Det var väldigt lite visioner i det anförandet. Det enda pratade om var sänkta skatter. har den politiken lett till högre arbetslöshet, väldigt många fler långtidsarbetslösa och kraftigt växande inkomstskillnader.Gini-koefficienten har fördubblats om man jämför med . Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män har ökat med . Får vi ett bättre samhälle då? Nej, skulle jag vilja säga.Regeringens politik bygger på drivkrafter till arbete. På ren svenska skulle jag vilja säga att det betyder ökade inkomstskillnader. Det är bara det att vet regeringen att så kan man inte säga i svensk politik, för då vill inte väljarna ha en. Därför har man klätt om sin politik i nya ord. Men drivkrafter till arbete är lika med växande inkomstskillnader.Det är därför ni raserar våra gemensamma trygghetssystem. Det är därför de arbetslösa tvingas till socialkontoren i stället för att få ersättning från a-kassan. av dem som uppbär socialbidrag gör det för att ni har förstört arbetslöshetsförsäkringen. De som är långtidsberoende av socialbidrag har ökat . 30 000 fler tvingas gå till socialkontoren. 60 000 av de sjuka har tvingats ut ur sjukförsäkringen. Det är väldigt många kvinnor som har slitit väldigt hårt, ofta i den gemensamma välfärden, men de har inte ens rätten att vara trygga när de är sjuka. Det är er människosyn som har slagit igenom totalt. När IMF analyserar krisländerna konstaterar de att två länder står ut: och . Vi har tagit oss igenom krisen utan stigande inkomstskillnader. Det är IMF:s bedömning av . Det beror på att vi har mycket barnomsorg, utbildning och en ekonomisk politik som stöttar konjunkturen. Det beror på att vi har en arbetsmarknad som fungerar bra jämfört med många andra länder.Samma slutsats har andra dragit. konstaterar att vi inte har haft några ökade inkomstskillnader under krisåren, vilket naturligtvis är förvånande givet att vi har gått igenom den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen.Vi vet hur det var när och var med och styrde . Då handlade det bara om att trycka ut människor från arbetsmarknaden. Det är där våra visioner skiljer sig åt. Jag vill ha en modern välfärdsstat där trygga människor får bra skola, bra omsorg, har förutsättningar att få jobb och vi har en arbetsmarknad som fungerar. Ni har bara en politik, och det är att bygga ut bidragssamhället.Att en åldrande välfärdsstat i ska ge sig ut på en kurs där vi går tvärs emot alla andra länder och bygger ut bidragspolitiken och finansierar detta genom att lägga skatter på unga människor och tjänstesektorn, det är en så bakvänd politik att man bara häpnar. I en seriös debatt skulle vi naturligtvis prata om vad vi gemensamt ska göra för att få en välfärdsstat som kan fungera väl i en globaliserad ekonomi. Vad ska vi göra för att få in stora skatteintäkter som täcker välfärden och vara konkurrenskraftiga i en ökad global konkurrens?Där står de rödgröna partierna tysta. Deras enda alternativ är att styra skutan rätt ut i bidragsträsket. Finansminister säger i sitt anförande att han anser att och de europeiska länderna måste hantera sina långsiktiga problem. Det är ett synsätt som jag i allra högsta grad ställer mig bakom, men jag anser att det även bör gälla för Sverige.Jag pratade också i mitt anförande, innan finansministern kom, om att vi behöver göra stora och viktiga investeringar i för att lösa stora samhällsutmaningar med konkurrenskraft och inte minst lösa klimatkrisen med investeringar som också ger många nya jobb.Ett exempel på det är järnvägssystemet, där det är uppenbart att det behöver göras större satsningar. Vi får allt fler rapporter som handlar om kapacitetsbrist, om trängsel och om flaskhalsar på spåren, och därför avsätter mer än regeringen just för att försöka komma åt de här problemen. Vi vill bygga bort flaskhalsarna och skapa ökad kapacitet, inte minst för näringslivets transporter.Varje gång jag ställer frågan till finansministern kring infrastrukturinvesteringar och järnvägen rabblar han ur sig långa haranger av siffror om hur mycket pengar de satsar på vägar och järnvägar. Det har sin relevans, men den viktiga frågan är ju inte om man satsar mer eller mindre än tidigare, utan den viktiga frågan är: Satsar man nog? Räcker satsningarna för att undvika köer och trängsel? Räcker satsningarna för att bygga bort de uppenbara flaskhalsarna i järnvägssystemet?Där är verkligheten ganska tydlig. Det finns stora brister, och det krävs stora satsningar för att vi ska kunna få bukt med de här problemen - att få ett järnvägssystem som klarar av att leverera det som svenskt näringsliv kräver i form av transporter, att ha ett järnvägssystem som gör att människor slipper stå på kalla perronger och vänta på tåg som aldrig kommer.Min fråga till finansministern blir i det läget: Varför är det viktigare att nu planera för ett femte jobbskatteavdrag än att satsa motsvarande resurser på att bygga bort kapacitetsbristen i svensk järnväg? Per tar klimatfrågan som utgångspunkt för långsiktiga problem. publicerade ett intressant pressmeddelande där man räknat lite på hur CO2-utsläppen har utvecklats i olika länder. Det visar sig att när man tittar på utvecklingen bara är det alltså en minskning i på . och ligger i närheten och även , men genomsnittet på ligger på minus . CO2-utsläppen har alltså minskat mer i och de andra nordiska länderna än någon annanstans, och ska man som utgångspunkt komma ihåg att kanske är ett av de mest CO2-neutrala länderna i hela Europa.Är det inte positivt? Ska vi inte vara tacksamma för att vi med gemensamma tag i har byggt system som minskar CO2-utsläppen? Ska vi inte konstatera att är ett föredöme i klimatpolitiken och att regeringens kloka politik alltså minskar CO2-utsläppen mer än i nästan alla andra länder?Sedan är det det här med bidrag. håller verkligen på att utvecklas till en av de stora tillgångarna för Alliansen. Man har kongress och samlas för att diskutera hur vi ska minska arbetstiden i . Med pelargonielinjen ska man driva ut människor från arbetsmarknaden och få ned arbetstiden. På fullt allvar har man möten där man samlar ihop vuxna människor och talar om hur man ska driva ut folk från arbetsmarknaden!Sedan ska man ha skattehöjningar på transportsystemet . Hur ska svensk glesbygd hantera lastbilsskatter, semesterskatter och bensinskatter på ? Det är klart att det skulle ha en förödande effekt för alla oss som försöker leva i Sverige.På toppen av detta är det naturligtvis så som statsministern påpekar, att sedan kommer vi till kärna i regeringsförhandlingarna. Det är naturligtvis att man ska ansvar för rovdjurspolitiken. 480 vargar räcker inte för , utan det ska givetvis bli ännu fler.Det här är en landsbygdsfientlig politik som bygger på den orealistiska ambitionen att vi ska lämna arbetsmarknaden och arbeta mindre. Pelargonielinjen är bara en omskrivning för bidragsträsk! Man kan säga mycket om vår finansminister, men att han svarar på frågor kan man verkligen inte säga. Inte med ett enda ord bemötte finansministern min fråga som var väldigt ärligt ställd. Inte ett ord handlade om järnvägssystemet, vilket ju hela min fråga handlade om.Vi kan ta frågan om klimatpåverkan. Året innan var det tvärtom en kraftig ökning av utsläppen från . Så kan man också ha en klimatpolitik - en politik som flaggar fram och tillbaka och som inte når sina mål. kommer att nå de långsiktiga klimatmålen för sent med den politik som regeringen driver, och det kan vi inte tycka är tillräckligt bra.Finansministern hänvisade också till . Jag skulle gärna bjuda in att vara med på vår kongress , för det handlade väldigt mycket om hur vi kan få fler människor i arbete. handlar det om att vi inte ska slita ut de människor som har ett arbete , att vi inte ska göra så att fler människor inte kan gå hela vägen fram till pension utan att slita ut sig. Vi måste kunna ha en arbetsmarknad där man har fler som kan arbeta men där människor som är på arbetsmarknaden inte behöver slita ut sig. Det hoppas jag att också håller med om.Jag vill dock återvända till järnvägsinvesteringarna och ge en andra chans att svara på min fråga. Jag vet att kanske inte alltid litar på mig och mina bedömningar, men jag kan ju hänvisa till andra studier. till exempel har pratat om att vi har en infrastrukturskuld på som behöver betalas. Man pratar om att infrastrukturinvesteringarna som andel av bnp har halverats . Även där kommer alltså önskemål om att man ska satsa mer på att till exempel bygga ut järnvägssystemet.Vi finansierar alla de planer som finns som har tagit fram när det gäller järnvägen. Tyvärr kan vi inte säga samma sak om regeringen. är det bra att ha ett närliggande exempel för att verkligen förtydliga vad frågan handlar om. Jag vet att finansministern bor i .