bet · H001KrU10 · 2013-05-15 00:00:00 — 2012/13:KrU10 Politik för det civila samhället, folkbildning och trossamfund Politik för det civila samhället, folkbildning och trossamfund I betänkandet behandlas motionsförslag från allmänna motionstiden som rör politiken för det civila samhället, bl.a. idrott och allmänna samlingslokaler, samt folkbildning och trossamfund. För det civila samhället handlar motionerna om folkrörelsernas viktiga roll, statistik och läxhjälp av frivilligorganisationer. På idrottsområdet berör frågorna avgifter för idrottsaktiviteter, föreningstvång för statligt stöd, idrottens sociala ansvar, hbtq-frågor, konsekvenser av internationella idrottsarrangemang, äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet samt utdrag ur belastningsregister för barn- och ungdomsledare. Stödet till allmänna samlingslokaler tas också upp. För folkbildningen handlar frågorna om folkbildningens betydelse, gemensamt ansvar för folkbildning, mångkulturalistisk verksamhet, kvalitetssäkring av folkbildningen, risk- och väsentlighetsanalyser, förvaltningslagen och myndighetsutövning, unga arbetslösa samt folkbildning och it. När det gäller trossamfunden tas frågor upp om krav och kontroll för att få statsbidrag samt vikten av dialoger med religiösa samfund och kulturellt och etniskt baserade föreningar. I betänkandet behandlas också några motionsyrkanden i förenklad form eftersom dessa är likalydande eller snarlika förslag som utskottet behandlat relativt . Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. I betänkandet finns 16 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Kr255 av (FP) yrkande 1. 2012/13:Kr205 av (KD). 2012/13:Kr294 av (S). Reservation 1 (S, V) Tillgång och stöd till allmänna samlingslokaler 2012/13:Kr210 av Arhe Hamednaca (S) och 2012/13:Kr261 av och (båda C). Reservation 2 (S, V) 2012/13:Kr244 av (S) och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 32. Reservation 3 (S, V) Föreningstvång för statligt stöd 2012/13:Kr270 av (M). 2012/13:Kr305 av (M). 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 4 (MP) Konsekvenser av internationella idrottsarrangemang 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 5 (V) Äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet i hela landet 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 6 (V) Reservation 7 (SD) Utdrag ur belastningsregister för barn- och ungdomsledare 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 8 (SD) 2012/13:Kr255 av (FP) yrkande 2. Gemensamt ansvar för folkbildning 2012/13:Kr253 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (S) 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 10 (SD) 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 11 (SD) 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 12 (SD) 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 13 (SD) 2012/13:Kr327 av och (båda C). 2012/13:Kr248 av (S). Reservation 14 (S) Skärpta krav på trossamfund för att få statsbidrag 2012/13:K380 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr268 av (M), 2012/13:Kr340 av och (båda SD) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 25. Reservation 15 (SD) Dialoger med religiösa samfund och kulturellt eller etniskt baserade föreningar 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 26. Reservation 16 (SD) Motionsyrkanden som behandlas i förenklad form 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkandena 24, 2012/13:Kr250 av och (båda S), 2012/13:Kr251 av och (båda S), 2012/13:Kr267 av och (båda S), 2012/13:Kr283 av (FP), 2012/13:Kr312 av m.fl. (S), 2012/13:Kr313 av och (båda S), 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkandena 31, 35 och 36, 2012/13:Ub383 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:MJ474 av (M) yrkandena 3 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (M), Per (S), (S), (S), (M), (MP), (KD), (V), (S), (M), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 44 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om folkrörelsernas viktiga roll med hänvisning till att yrkandet får anses vara tillgodosett. (FP) poängterar i motion 2012/13:Kr255 att folkrörelserna har visat sig ha stor betydelse för att stimulera samhällsengagemang, utveckla och stärka demokratin samt att vara en mångkulturell mötesplats (yrkande 1). Politiken för det civila samhället omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd och att göra människor delaktiga och bedriva verksamhet. Målet för politiken för det civila samhället, inklusive bl.a. idrott, är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att man utvecklar det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort man stärker förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter man fördjupar och sprider kunskapen om det civila samhället. Det statliga stödet till politiken för det civila samhället uppgår 2013 till . Utskottet delar motionärens bedömning att folkrörelserna fyller en viktig uppgift i samhället. Det är också av den anledningen som staten stöder och anslår medel till folkrörelserna och det civila samhället. Utskottet anser att motionen får anses vara tillgodosedd. Motion 2012/13:Kr255 (FP) yrkande 1 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behov av en samlad statistik över ideella insatsers värde för samhällsekonomin med hänvisning till det arbete som sker på området. (KD) framhåller i motion 2012/13:Kr205 behovet av en samlad statistik över ideella insatsers värde för samhällsekonomin och av jämförbarhet i statistiken över ideella organisationer, idéburna organisationer och företag inom den sociala ekonomin. () tog på uppdrag av regeringen fram statistik över det civila samhället och . Statistiken omfattar uppgifter om såväl de delar av det civila samhället som redan omfattades av befintlig ekonomisk statistik som delar som inte hade täckts in samt relationerna mellan den offentliga sektorn och det civila samhällets organisationer. I den sistnämnda rapporten från anges bl.a. följande: Sammanställningen om det civila samhället får fortfarande betraktas som under uppbyggnad och får ses som underlag för fortsatt diskussion kring det arbete som tar vid för en vidareutveckling av det framtida statistikområdet. fick genom en ändring av myndighetens instruktion i uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället. ska därmed ansvara för att samla kunskap inom området och sprida denna, att analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området och bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer. Enligt är det regeringens avsikt att även framöver i regleringsbrev begära in statistik om det civila samhället och att ytterligare utveckla statistiken på området. Utskottet välkomnar det arbete som görs för att påskynda denna utveckling. Utskottet anser att motionen till stora delar får anses vara tillgodosedd, varför den avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om läxhjälp av frivilligorganisationer med hänvisning till att det inte finns skäl att anslå statliga medel till den typ av verksamhet som motionären lyfter fram. Jämför reservation 1 (S, V). (S) anser i motion 2012/13:Kr294 att regeringen omgående bör se till att alla elever som vill ha och behöver läxhjälp får det oavsett familjens ekonomiska förutsättningar. Motionären lyfter som goda exempel fram Mattecentrum och Stiftelsen . Mattecentrum är en ideell förening som i 19 städer har räknestugor som ger gratis läxhjälp till över 120 000 barn och ungdomar i syfte att förbättra deras kunskaper i matematik. Centrumen erbjuder även hjälp på internet via . Stiftelsen är en privat icke vinstdrivande stiftelse som med stöd från näringslivet bedriver läxhjälp i socioekonomiskt utsatta områden för elever som går i 8:an och 9:an och ligger långt ifrån eller på gränsen till att inte komma vidare till gymnasiet. Läxhjälpen finns i 13 skolor i och 5 skolor i , och den håller på att etableras i . beslutade att hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer uttryckligen ska omfattas av skattereduktion för hushållsarbete (RUT-avdrag). Beslutet trädde i kraft (prop. 2012/13:14, bet. 2012/13:SkU10, rskr. 2012/13:75). uttalade följande om läxläsning (bet. 2012/13:UbU1): När det gäller frågan om stöd till läxhjälp vill utskottet understryka att utskottet har uttalat att läxor är ett bra komplement till god undervisning och att hemarbete kan motiveras med att eleverna måste ta ett större eget ansvar för sitt lärande och att föräldrarna i ökad utsträckning bör ha insyn i sina barns skolgång. Enligt utskottets uttalade kan ett sådant arbetssätt förutsätta att eleverna får stöd från sina föräldrar eller från någon annan vuxen. (Se bet. 2010/11:UbU7 s. 41, rskr. 2010/11:206.) Utskottet vill även upplysa om möjligheten för en elev enligt 3 kap. 8 § skollagen att få särskilt stöd om det kan befaras att han eller hon inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. [] Utskottet uttalar att man ser mycket positivt på alla insatser som kan öka elevernas kunskaper och förbättra måluppfyllelsen i och gymnasieskolan och välkomnar olika former och sätt att sköta elevers läxhjälp och annan hjälp med skolarbetet. Utskottet anser att sådan läxhjälp kan organiseras inom ramen för skolan eller fritidshemmet med lärare eller pedagoger eller efter skolan med hjälp av ideella organisationer såsom Mattecentrum, Stiftelsen , Röda Korset m.fl. Utskottet anser också att läxhjälpen kan ske i samarbete mellan skola och ideella organisationer och framhåller särskilt de ideella organisationernas värdefulla arbete med läxhjälp och annan hjälp med skolarbetet för barn och ungdomar. Ett ytterligare sätt för elever att få stöd med läxhjälp eller annan hjälp med skolarbetet utanför skolan är enligt utskottets mening genom privata utförare. ser i likhet med utbildningsutskottet positivt på alla insatser som kan bidra till att öka elevernas kunskaper och förbättra måluppfyllelsen i och gymnasieskolan. anser dock inte att det finns skäl att anslå statliga medel till den typ av verksamhet som motionären lyfter fram. Motion 2012/13:Kr294 (S) avstyrks. Tillgång och stöd till allmänna samlingslokaler Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgång och stöd till allmänna samlingslokaler med hänvisning bl.a. till att stödets omfattning är väl avvägt. Jämför reservation 2 (S, V). Arhe Hamednaca (S) påtalar i motion 2012/13:Kr210 att antalet samlingslokaler har minskat drastiskt, vilket enligt motionären hotar idén om en levande demokrati med höga folkbildningsideal. Många av lokalerna hyrs enligt motionären i stället ut på kommersiella villkor, och motionären anser att det är dags för samhället att agera för att även små och ekonomiskt svaga föreningar ska kunna erbjudas lokaler till rimliga priser. I motion 2012/13:Kr261 anser och (båda C) att stödet till allmänna samlingslokaler måste förbättras. De framhåller att dessa lokaler har stor betydelse som arenor för kulturupplevelser och kulturmöten, men också för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Statens stöd till allmänna samlingslokaler har legat på ca . Anslag 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler inom utgiftsområde 17 uppgår 2013 till . fördelas till investeringsbidrag och till verksamhetsutveckling. Med investeringsbidrag avses bidrag för köp, ny- eller tillbyggnad, ombyggnad eller standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning och för tillgänglighetsskapande åtgärder för personer med funktionshinder. Med verksamhetsutvecklingsbidrag avses stöd för att anpassa en allmän samlingslokal till ungdomsverksamhet inom kultur- och fritidsområdet eller för att stimulera sådan verksamhet och utveckla ungdomars mötesformer inom kultur- och fritidsområdet. samlingslokaldelegation fördelar bidragen enligt förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. samlingslokaldelegation fördelade för investeringsbidrag till allmänna samlingslokaler . Totalt sändes 263 ansökningar in, och ansökningssumman var . 73 projekt beviljades bidrag. Dessutom kan påtalas att samlingslokaldelegation, efter samråd med , fördelar medel till icke-statliga kulturlokaler för ny- eller ombyggnad inklusive handikappanpassning av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Anslag 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler inom utgiftsområde 17 uppgår till ca . Det kan nämnas att Allmänna arvsfonden fördelar ett fast lokalstöd. Ideella föreningar kan få stöd för den del av kostnaderna för inköp eller ny-, om- och tillbyggnad av lokaler och anläggningar som krävs för att föreningen ska kunna genomföra en nyskapande och utvecklande verksamhet. Nyskapande kan också vara att inkludera en ny målgrupp. Det räcker att den verksamhet som ska bedrivas är nyskapande på orten. För att få stöd krävs att minst en av Arvsfondens målgrupper barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning medverkar i projektet. beviljades till 44 olika lokalstödsprojekt. Arvsfonden har beslutat att ha en särskild satsning på lokalstöd. Vidare kan påpekas att allmänna samlingslokaler som visar bio kan få stöd från Stiftelsen . Regeringen gör en satsning på för att underlätta en övergång från analog till digital biografutrustning. Utskottet vill i likhet med (bet. 2011/12:KrU8) framhålla att allmänna samlingslokaler fyller en viktig roll i samhället genom att vara öppna och tillgängliga för bl.a. föreningslivets möten, studieverksamhet och kulturell verksamhet. Som framgår ovan beviljades bidrag till 73 av 263 ansökningar som kom in till samlingslokaldelegation . Intresset var således större än de tillgängliga medlen. Utskottet anser dock , liksom vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2012/13:KrU1), att det statliga anslaget på är väl avvägt. Det ska noteras, vilket även redovisats ovan, att ideella föreningar också kan söka lokalstöd från Arvsfonden och att det dessutom finns ett stöd till icke-statliga kulturlokaler. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr210 (S) och 2012/13:Kr261 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avgifter för idrottsaktiviteter med hänvisning till att bl.a. arbetar med frågan. Jämför reservation 3 (S, V). i m.fl. (S) ser i kommittémotion 2012/13:Kr320 med oro på de höjda avgifterna inom idrotten. Motionärerna framhåller att ökade avgifter leder till stängda dörrar till idrottsligt engagemang (yrkande 32). (S) anser i motion 2012/13:Kr244 att regeringen bör se över villkoren för alla barns möjligheter till idrottsutövande. Hon påpekar att undersökningar visar att inte alla föräldrar har råd att låta sina barn utöva den idrott de vill. Statens stöd till idrotten kompletteras av stöd från kommuner, sponsorer, medlemmar m.m. Statens stöd har mer än tredubblats , och särskilda satsningar som Idrottslyftet har tillkommit. uppgår det statliga stödet till (anslag 13:1 Stöd till idrotten inom utg.omr. När det gäller idrottsföreningars intäkter har () gjort jämförande studier , 2003 och 2009. Av dessa går det att utläsa att andelen intäkter från medlemmar var 2009. Andelen intäkter från kommunerna var 2009. Från staten var andelen intäkter 2009. Lotteriintäkterna minskade från 2009. Det statliga lokala aktivitetsstödet (LOK-stödet), som stöder verksamhet för barn och ungdomar mellan , är ett stimulansbidrag, baserat på aktivitet. Syftet med stödet är inte att utjämna kostnadsskillnaderna mellan olika idrotter. Statens särskilda satsning Idrottslyftet har haft som främsta syfte att öppna upp dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten har utgått från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. För att ge alla barn och ungdomar chanser att prova på idrott har RF för avsikt att föreslå på (RF-stämman) att en verksamhetsinriktning som innehåller fokusområdet att säkerställa förutsättningarna för barn- och ungdomsidrott ska antas. I detta arbete ingår ett internt förändringsarbete där respektive idrott måste se över sina system och strukturer för att hålla nere kostnaderna. Som framgår ovan är det statliga stödet till idrotten omfattande och har dessutom ökat väsentligt . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att låta barn få prova på olika idrotter och att alla barn bör ges möjlighet att delta i fysiska aktiviteter. Därför ser utskottet positivt på att RF, för att säkerställa förutsättningarna för barn och ungdomsidrotten, har som mål att se till att idrottsföreningar ser över sina system och strukturer för att hålla kostnaderna nere. Utskottet anser att motionerna 2012/13:Kr320 (S) yrkande 32 och 2012/13:Kr244 (S) till viss del får anses vara tillgodosedda och avstyrker dem. Föreningstvång för statligt stöd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om föreningstvång för statligt stöd med hänvisning bl.a. till att satsningen Idrottslyftet vid samverkansprojekt möjliggör stöd till föreningar som inte är medlemmar i . I motion 2012/13:Kr270 anser (M) att en översyn bör göras av det nuvarande regelverket för de statliga aktivitetsbidragen, så att organisationer och föreningar inom idrotten inte ska behöva tillhöra få del av de statliga aktivitetsbidragen och så att även icke föreningsanslutna personer ska kunna få ta del av det offentliga stödet. På uppdrag av RF-stämman 2011 har det lokala statliga aktivitetsstödet (LOK-stödet) setts över, och utredningens förslag ska enligt planen läggas fram på RF-stämman . LOK-stödet går till verksamheter i föreningar som är medlemmar i , och någon förändring i denna del föreslås inte av utredningen. Däremot finns det andra stödformer, t.ex. Idrottslyftet, där idrottens organisationer bl.a. ska skapa samverkansprojekt med andra centrala organisationer som administrerar fysisk aktivitet för barn och ungdomar. Detta framgår även av förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet, som ändrades 2012 och som anger att statsbidraget till idrottsverksamhet ska stödja verksamhet som bl.a. utvecklar samverkan mellan organisationer som arbetar med idrottsverksamhet, skolan och andra som bedriver arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Som exempel på samverkansprojekt kan nämnas att och samverkar för att utveckla digitala kartor för allmänheten. Dessutom arbetar och gemensamt för att öka simkunnigheten i socioekonomiskt svaga områden. Som framgår ovan kan organisationer och föreningar som inte är medlemmar i vid samverkansprojekt få del av det statliga stödet bl.a. genom satsningen Idrottslyftet. Vidare kan nämnas att det med hjälp av bl.a. statliga medel har skapats näridrottsplatser som inte bara kommer föreningsidrotten till del. Utskottet anser inte att det finns skäl att ändra den ordning som gäller och avstyrker därför motion 2012/13:Kr270 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om idrottens sociala ansvar med hänvisning till att det enligt utskottet är en fråga för idrotten att bestämma hur man arbetar med dessa frågor. (M) påtalar i motion 2012/13:Kr305 att många idrottsföreningar tar ett socialt ansvar genom att ge barn och unga värderingar och normer samt fungera som stöttepelare till barn som har det svårt i livet. Motionären anser att det sociala ansvaret bör vara bidragsgrundande när föreningar får stöd från statliga myndigheter. beslutade (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243) att de mål och syften med statens stöd till idrotten som fastställdes skulle utökas och att statsbidraget för barn och ungdomar ska betalas ut till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. I propositionen angavs bl.a. följande: Ordet barnrättsperspektiv ska tolkas med utgångspunkt i som utgår från respekten för den enskilda flickans eller pojkens fulla människovärde och att barndomen har ett egenvärde. förmedlar synen på barnet som en självständig individ med egna rättigheter och rätt att uttrycka sina synpunkter som barnet har rätt till stöd och skydd. Att ha ett barnrättsperspektiv i sitt arbete innebär att idrottsföreningars styrelseledamöter och idrottsledare på olika nivåer bör sätta barnet i fokus och analysera vilka konsekvenser ett beslut eller en åtgärd får för ett barn eller en grupp av barn. På RF-stämman 2009 skevs det in i idrottens idéprogram, Idrotten Vill, att idrott för barn ska bedrivas ur ett barnrättsperspektiv och följa FN:s konvention om barns rättigheter (). kan föreningar dessutom få statligt stöd, via Idrottslyftet, för att bedriva verksamhet som syftar dels till socialt ansvar, dels till att rekrytera barn till och behålla dem i föreningar. Utskottet delar motionärens uppfattning att idrotten spelar en viktig roll för barn och ungdomar när det gäller att förmedla positiva normer och värderingar. Genom framgångsrika idrottare, tränare och kompisar i klubben skapas också, som motionären framhåller, positiva förebilder. Utskottet anser dock att det är en fråga för idrotten att bestämma hur man ska arbeta med dessa frågor och att staten inte ska gå in och styra med bidragsmedel. Motion 2012/13:Kr305 (M) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att idrottsklubbar, för att få stöd från det allmänna, bör utarbeta en hbtq-policy och handlingsplan för att hantera diskriminering, med hänvisning till att RF har utarbetat sådana. Jämför reservation 4 (MP). m.fl. (MP) anser i kommittémotion 2012/13:So595 att alla idrottsklubbar som vill ha ekonomiskt stöd från det allmänna bör utarbeta en hbtq-policy och en handlingsplan för att hantera diskriminering (yrkande 9). På Riksidrottsförbundets (RF) stämma 1995 antog förbundet Idrotten Vill. I programmet som uppdaterades 2009 uttrycks tydligt att alla som vill ska ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska eller psykiska förutsättningar. På RF-stämman antogs en ny vision och värdegrund för idrottsrörelsen, båda baserade på begreppen glädje och gemenskap, demokrati och delaktighet, allas rätt att vara med och rent spel. Visionen formulerades: Svensk idrott världens bästa. genomför med anledning av den visionen och värdegrunden en utbildningssatsning på värderingsfrågor inom idrotten, kallad Värdefullt. Syftet är att få idrottsföreningar runt om i landet att samtala kring och fundera över vad som är viktigt och värdefullt inom barn- och ungdomsidrotten. Hbtq-frågor (homo, bi, trans eller queer) är något som tas upp under utbildningen. RF har även en särskild policy och handlingsplan mot sexuell diskriminering som antogs 2002 och som uppdaterades dels 2005, dels . I handlingsplanen står det bl.a. att RF ska sprida kunskap och information mot trakasserier som en del av arbetet med de idrottsanknutna etiska och sociala frågorna. RF har inlett ett samarbete med , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) för att i ett första steg kartlägga hbtq-personers situation inom idrottsrörelsen. gav 2011 ett forskningsbidrag till RFSL Ungdom och RFSL för att undersöka hbtq-ungdomars villkor och erfarenheter inom svensk idrott. Studien, som presenterades i en rapport , visar att idrott är viktigt och positivt, men även att idrottsrörelsen har flera hinder att överkomma för att den ska kunna leva upp till allas rätt att vara med. I rapporten ges ett antal råd till idrottsrörelsen, och enligt RF kommer dessa råd att utgöra en bas för det fortsatta arbetet med hbtq-frågorna .