bet · H001FiU26 · 2013-03-15 00:00:00 — Vad gäller arbetstidsförkortning med bibehållen lön har finansutskottet ingen annan uppfattning än arbetsmarknadsutskottet och anser därmed att den svenska modellen, där svenska kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, fungerar bra och bör värnas. Det är arbetsmarknadens parter som bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar. En generell lagstiftning på området riskerar att undergräva kollektivavtalssystemets trovärdighet om det lagstiftas om kortare arbetstid. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi212 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 2012/13:Fi282 av m.fl. (S), 2012/13:Fi283 av m.fl. (S), 2012/13:Fi285 av m.fl. (MP), 2012/13:Fi291 av och (båda S) och 2012/13:Fi299 av m.fl. (MP). Den grundläggande principen vid fördelning av skattemedel till vård, skola och omsorg ska vara att det sker efter människors behov och inte efter företagens möjlighet till lönsamhet. Därför bör det regleras under vilka förhållanden skattemedel kan gå till icke-offentliga välfärdsutövare. I kärnverksamheterna inom vård, skola och omsorg ska det inte vara möjligt för vinstdrivande företag att bedriva verksamhet med skattemedel. Alla skattemedel ska komma välfärdens brukare till godo. Vård, skola och omsorg är en rättighet och en del av vår gemensamma välfärd, inte en marknad för privata vinstdrivande bolag. All eventuell icke-offentlig verksamhet ska som huvudregel bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning alternativt ideella aktörer eller icke vinstdrivande kooperativ. En förutsättning för en riktigt bra skola, vård och omsorg är att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste, nämligen kvaliteten och behoven, och att de alltid kommer i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. Kommunen eller ska vara den beslutar när och var icke-offentliga aktörer får etableras. I ett rikt land som ska alla invånare garanteras en likvärdig och hög kvalitet på ett antal sociala tjänster som sjukvård, skola och barn- och äldreomsorg m.m. Dessa tjänster ska fördelas efter behov och finansieras solidariskt via skattsedeln. Skattepengar som avsätts till välfärden ska gå till att öka personaltätheten och höja kvaliteten och inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Vad jag anfört ovan bör med bifall till motion Fi212 (V) som sin mening ge regeringen till känna. Avknoppning av verksamhet, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2012/13:Fi271 av och (båda SD) och 2012/13:So484 av (M) yrkande 3. För oss socialdemokrater är kvalitet och likvärdighet viktigast i hälso- och sjukvården. Detta tillsammans med patientnytta och säkerhet menar vi ska styra sjukvården. Att privatisera hälso- och sjukvårdsverksamheter av ideologiska skäl och dessutom till underpris är en politik som vi motsätter oss. När vinstintresset får styra inom välfärdens verksamheter är risken uppenbar att människor delas in i mer respektive mindre lönsamma. Vi anser att ingen som söker vård inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården ska behöva riskera att lönsamhetskalkyler görs innan behandling sätts in. Därför motsätter vi oss varje lösning som innebär att man med privata medel, t.ex. genom privata försäkringar, tillåts köpa sig förtur (gräddfiler) till offentligt finansierad vård. Alla människor ska ha rätt att vid behov få tillgång till vård med hög kvalitet. Det ska bara vara hälsotillståndet som avgör när och hur du blir behandlad i hälso- och sjukvården, inte plånboken eller tillgången till privata försäkringar. Kvalitet och resultat, patientsäkerhet och tillgänglighet bör styra vårdens prioriteringar inte driftsformer eller snäva lönsamhetskalkyler. Att privatisera hälso- och sjukvårdsverksamheter av ideologiska skäl och dessutom till underpris är en politik som vi motsätter oss. Därför bör en lag om investeringsskydd införas så att skattefinansierad verksamhet inte kan säljas ut till underpris. Vad som anförts ovan bör med bifall till motion So557 (S) som sin mening ge regeringen till känna. Avknoppning av verksamhet, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi271 av och (båda SD), 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2012/13:So484 av (M) yrkande 3. Vi inom anser att frågan om valfrihet och konkurrens inte får bli ett självändamål. Som exempel på detta kan nämnas försäljningen av Tibble gymnasium i . En skola med över 1 000 elever såldes för låga till skolans rektor och en lärare. Förutom att skolan såldes till ett pris långt under marknadsvärdet så såldes den trots omfattande protester från lärare, föräldrar och elever. Dessutom har affären förklarats olaglig av kammarrätten som menar att försäljningen strider mot kommunallagen. Ett annat exempel är när kommunledningen i valde att sälja tre skolor och tre förskolor till personalen i ett nybildat företag för rekordlåga . Det är inte bara förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling utan även irrationellt och oetiskt. Fokus bör läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten och inte på avknoppningar av kommunala verksamheter. Vad jag anfört ovan bör med bifall till motion Fi271 (SD) som sin mening ge regeringen till känna. för sociala investeringar, punkt 7 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi297 av Per och (båda MP) yrkande 1. Vi anser att insatser som görs för att minska sociala problem och därmed stora kostnader för t.ex. rättsväsendet, sjukvården och ska ses som en investering och inte bara betraktas som en kostnad och en utgift. Vad gäller lagstiftningen på detta område så menar vi att den är otydlig. Detta riskerar att leda till att kommuner och landsting avhåller sig från sociala investeringar trots att många exempel visat på att de är mycket effektiva. Ett legalt ramverk för sociala investeringar bör därför införas. Vad vi anfört ovan bör med bifall till motion Fi297 (MP) som sin mening ge regeringen till känna. Personal inom äldreomsorgen, punkt 9 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkandena 21 och 22. En ökad andel äldre och stora pensionsavgångar bland omsorgspersonalen innebär en stor utmaning för äldreomsorgen. Vi vill därför öka personaltätheten och därigenom säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. Den nuvarande arbetssituationen med bl.a. en orimlig tidspress och en hög arbetsbelastning leder till att färre söker arbete inom vård- och omsorgsyrken. Detta är en ohållbar situation, och personaltätheten måste öka inom dessa yrken. måste fler få en rimlig chans att inte slita ut sig på jobbet. Därför bör man införa en förkortning av arbetstiden med bibehållen lön. Sammantaget kommer detta att ge en bättre vård och omsorg för de äldre. Vad som anförts ovan bör med bifall till motion Fi303 (MP) som sin mening ge regeringen till känna. Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: För oss socialdemokrater är det självklart att offentliga medel som anslås till privat driven välfärd ska komma brukarna till godo. De ska inte läcka ut ur välfärden genom vinster till privata företag. Det svenska systemet, som möjliggör att privata välfärdsföretag kan göra vinster på rena skattepengar, är relativt unikt internationellt sett. Till exempel så har samtliga våra nordiska länder system som garanterar att skattepengarna stannar kvar i välfärden, som de har både valfrihet och privata aktörer. Argumentet för det svenska systemet är att det ökar effektiviteten genom en ökad konkurrens och därmed sparar pengar åt skattebetalarna. Detta argument är felaktigt. Det spelar ingen roll hur effektiv en friskola är; pengar som sparas går inte tillbaka till skattebetalarna. Det vanligaste är att de på olika sätt delas ut till aktieägarna. Den stora kostnadsposten i all välfärdsverksamhet är personalen. De vinster som görs beror således på besparingar på personalen. Vi anser att de incitament som dagens system skapar i allra högst grad kan ifrågasättas. De uppmuntrar inte till en hög kvalitet. Våra nordiska grannländer har visat att det går att driva en högkvalitativ välfärd med valfrihet och privata aktörer som alla offentliga medel kommer skattebetalarna till del. Skattepengar ska användas till att förbättra välfärdens verksamheter, inte delas ut i form av vinster till aktieägarna. Kommunala utjämningssystem, punkt 3 (S, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S) anför: För oss socialdemokrater är det viktigt att regeringen genomför de förslag som en enig parlamentarisk kommitté kom fram till . Ett fungerande utjämningssystem är av avgörande betydelse för att kommunerna och landstingen ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet. De nuvarande beräkningsgrunderna är föråldrade och leder till stora orättvisor. Regeringen måste därför lägga fram en proposition om förändringar i skatteutjämningssystemet i enlighet med utredningens förslag. Vi anser vidare att det råder oklarheter i kostnadsutjämningen inom LSS som bör åtgärdas genom en översyn och utvärdering av systemet. Det ska inte råda några oklarheter om hur kostnaderna ska fördelas mellan och kommunerna samt mellan kommunerna. Krav vid offentlig upphandling, punkt 8 (V) (V) anför: Lagen om offentlig upphandling () måste förändras på flera områden. I och med att ett brett utredningsarbete pågår såväl på nationellnivå som på EU- nivå har vi i valt att inte motionera under allmänna motionstiden utan i stället valt att framföra våra förslag vid informations- och överläggningstillfällen. vill se utökade krav på tillgänglighet vid offentlig upphandling. går det att ställa krav på tillgänglighet vid upphandling av byggentreprenader och byggkoncessioner samt varor och tjänster. bör enligt vår mening kompletteras med en bestämmelse så att det också blir möjligt att ställa krav på tillgänglighet vid upphandling av tjänster och system för information och kommunikation. Det bör dessutom vara obligatoriskt att lämna information om den upphandlade varans eller tjänstens tillgänglighet. Vidare upplever små och medelstora företag alltför ofta problem när det gäller att medverka i offentliga upphandlingar. Det bör därför utredas hur det skulle vara möjligt att underlätta för dessa företag att delta i upphandlingarna på ett smidigare sätt. bör också ses över i syfte att göra det möjligt att utesluta företag som är registrerade i skatteparadis från att delta i offentliga upphandlingar. Det bör också bli lättare att ställa miljö- och hållbarhetskrav vid offentliga upphandlingar. Vidare måste förändras så att bl.a. krav på kollektivavtal kan ställas i samband med offentliga upphandlingar. De företag som upphandlar någon form av tjänst ska ställa krav på tillfredsställande arbetsmiljöregler hos underentreprenörerna. Vidare behövs krafttag mot arbetsgivare som diskriminerar, och det bör införas en anti-diskrimineringsklausul vid offentlig upphandling. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi212 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den grundläggande principen vid fördelning av skattemedel till vård, skola och omsorg ska vara att detta sker efter människors behov och inte efter företags möjligheter till lönsamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i kärnverksamheten inom vård, skola och äldreomsorg inte ska vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en vinstbegränsning bör införas som innebär att eventuell icke-offentlig verksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen, alternativt av ideella aktörer och/eller icke vinstdrivande kooperativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av 32 kap. aktiebolagslagen och konsekvensändringar i berörda delar av skollagen och hälso- och sjukvårdslagen. beslutar att lagen (2008:962) om valfrihetssystem samt berörda delar i skollagen och hälso- och sjukvårdslagen upphävs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i skollagen om hälso- och sjukvårdslagen så att huvudmannen för en välfärdsverksamhet ska besluta när och var icke-offentliga aktörer får etableras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara fråga om ett aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen, alternativt en ideell aktör, när en icke-offentlig aktör etableras. 2012/13:Fi235 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågor om kommunernas kommande pensionsutbetalningar och om att så få gjort pensionsavsättningar bör ges ökad prioritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att landets kommuner bör redovisa den pensionsskuld som finns. 2012/13:Fi258 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvis momskompensation. 2012/13:Fi267 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda en finansieringsmodell för försörjningsstödet som tar hänsyn till sysselsättningen. 2012/13:Fi270 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av skatteutjämningssystemet. 2012/13:Fi271 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor. 2012/13:Fi275 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problemen med att köra skolbarn och äldre på ackord. 2012/13:Fi278 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatteutjämning. 2012/13:Fi282 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en särskild avgift för årlig kontroll av privata utförare. 2012/13:Fi283 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över för att garantera att offentliga medel som anslås till privat driven välfärd kommer brukarna till godo och att god kvalitet upprätthålls. 2012/13:Fi285 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till ett utvecklingsprogram för kommuner och landsting, baserat på samma grundprinciper som det norska Kvalitetskommuneprogrammet. 2012/13:Fi287 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram en proposition om förändringar i skatteutjämningssystemet i enlighet med utredningens förslag. 2012/13:Fi291 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattefinansierade privata verksamheter inom välfärdssektorn ska betala en kontrollavgift som ska finansiera de kontroller av verksamheten som kommunen ska utföra. 2012/13:Fi297 av Per och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett legalt ramverk som möjliggör sociala investeringar. 2012/13:Fi299 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på att privata aktörer som utför skattefinansierade välfärdstjänster i vård, skola och omsorg ska, om de drivs i aktiebolagsform, vara registrerade som aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning i stället för vanliga aktiebolag. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om ökad bemanning inom äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag om satsning på personal i äldreomsorgen i form av en arbetstidsförkortning med bibehållen lön. 2012/13:Fi306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av det nationella utjämningssystemet för kostnadsskillnader när det gäller verksamhet som bedrivs enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). 2012/13:So484 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet. 2012/13:So557 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett investeringsskydd för skattefinansierad verksamhet. såldes vårdcentralen Serafen i till en grupp läkare för . Lokaler, utrustning, kundkrets och personal ingick i köpet. En bra affär, tyckte ansvariga politiker. säljer läkarna vidare till företaget , som ägs av riskkapitalbolag, för . Det är pengar, herr talman, som gått rätt ned i fickorna på de läkare som köpte vårdcentralen för den ringa summan av 700 000.Avknoppning av skattefinansierad verksamhet som vårdcentraler, förskolor och hemtjänst har blivit en etablerad affärsidé i många kommuner och landsting. verksamhet säljs till företag där tidigare anställda ingår som ägare. Problemet är att affärsidéer av det här slaget inte bedrivs utifrån marknadsmässiga principer utan tycks snarare vara ideologiskt sprungna. Utförsäljning av våra gemensamma skattefinansierade tillgångar slumpas bort till vrakpriser. rama realisationen!Väl fungerande verksamheter har sålts, vanligen enbart till priset av inventarierna. Flera av dessa verksamheter har sedan gjort stora vinster redan första året i privat regi - pengar som ofta inte återinvesteras utan delas ut till aktieägare. Att vårdcentraler, förskolor och hemtjänst ska bedrivas privat är uppenbarligen viktigare än kvaliteten och innehållet.I instiftade Alliansen ett särskilt avknoppningskansli direkt efter maktskiftet 2006 för att sälja ut så mycket som möjligt, så snabbt som möjligt och så billigt som möjligt. Avknoppningarna har skett utan att ordentligt utreda marknadsvärdet och utan att ta in anbud från andra marknadsaktörer, och detta, herr talman, med de styrande politikernas goda minne.Försäljningen av Serafen är bara ett i raden av flagranta exempel på hur en ideologisk iver resulterar i urusla affärer för skattebetalarna. Kritiken mot Serafenaffären 2007 blev till slut så massiv att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att ta fram principer för prissättning vid avknoppning. Året därpå, det vill säga 2008, presenterades ett förslag som slog fast att egendom som säljs ska säljas till marknadspris och att immateriella värden, som upparbetad kundkrets och personalens kompetens, ska ingå i värderingen. De anställda ska betraktas som anbudsgivare utan någon särställning.Nutek och Kommuner och Landsting landade i samma slutsatser i sina respektive utredningar. Tillgångar får inte överlåtas till ett underpris i förhållande till marknadsvärdet.Herr talman! Tydliga riktlinjer framtagna i inte mindre än tre utredningar borde ha inneburit en rejäl uppskärpning. Bara , det vill säga 2009, seglar ännu en uppseendeväckande affär upp, nämligen avknoppningen av hemtjänst i , som såldes till två anställda chefer för . På en öppen marknad hade bolaget kostat . Den avknoppningen var olaglig, enligt beslut i Regeringsrätten, eftersom man sålt till underpris och bolaget på så vis fått ett individuellt stöd som inte är tillåtet enligt kommunallagen. Men ansvariga politiker tyckte inte att man hade gjort något fel. Något mervärde fanns inte, menade man.Under samma tid avknoppades 25 förskoleenheter i för sammanlagt trots att marknadsvärdet beräknades till per enhet beroende på storlek. Skattebetalarna, herr talman, gick miste om hundratals miljoner.Trots upprepade lagbrott saknar Regeringsrättens dom betydelse om kommunerna väljer att strunta i att rätta sig efter domen. kommer inte att ställas till svars för att avknoppningarna av var olagliga. Avtalen med företagen påverkas inte och inte heller ansvarfrågan. Kommuner följer inte den praxis som slagits fast av högsta instans, vilket är synnerligen anmärkningsvärt, och ansvarig minister har i ett interpellationssvar sagt att han inte finner skäl att vidta några åtgärder.Herr talman! Jag blir konfunderad när jag i betänkandet läser att Alliansens företrädare å ena sidan anser att befintliga regelverk och gjorda utredningar tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av verksamhet. Men ett stycke längre ner konstaterar man, å andra sidan, att det nog råder en viss osäkerhet trots allt, vilket kan påverka intresset för avknoppning.Något förtydligande av reglerna föreslås däremot inte, utan man inväntar vad kommer fram till om rättsläget för avknoppning av kommunala skolor. Menar Alliansens företrädare att försäljning av våra skolor skulle omfattas av andra regler än övrig skattefinansierad verksamhet? Problemet är att nuvarande regelverk är för tandlöst och inte efterlevs, oavsett verksamhet.Under tiden regeringen sitter och väntar pågår avknoppningar som inte följer de framlagda principerna, men metoderna har blivit mer sofistikerade. Formellt heter avknoppning numera personalövertagande på affärsmässiga grunder. För en väletablerad hemtjänstverksamhet med ett par hundra brukare och ett femtiotal medarbetare behövde en enhetschef i betala endast 1 ½ miljon. Det var vad ansvariga politiker värderade verksamheten till. Att starta ett sådant företag från grunden skulle naturligtvis ha kostat betydligt mycket mer.Avknoppning sker således fortfarande till underpris. Otydligheten i gällande regelverk skapar möjligheter till godtyckliga värderingar i syfte att kunna sälja så mycket som möjligt, så fort som möjligt och så billigt som möjligt. Det är inte rimligt. Det är skattebetalarnas pengar det här handlar om.Avslutningsvis, herr talman: säljs för 700 000 men är värd 20 miljoner. En upparbetad hemtjänst säljs för 69 500 men är värd minst 25 miljoner. 25 förskolor säljs för sammanlagt 3 miljoner men är värda upp till 40 miljoner per enhet. Det här är upprörande exempel på hur offentliga verksamheter som byggts upp av skattemedel slumpats bort till vrakpriser, trots ett regelverk som hävdar marknadsmässiga priser.Kommunallagen förbjuder kommuner att gynna enskilda personer, men det är uppenbart det man gör när en verksamhet kan säljas till underpris för att sedan säljas vidare med mycket god vinst. Uppenbarligen är skyddet inte tillräckligt starkt . Vi socialdemokrater föreslår därför att en lag om investeringsskydd införs så att det helt enkelt blir olagligt att sälja ut skattefinansierad verksamhet till underpris och att ansvar måste utkrävas.Jag yrkar därför bifall till reservation 2. Jag vill börja med att yrka bifall till våra reservationer nr 4 och nr 5. Vi har alla i medierna kunnat följa skandaler med allvarlig vanvård på äldreboenden runt om i vårt land.