bet · H101UbU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högre utbildning är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera. de gröna förbättrar förutsättningarna för studerande föräldrar genom att öka tillägget för studenter med barn, med per barn i åldern 1–, samt med för barn i åldern 3–. För det avsätter vi . är jämfört med många länder ett förmånligt land att studera i. Men svenska studenter är högt skuldsatta när de lämnar högskolan. Detta trots att studiemedlet inte möjliggör mer än ett knapert leverne. För att möjliggöra för fler att studera på heltid, och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter, vill höja studiemedlet med , genom en höjning av studiemedlets bidragsdel. Vi anslår för detta ändamål. Inom ramen för våra satsningar på fler utbildningsplatser inom högre utbildning, yrkeshögskola, folkhögskola och vuxenutbildning anslår vi i motsvarande omfattning finansiering för studiemedel (). För specifikationer av antalet utbildningsplatser hänvisas till anslag inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarnas överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 15. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha ökats med på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:Ub519 (SD). Vi öronmärker resurser åt CSN jämte 5 000 nya platser på komvux samt 5 000 nya platser vid Myndigheten för . Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Vi ser nu hur välfärdssamhället krackelerar alltmer. Högerregeringen har lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på den gemensamma välfärden i kommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. har vårt samhälle blivit alltmer av ett risksamhälle där ingen av oss längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen, som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring, finns där för oss när vi behöver dem. står inför ett vägval. som skatterna har sänkts med ca har de sammanlagda statsbidragen till kommunerna endast ökat med i fasta priser . Effekterna syns allt tydligare i växande kunskapsskillnader, större gruppstorlekar på fritis och i förskolan och akut personalbrist i sjukvården. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. De ekonomiska klyftorna har ökat och tryggheten har försämrats för alla. Inkomstgapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning, och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. räknar vi med att våra satsningar på välfärden och investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande m.m. ger nästan 30 000 jobb. Våra förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. storsatsar på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar därutöver för ett stort antal riktade satsningar på sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna, och minskar därmed behovet av oavlönat omsorgsarbete I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna, och den står också i motsats till en effektiv jobbpolitik. finansierar sina satsningar fullt ut genom att avvisa ett antal av de skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare som regeringen genomfört. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola och äldreomsorg. Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 15. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha ökats med 4 på det sätt som framgår av partimotion 2013/14:Ub459 (V). Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområde 15. Studiestödet har inte ökat i samma takt som levnadsomkostnaderna . Det beror bl.a. på de ökade boendekostnaderna för den genomsnittliga studenten. Trots att studiemedlen har höjts något är det fortfarande svårt att leva på enbart studiemedel. Att studiemedlen har höjts något innebär inte heller att den totala ekonomin för den som studerar har blivit bättre eftersom det nästan bara är lånedelen som har höjts. Det innebär att de studerande själva får betala sin något högre levnadsstandard när de ska återbetala lånen. Den höga skuldsättningen kan verka avskräckande och hindra många från att börja studera. Det leder till minskad mångfald och lägre kvalitet vid högskolan. Därför bör bidragsdelen höjas. Våra förslag påverkar anslaget 1:2 Studiemedel på följande sätt. föreslår att totalbeloppet för studiemedlet höjs med . Bidragsdelen bör höjas från dagens nivå på till 2014. vill vi höja det högre bidraget till av totalbeloppet. Detta innebär en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel med 2014. föreslår omfattande satsningar på ytterligare utbildningsplatser inom högskola och vuxenutbildning. Detta medför ökade studiemedelskostnader. Anslaget ökar därmed med 2014. föreslår även en satsning på lön under utbildningen på specialistsjuksköterskeutbildningen. Detta innebär minskade studiemedelskostnader med 2014. Dessutom vill vi förlänga tandhygienistutbildningen vilket medför ökade kostnader med . Vi avvisar förslaget till höjt fribelopp. Detta innebär en minskning av anslaget med . Vi minskar också anslaget med eftersom vi säger nej till det föreslagna stödet till waldorflärarutbildningar. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 1:2 Studiemedel med jämfört med regeringen. När det gäller anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor påverkas det av att vi avvisar förslaget till höjt fribelopp. Detta innebär en minskning av anslaget med jämfört med regeringen . Det har tidigare gjorts rimliga höjningar av fribeloppet för hur mycket pengar man kan tjäna på att jobba innan det påverkar rätten till studiemedel. Fribeloppet ligger på . Vi har accepterat höjningarna eftersom det framför allt innebär en möjlighet att arbeta heltid för den som vill, då det saknas rätt till studiemedel. Vi anser dock att gränsen för hur mycket fribeloppet kan höjas är nådd. Därför säger vi nej till regeringens förslag att höja fribeloppet med ytterligare . Man måste nu i stället ta politiskt ansvar för att studenterna ska ha råd att leva utan ökande krav på att tvingas arbeta vid sidan av studierna. När tid måste läggas på arbete riskerar det att gå ut över studieresultaten. Om det är många studenter som använder alltför lite tid till sin heltidsutbildning kan utbildningens kvalitet också bli sämre för alla. Trenden att man i allt högre grad får finansiera sin egen studietid måste brytas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: antar förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.8.3 och 3.8.4). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 3.8.7). bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 200 (avsnitt 3.8.9). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Ub459 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. avslår regeringens förslag om höjning av fribeloppet (avsnitt 3.8.3 i propositionen). 2013/14:Ub468 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka stödet till CSN och öronmärka denna summa till studenter på . 2013/14:Ub519 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2013/14:Ub520 av m.fl. (MP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2013/14:Ub566 av m.fl. (S): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 202 . Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag. Företrädarna för S, MP, SD och V har avstått från att delta i beslutet om anslag (se särskilda yttranden 1–4). Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen). följde upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, dvs. utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning, i samband med behandlingen av budgetpropositionerna (bet. 2011/12:UbU1, bet. 2011/12:UbU2, bet. 2012/13:UbU1, bet. 2012/13:UbU2). Utskottet följer i detta avsnitt upp budgetpropositionen . Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (prot. utskottssammanträde /11:27) och finns i bilaga 5 till betänkandet. Uppföljningen fokuserar på form- och strukturfrågor för att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdet samt förtydliga informationen i utskottets underlag inför ställningstagandet till budgetförslaget. Propositionen följs upp i följande avseenden: budgetpropositionens struktur, resultatredovisningens utformning och anslagens ändamål. Statsbudgetens utgiftssida är indelad i 27 utgiftsområden och ca 500 anslag och publiceras i 12 volymer som omfattar ett eller flera utgiftsområden. Volym 8 innehåller anslagsförslagen inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. För respektive utgiftsområde finns ett förslag till riksdagsbeslut, en beskrivning av utgiftsområdets omfattning, utgiftsutveckling och verksamhet, en resultatredovisning och en resultatanalys (en bedömning av måluppfyllelsen), en beskrivning av politikens inriktning och ett budgetförslag. Nedan följer en genomgång av strukturen för den del av propositionen som avser utgiftsområde 15. Förslag till riksdagsbeslut (kapitel 1–2) Regeringens förslag till riksdagsbeslut (lagändringar, bemyndiganden till regeringen och ramanslagen för budgetåret) finns i kapitel 1 och lagförslagen i kapitel 2. Utgiftsområde 15 Studiestöd (kapitel 3) Kapitel 3 består av åtta avsnitt: Omfattning (avsnitt 3.1), Utgiftsutveckling (avsnitt 3.2), Verksamhet (avsnitt 3.3), Mål (avsnitt 3.4), Resultatredovisning (avsnitt 3.5), Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen (avsnitt 3.6), Politikens inriktning (avsnitt 3.7) och Budgetförslag (avsnitt 3.8). Omfattning, Utgiftsutveckling och Verksamhet (avsnitt 3.1–3.3) Inledningsvis anges utgiftsområdets omfattning. Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Därefter följer en tabell över utgiftsområdets utgiftsutveckling (tabell 3.1, s. 16) och en beskrivning av studiestödsverksamheten, dvs. studiestöden och studiestödsadministrationen. Studiestöden finansierar huvudsakligen de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. De olika stöden hanterades av CSN, Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). CSN hanterade även återbetalningen av studielån. ÖKS hanterade överklaganden av beslut om studiestöd. På två särskilda uppslag finns det en kort beskrivning av verksamheten respektive av studielånesystemet. Mål, Resultatredovisning och Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen (avsnitt 3.4–3.6) Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Regeringen konstaterar i propositionen att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten redovisas i ett eget avsnitt (avsnitt 3.5) som i sin tur är indelat i nio delavsnitt (avsnitt 3.5.1–3.5.9). Under respektive delavsnitt finns angivet vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Under avsnitt 3.6 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Politikens inriktning och Budgetförslag (avsnitt 3.7–3.8) Politikens inriktning, dvs. reformer och satsningar, beskrivs i avsnitt 3.7, bl.a. ändringar av belopps- och åldersgränser, anpassningar av studiestödssystemet och särskilda satsningar. Budgetförslaget finns i avsnitt 3.8. Inom utgiftsområdet 15 finns åtta ramanslag, anslagen 1:1–1:8. Anslagen avser utgifter för studiestöd och studiestödsadministration (myndigheternas förvaltningsutgifter) samt utgifter för studiemedelsräntor och avsättning för kreditförluster. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat (10 kap. 3 §). I propositionen delas resultatredovisningen in i nio delavsnitt (avsnitt 3.5.1–3.5.9): Unga studerande på gymnasial nivå i , Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i , Studerande på eftergymnasial nivå i , Studerande utomlands, Studieekonomi, Studerande med barn, Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, Låntagare och den totala studieskulden samt Studiestödsadministration. I propositionen anges målen för studiestödet. Målen är att studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. För varje studiestöd redovisas resultaten per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Under respektive avsnitt finns angivet vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. För varje indikator anges vilken del av måluppfyllelsen som den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Samma indikator kan också mäta flera delar av måluppfyllelsen. Indikatorn Antal studerande med tilläggsbidrag mäter t.ex. studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Det redovisas inte någon indikator för studiestödsadministrationen. En ändamålsenlig och effektiv studiestödsadministration är en förutsättning för att nå målen för studiestödet, menar regeringen. De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasial nivå i är studiehjälp och bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning. Indikatorn Antal studerande med inackorderingstillägg används för att mäta studiestödets rekryterande effekt och indikatorn Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg används för att mäta studiestödets utjämnande effekt. Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå i . Indikatorn Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel och indikatorn Antal studerande på dessa nivåer med den högre bidragsnivån används för att mäta studiestödets rekryterande effekt. Indikatorn Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån används för att mäta studiestödets utjämnande effekt. Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning ges även möjlighet att låna studielitteratur. Indikatorn Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel används för att mäta studiestödets rekryterande effekt. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför EES och är dock begränsad. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiestudier utomlands i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Indikatorn Antal studerande utomlands med studiehjälp och indikatorn Antal studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå används för att mäta studiestödets rekryterande effekt. För att underlätta för personer med barn att studera får studiemedel i form av tilläggsbidrag lämnas. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antalet barn. Indikatorn Antal studerande med tilläggsbidrag, indikatorn Antal studerande utomlands med tilläggsbidrag och indikatorn Andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag används för att mäta studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. När det gäller lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning används följande indikatorer för att mäta studiestödets rekryterande och utjämnande effekt: Antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), Andel utlandsstuderande med studielån och Andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån.