bet · H001UbU9 · 2013-03-18 00:00:00 — Utbildning är inte något man får en gång som ung och förvaltar tills man blir gammal. Företag och organisationer behöver kompetenta medarbetare, i ständig utveckling. Det kräver investeringar i kompetensutveckling, yrkesutbildning och vuxenutbildning. Det är en ekonomisk fråga om konkurrenskraft, men lika mycket en ideologisk fråga om människans rätt till kunskap, utveckling och därmed frihet. Vi sänker inte människors pris vi ger alla möjligheten att höja sitt värde. Vi ser vuxenutbildning som en möjlighet till personlig utveckling genom utbildning och bildning som öppnar för vidare studier. Vi ser också vuxenutbildningens viktiga roll i att erbjuda utbildning och bildning som svarar mot arbetsmarknadens och näringslivets behov samt i att vara en motor för kompetensutveckling för vuxnas lärande i arbetssituationer eftersom behovet av uppdaterad kunskap är stor i dagens arbetsmiljöer. Inte minst är vuxenutbildning viktig för att den ger människor kompetens att vara aktiva samhällsmedborgare som tillvaratar sina rättigheter och fullgör sina skyldigheter. Den kommunala vuxenutbildningen finns i stort sett i varje kommun och är därför nära medborgarna, den ger samma kompetens och behörighet som ungdomsskolan och ger därför vuxna möjlighet att komplettera sin tidigare utbildning eller skaffa sig ny kompetens. Den har, när den fungerar som bäst, en flexibel organisation som inte är knuten till terminer och läsår och kan därför anpassas till samhällets, näringslivets och individens behov med kombinationer av olika utbildningar, utbildningsnivåer, närundervisning och distansundervisning. Globaliseringen ökar den internationella konkurrensen och ställer allt högre krav på svenskt näringsliv och svensk arbetsmarknad. Den vuxna befolkningen måste därför ständigt uppgradera sin kompetens. En stor utmaning vi har i är att ett betydande antal personer i arbetsför ålder saknar gymnasieutbildning, något som kraftigt försvårar möjligheten att få arbete eller att byta arbete om man inte längre trivs med sitt jobb. Även ungdomsarbetslösheten, oavsett vilket mått som används, är mycket hög och har ökat under se , och också bland unga har långtidsarbetslösheten ökat. En annan utmaning är den demografiska utvecklingen. En åldrande befolkning medför stora pensionsavgångar som måste ersättas och allt större vårdbehov. Ungdomsskolan klarar inte att fylla luckorna och det kommer att uppstå stor arbetsbrist inom en rad sektorer, inte minst inom vård och omsorg, om inte även den vuxna befolkningen får kompetens för de jobb som finns. Det gäller inte minst nyanlända i befolkningen som oavsett en kort eller lång utbildningsbakgrund snabbare behöver få tillgång till såväl språkutbildning, yrkesutbildning som akademisk utbildning. Rätten till arbete är tätt sammankopplad med möjligheten till utbildning, och den är helt avgörande för både vår framtida konkurrenskraft som land och varje individs möjlighet att forma sitt eget liv. Därför är investeringar i utbildning både en ekonomisk och en ideologisk fråga, och det är den som ska föra framåt. Oavsett om man söker arbete eller vill utvecklas i arbetslivet ska man alltid veta att ett livslångt lärande är fullt möjligt och tillgängligt för alla. Den demografiska utmaningen är stor och kompetensutveckling av anställda gör oerhört mycket för att människor ska kunna och vilja arbeta längre, vilket är viktigt för att kunna finansiera framtidens välfärd. blir människor arbetslösa för att jobben förändras: kompetensutveckling kan förhindra det. Det handlar om den svenska konkurrenskraften. För att stärka vår ställning på den globala marknaden måste vi lära snabbare än konkurrenterna. Kompetens är det enskilt viktigaste som företag pekar på när de pratar om konkurrenskraft. Vi behöver se över individens möjligheter till finansiering av det livslånga lärandet. Validering är ett viktigt instrument i det framtida livslånga lärandet, och metoderna för validering behöver utvecklas och kvalitetssäkras. För nationen är det viktigt att hela arbetskraften har en god generell grund att stå på och snabbt och flexibelt kan skaffa nya kunskaper anpassade till arbetslivets behov. Under de riktade satsningarna mot yrkesvux har vi sett många goda exempel där olika aktörer samverkat och där resultatet har blivit mycket bra för såväl individ som samhälle och näringsliv. Vi menar att fler sådana statliga styrningsmekanismer, som t.ex. att olika aktörer ska samverka för att få resurser, är rätt väg att gå. Vi behöver få bättre kontroll över om de statliga resurser som avsätts till vuxenutbildning också bidrar till att uppfylla våra mål om livslångt lärande. Kommunerna får statliga medel för grundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning, men bilden över vad kommunerna erbjuder är för dålig. Vi behöver därför med hjälp av Skolinspektionen följa upp vuxenutbildningsinsatser på ett mer ingående sätt än vad som görs . Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Riktade insatser och utbyggd vuxenutbildning, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 11. Vi behöver utbildning som främjar rörlighet och flexibilitet: arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning och kompetensutveckling. Fler ska våga och kunna ta nya steg i arbetslivet, våga släppa taget om det gamla och kliva in i någonting nytt. Genom en konsekvent satsning på människors kompetens kan arbetslösheten bekämpas. Det handlar om yrkesutbildning och högskoleutbildning för att möta arbetsmarknadens behov men också om nya utbildningschanser för alla som hamnat långt från arbetsmarknaden. Rejäla resurser måste satsas på alla de ungdomar som tillåtits misslyckas i skolan för att de ska nå gymnasiekompetens och ett varaktigt jobb. Det behövs också riktade insatser mot de grupper som inte tar del av vidareutbildning i arbetslivet. Det kan handla om uppsökande verksamhet med information och insatser för att motivera människor att läsa vidare. Med den nya gymnasieskola vi är mitt inne i har ambitionerna på yrkesprogrammen sänkts genom att kunskapskraven i svenska och engelska blivit lägre. Vi anser att det är helt fel väg att gå. Fler, inte färre, måste få de kunskaper som är så viktiga för både individens och landets framtid. Eftersom inte alla gymnasieutbildningar automatiskt ger högskolebehörighet ställs de enskilda ungdomarna inför kravet att läsa utökat program eller att läsa in en högskolebehörighet efteråt. När regeringen valt att dra ned antalet platser i vuxenutbildningen som fler personer kan förväntas behöva läsa in sin behörighet inom vuxenutbildningen riskerar det att konkurrera ut andra som vill studera. Ett annat problem som kan uppstå med de taktiska val ungdomar kommer att göra i och med den nya gymnasieskolan är att de kan välja ett teoretiskt program men att de i vuxen ålder kan vilja omskola sig och gå ett yrkesinriktat program. Det krävs att vi då har en väl utbyggd vuxenutbildning som inte stoppar människors vilja till omskolning. Vi behöver därför se över allas möjligheter att läsa in en yrkesutbildning, oavsett vad man tidigare läst. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Särskilda utbildningar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Ub235 av och (båda S), 2012/13:Ub277 av m.fl. (S), 2012/13:Ub299 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub357 av (S). Det finns ett stort behov av en grundutbildning för skötare inom psykiatrin, något som bl.a. framhållits av Kommuner och Landsting. Inom den s.k. baspersonalen på psykiatriområdet bland dem finns både skötare inom psykiatriska vård och personal inom boendestöd och dagverksamhet saknar många en omvårdnadsutbildning. Vad gäller dem som ändå har omvårdnadsutbildning är det tyvärr så att den utbildning som finns inom ramen för gymnasieskolan och den eftergymnasiala utbildningen saknar många av de aspekter som kan bli aktuella i yrkeslivet inom psykiatrin. En liknande situation vad gäller kompetens inom den somatiska vården hade varit helt otänkbar. En kompetenssatsning på personalen är helt nödvändig för att säkra en god vardag och vård för personer med psykiska problem, sjukdomar och funktionsnedsättningar. Välfärden ska omfatta alla medborgare, men dessa kvinnor och män är på många sätt bland de mest utsatta i dagens samhälle. En del av regeringens psykiatrisatsning är ett kompetensutvecklingsstöd riktat mot personal inom psykiatrin. Detta är förstås bra och helt nödvändigt. Detta är dock inte tillräckligt för att möta de stora behov av grundläggande utbildning som finns nu och . Jag föreslår därför en ny skötarutbildning inom ramen för för att man ska kunna förse psykiatrin med personal med tillräcklig utbildning och för att säkra tillräckliga kunskaper hos den befintliga personalen. Den redan anställda personalen ska förstås få möjlighet till validering och kan genomgå utbildningen snabbare och parallellt med att man arbetar. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Allmänt om validering och erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer, punkt 4 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 3 och 2012/13:Ub321 av (S). Validering är ett viktigt instrument i det framtida livslånga lärandet, och metoderna för validering behöver utvecklas och kvalitetssäkras. För nationen är det viktigt att hela arbetskraften har en god generell grund att stå på och snabbt och flexibelt kan skaffa nya kunskaper anpassade till arbetslivets behov. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Ett nationellt valideringssystem, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 11. Traditionellt är det oftast formella betyg som har hög status för att mäta kunskaper och kompetens. Det är problematiskt för personer som fått sin utbildning eller har arbetslivserfarenhet från andra länder. För dem som har invandrat till kan validering vara ett bra sätt att tillgodoräkna sig utbildning från ett annat land och undersöka och verifiera hur kompetensen uppfyller svenska utbildningskrav. Validering kan också vara en metod för att tillgodoräkna sig yrkeskunskaper i en utbildningsprocess. används olika metoder i olika delar av landet vid validering av utländska examina och yrkeskunskaper, exempelvis är mycket framgångsrik i sitt valideringsarbete. tvingas alltför många människor vänta orimligt länge på att få sina färdigheter validerade. Det är oacceptabelt att möjligheterna till validering varierar över hela landet. Ett effektivt valideringssystem måste säkerställa kvalitet, legitimitet och likvärdighet för att få genomslag och erkännas som metod. Den sökandes rättssäkerhet måste garanteras genom tydliga kriterier vid valideringen. Det är viktigt både för att den sökande ska kunna överklaga och för att den som svarar för valideringen ska kunna ge ett korrekt besked. Vi föreslår att det införs ett nationellt valideringssystem som möjliggör för den som har utbildning eller arbetslivserfarenhet från ett annat land att få sin kompetens validerad i förhållande till den svenska arbetsmarknaden och det svenska utbildningssystemet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Utbildning i svenska för invandrare (sfi), punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:Ub270 av (S), 2012/13:Ub334 av (M), 2012/13:N238 av (KD) yrkande 3 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 10. Dagens utbildning i svenska för invandrare behöver utvärderas. är inte utbildningen tillräckligt anpassad till människors förkunskaper. Många verkar hamna fel i systemet, de läser på för låga nivåer, t.ex. gymnasiekurser trots att de har högskoleexamen från hemlandet, vilket i onödan försenar arbetsmarknadsinträdet. Modern teknik behöver också användas i större utsträckning. Vi menar att det är högprioriterat att investera i kompetensutveckling för lärare som undervisar i svenska för invandrare eftersom en mycket stor andel av lärarna saknar ämneskompetens i ämnet svenska som andraspråk. Behörighetskravet är dessutom för lågt satt och bör höjas. Utbildningen i svenska för invandrare måste på ett mer ingående sätt kombineras med praktik och arbetslivsorientering. Det är också att kraftfulla åtgärder sätts in för att organiseringen av validering av betyg och kompetens och annan utbildning verkligen sker så att människor slipper läsa om det de en gång redan läst. Det är slöseri med både människors tid och samhällets resurser. En kraftfull satsning på att erbjuda fler studerande svenskundervisning på sitt modersmål behövs och skrivningarna om modersmålets betydelse i läroplan och kursplan behöver stärkas. Kommunerna ska erbjuda ett kontinuerligt intag av studerande och erbjuda flexibla studietider. Många som kommer till talar flera språk och är vana vid akademiska studier. Vi vill att det på några ställen i landet införs intensivkurser i svenska på högskola eller universitet för dem som önskar. Vi avvisar bestämt tanken om att begränsa antalet terminer inom utbildning i svenska för invandrare. Det skulle innebära att de som har en längre väg att gå, exempelvis analfabeter, slussas ut i den kommunala vuxenutbildningen, där det inte blir lättare att anpassa undervisningen individuellt. En viktig fråga för många invandrare som lämnat sfi och gått över till att läsa grundläggande vuxenutbildning handlar om den egna finansieringen av studierna. Många drar på sig mycket stora skulder då de tvingas ta lån för att läsa in svensk grundskolekompetens. Det är orimligt, menar vi, att vuxna ska behöva låna pengar inom studiemedelssystemet för att skaffa sig grundskolekompetens. Detta bör ses över. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Utbildning i svenska för invandrare (sfi), punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:Ub270 av (S), 2012/13:Ub334 av (M), 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:N238 av (KD) yrkande 3. tvingas anordnarna av sfi inrätta stora grupper där nya elever anländer , vilket gör det svårt att bedriva en målinriktad undervisning. De har ofta inte möjlighet att erbjuda modersmålsstöd eller särskilt stöd till elever med exempelvis läs- och skrivsvårigheter. Sfi-undervisningen är relativt individanpassad i och med de olika studienivåerna och möjligheterna att välja yrkesinriktade sfi-program, åtminstone i storstadsregionerna. Skolinspektionen pekar dock på att det behövs ytterligare individualisering genom att anordnarna bättre tar hänsyn till deltagarnas intressen och erfarenheter. En sådan individualisering bygger på de studerandes möjligheter att påverka sin utbildning, något som till stor del saknas . Alla elever ska ha rätt att påverka sin utbildning; därför måste möjligheterna för studerandeinflytande inom sfi att stärkas. Tillgång till information på elevernas modersmål måste förbättras, och utbildningsanordnare behöver bli bättre på att uppmuntra deltagarna att förmedla åsikter och komma med förslag på innehåll i undervisningen samt ge bättre information om elevernas rättigheter och möjligheter inom sfi. Det bör vara möjligt att införa fasta grupper i sfi, på det sätt som annan vuxenutbildning fungerar. Det blir lättare för lärare att bedriva utvecklande och målinriktad undervisning med en och samma grupp. Det skulle innebära att det fanns fasta startdatum för en viss nivå inom sfi och att den gruppen läser tillsammans fram till kursslut. måste intagningen av elever även fortsättningsvis ske ofta, för att inte fördröja starten för nyanlända. Arbetslinjen tvingar ofta eleverna att avbryta studierna för att anta en praktikplats eller kort anställning, även om det innebär sämre språkutveckling. I många kommuner finns också den begränsningen att eleven måste läsa klart inom introduktionsersättningens tvåårsperiod, även om hen har gjort avbrott för föräldraledighet eller sjukdom. Jag anser att alla elever ska få läsa åtminstone till nivån för nationella provet, den nivå som man förväntas klara efter svensk grundskola. Det skulle innebära att fler nyanlända får möjlighet till vidare studier eller ett utvecklande arbete. Kommunerna ska ge alla elever möjlighet att läsa klart, oavsett om de har gjort avbrott för sjukdom eller föräldraledighet. Om eleven flyttar innan hen har läst färdigt ska ersättningen följa med till elevens nya studieort. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Utbildning i svenska för invandrare (sfi), punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2012/13:Ub270 av (S), 2012/13:Ub334 av (M), 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 10, 2012/13:N238 av (KD) yrkande 3 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 10. För att få till stånd den höjning av kvaliteten på flyktingmottagandet som är nödvändig måste avsevärda satsningar göras när det gäller utbildningen i svenska för invandrare (sfi). För att detta ska kunna ske behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Jag är skarpt kritisk till regeringens syn på sfi. Jag menar att den bygger på osanna antaganden om att sfi-studerande bara sitter av tiden för att kunna bli försörjda och på bristfällig statistik som gör det svårt att jämföra olika kommuners resultat. Varken treårsbegränsningen som i en färsk utredning (SOU 2011:19) föreslås bli , vilket försämrar förutsättningarna än mer för nyanlända att lära sig språket eller sfi-bonusen tar hänsyn till de olika förkunskaper människor som kommer hit har. Regeringen försvårar snarare utformandet av en tidsenlig sfi-utbildning som i enlighet med de integrationspolitiska målen ska ge de studerande möjlighet till aktiv delaktighet i samhälle och arbetsliv. Endast en mindre del av de anvisade pengarna för sfi-bonus har betalats ut. Regeringens sfi-bonus bör slopas. Den enskilde studerande lastas helt för den otillräckliga kvaliteten på undervisningen. Jag menar att regeringens förslag bygger in ökade klyftor som sedan följer människor in i arbetslivet. I stället bör sfi-utbildningen kvalitetssäkras, bl.a. när det gäller tillgången till varvad praktik och validering, fler lärarledda timmar och välutbildade sfi-lärare. Sfi med yrkesinriktning bör också utvecklas. Vidare vill jag komma till rätta med den bristande kontinuiteten både för den undervisande läraren, för gruppen och för den enskilde. Den löpande intagningen är en faktor, en annan är att den studerande tvingas göra avbrott i studierna för att ta ett jobb, även under kort begränsad tid, för att inte gå miste om sin försörjning. Detta skapar en motsägelsefullhet då individen å ena sidan ställs inför behovet av att snabbt komma ut i arbetslivet och å andra sidan behovet av att skaffa sig fullgoda kunskaper i svenska för att klara arbetslivet och samhällets alla krav. Den studieekonomiska situationen för de sfi-studerande bör också ses över. Eftersom studiestödet tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Timersättningen för sfi bör därför återinföras. Dessutom är det nödvändigt att satsa på att stärka lärarkompetensen inom sfi. Det handlar dels om satsningar på vidareutbildning, dels om att ställa tydliga behörighetskrav. Nästan två tredjedelar av sfi-lärarna saknar helt kunskaper i svenska som andraspråk, en stor andel saknar dessutom behörighet i vuxenpedagogik. I den ordinarie skolan är kraven höga när det gäller undervisande lärares behörighet, men för sfi-lärarna är det i stället upp till arbetsgivaren att bedöma. Därför behövs en tydligare specifikation av lärarnas behörighet. Det bör bli möjligt att utbilda sig till sfi-lärare som ett spår i lärarutbildningen eller som en egen utbildning. Det behövs en kompetensutveckling för sfi-lärare för att bättre kunna arbeta med alfabetisering av vuxna. Jag menar att det inom Lärarlyftet finns utrymme för 70 platser för att uppnå denna kompetensnivå, som ska pågå på halvfart. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam auktorisation av en utbildning som är godkänd i ett broderland. 2012/13:Sf352 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetshöjning av sfi. 2012/13:So268 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny skötarutbildning för psykiatrin inom ramen för . 2012/13:Ub229 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan möta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. 2012/13:Ub235 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktad utbildning inom gruvnäring, vård och omsorg. 2012/13:Ub254 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning. 2012/13:Ub261 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett ständigt pågående livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dimensionera utbildningsplatserna efter befolkningens utbildningsnivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningens viktiga roll i det livslånga lärandet. 2012/13:Ub270 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sfi-undervisning. 2012/13:Ub277 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2012/13:Ub286 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla arbetslösa ungdomar ska erbjudas fortbildning eller kompletterande gymnasieutbildning genom komvux, folkhögskola eller gymnasieskola. 2012/13:Ub288 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. 2012/13:Ub299 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkeshögskoleutbildning. 2012/13:Ub312 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla svenska för invandrare utifrån internationellt framgångsrika metoder. 2012/13:Ub321 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesbevis i gränsregioner. 2012/13:Ub334 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera sfi i arbetslivet. 2012/13:Ub357 av (S):