bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Det handlar alltså inte bara om professurer utan om jämställdhetsarbetet över lag.Utbildningsministern har, lite förnöjt, sagt: Det har ändå blivit bättre. Vi får se tiden an. Det kommer att bli bättre så småningom.Jag tror tvärtom. Jag har inte lust att vänta på att vi ska få en numerärt jämställd akademi. Det behöver göras något . I vår motion har vi föreslagit en jämställdhetsbonus. Det skulle kunna vara en väg. En annan del är anställningsförhållandena för doktorander. Det är framför allt kvinnor som inte tar risken när den ekonomiska situationen är lite svajig. Det handlar också om att avskaffa stipendier.Min fråga till utbildningsministern är: Tycker inte utbildningsministern att vi måste göra något mer aktivt för att öka jämställdheten i akademin än att bara sitta och vänta? Jag nämnde ju några saker på detta spår som ingår i propositionen. En viktig sak är hur forskningsanslag fördelas. Där finns det uppenbart en slagsida åt männen. Man får titta på vilka mekanismer som skapar det och hur man kan förändra de mekanismerna. Jag menar att vi nu gör en mycket viktig förändring bort från det som de rödgröna bestämde i sin proposition 2004.Om man fördelar forskning till det som kallas forskningsmiljöer, det vill säga en ganska stor grupp av forskare, blir det den seniore ledaren för gruppen som får anslagen. Det är ofta en äldre man. Vi går ifrån det kollektivistiska synsättet och fördelar forskningsanslag i ökad utsträckning till individer. Det är ett mer borgerligt liberalt synsätt. De duktigaste individerna ska få anslagen, inte kollektivet. Då blir det så att yngre forskare och kvinnor, alltså inte de äldre männen som leder grupperna, kommer att få ökade anslag. Enbart den förändringen kommer att förskjuta genusbalansen när det gäller forskningsanslag. Det nämns också i den utredning som talade om. Det var beslut, som ditt eget parti medverkade till, som var olyckligt.Vi har också frågan om fasta anslag. De ytterligare ökade samverkansfonder som oppositionen föreslår där man ska söka pengar till forskning och där det förskjuts från fasta anslag till anslag som det ska ansökas om minskar möjligheten till fasta anställningar. Fasta anställningar kommer av fasta anslag. Ju mer man ska ansöka om pengar till olika projekt desto färre fasta anställningar blir det. Jag delar uppfattning. I familjebildande ålder upplever sig kvinnor mer sårbara för lösa anställningsformer. Fasta anställningar premierar jämställdhet. Vi är medvetna om att det fungerar så. Då önskar jag att man hade varit ännu tydligare i propositionen och sagt att doktorander ska anställas; vi ska inte ha några stipendier.Jag har hakat upp mig på frågan om genus. Något som har stärkt genusforskningen är tillsättandet av genusprofessorer - det sade jag också i mitt anförande. Det är nu de tillsattes. För att trygga kontinuiteten borde man kanske utlysa ytterligare genusprofessorer. Det har majoriteten i utskottet sagt nej till.Tycker utbildningsministern att genusforskningen är viktig - eller är det bara att märka ord att ta upp den frågan - och hur tänker man i så fall stärka den? Jämställdhet i akademin är central. Det tog jag upp i mitt anförande. Utvecklingen går åt rätt håll. Jag är inte nöjd och det går inte tillräckligt fort, men det går åt rätt håll.När det gäller olika forskningsområden finns det en skillnad mellan de borgerliga och de rödgröna. Jag tycker att vi ska ha en mer autonom akademi. Vi ska inte peka ut vilka som ska tillsättas. Så var det . Mina företrädare som utbildningsministrar tillsatte, ända , själva alla professorer i . Det är ett absurt system. Det är klart att lärosätena själva måste bestämma vilka professorer de ska ha, vilka professurer som ska inrättas och vilka inriktningar de ska ha.Ni vill premiera viss forskning och förbjuda kärnkraftsforskning. Ni vill styra forskningen i detalj. Det är vi emot. Vi har en majoritet kvinnliga rektorer . Jag lovar att de alla, även männen, är engagerade för ökad jämställdhet. Vi måste ha något slags förtroende för våra lärosäten. Vi sätter upp rekryteringsmål och vi har mål för forskningen, men vi ska inte från detaljstyra antalet professurer. Det finns ungefär 4 000 professorer i . Ska då bestämma att vi ska ha ytterligare sex inom ett visst område? Det är inte ett rimligt sätt att styra akademin. Jag måste korrigera utbildningsministern. Jag ska citera mig själv. Jag sade så här: Därför får det inte finnas någon motsättning mellan grundforskning och tillämpbar forskning eller mellan fri akademisk forskning och företagsnära forskning. Vi måste satsa på både och.Ministern kanske sov när jag sade det. Om han inte gjorde det är det nedslående, för då förvanskar han vad jag säger. Det är oerhört viktigt att satsa på grundforskning och företagsnära forskning. De 500 miljoner vi stoppar in är till både grundforskning och tillämpad forskning.Vi har kvalitetssystem och vi vill stärka dem, så det behöver inte ministern vara orolig för. Men låt oss fundera på om peer review är det rätta systemet. Vi väntar med den domen tills vi får en utredning. Den stora skillnaden mellan oss är att vi har en balans mellan grundforskning och tillämpad forskning. Ni tippar lite, och sedan skyller ni på oss och säger att vi satsar bara på tillämpad forskning. Vi har helheten, vi stoppar in mer pengar, och vi vill satsa. Den skrivelse som jag hänvisade till är intressant. Det kommer signaler från hela landet om att det är någonting som är fel i strukturen. Det intressanta är att din före detta kollega - han kanske också är en dysterkvist, det vet jag inte - har sagt att regeringens forskningsproposition saknar resultatfokus. vill vi satsa mer på både grundforskning och tillämpad forskning, och tar vi ett nytt grepp för att se över forskningen. Varför kommenterar du över huvud taget inte att det kanske är dags att se över hur vi organiserar och finansierar forskningen i ? Det är precis det vi gör just . Vi har diskuterat det . Hela propositionen är ett stort underlag för hur vi organiserar och finansierar forskning. 140 miljarder ska fördelas i och med det beslut som ska fatta eller . Det är alltså precis det som vi gör just . Jag vet inte vad menar. Diskussionen går ut på hur vi ska organisera och betala forskningen. bakgrund till att han inte är nöjd utan vill ha ytterligare processer är att han vill omfördela medel från de stora universiteten till de små högskolorna. Det är det som det går ut på, . Jag hörde också att du sade att ni skulle satsa på grundforskning. Men alla era förslag går i rakt motsatt riktning. Jag har en lista här på vilka universitet som får mindre pengar om ni höjer det basanslag som ni föreslår. Det är , , , , , , - de får de största neddragningarna - , , och . Till och med och får minskade anslag. Ni tar pengar därifrån och ger till de andra. Jag förstår att de andra är glada och skriver skrivelser. De som ni vill ta pengar från kommer att skriva skrivelser när ni genomför er proposition - det lovar jag - om ni får göra det . Alla de universitet som är internationellt konkurrenskraftiga får minskade anslag med er politik, . vet ännu inte vad era förslag innebär, men jag lovar att jag kommer att berätta det för dem. Då kan jag berätta för utbildningsministern att vårt förslag att höja basresursen 2014 innebär att omfördelas. sjunker det till , och 2016 är vi nere på . Man ska ha respekt för dessa summor. Men med tanke på att anslaget har ökat med 9 miljarder kanske utbildningsministern ska sänka tonläget lite. Dessutom är det flera som har stora oförbrukade medel, alltså resurser som de inte förbrukar. Detta är egentligen inte någon stor fråga. Det är en rättvisefråga. Dessutom har vi ytterligare en halv miljard som vi för in i systemet med, både till grundforskning och till tillämpad forskning. Det blir alltså inte någon stor förändring, utbildningsministern. Du kan sova lugnt . Du kan berätta att det inte är någon fara. Men varför vill ni inte parlamentariskt se över systemet, och då menar jag en utredning? sker det på dina villkor, alltså hur du vill ha det. Sedan ska vi reagera på detta. Men det kanske är dags att vi tänker blocköverskridande, att vi sätter oss ned som parlamentariker och tänker på nationens bästa: ska vi utveckla det hela. Det kommer rapporter om att vi tappar mark mot , och . Om du läser rapporten från Öquist och kan du se att det är just den fråga som de tar upp, alltså att vi kanske måste ta ett annat grepp över forskningen i . Man behöver inte hålla med om allt som de säger, men de fokuserar på frågan. Du kan läsa vad säger om just att det är för lite output i systemet när vi stoppar in så mycket resurser. Våra politiska vänner från och har samma budskap. Men du blundar, du stoppar fingrarna i öronen och vill inte lyssna. Det är dags att tänka blocköverskridande och långsiktigt. Jag tror att om buntar ihop det som har sagt med det som står i denna skrivelse tror jag att han gör ett stort misstag. vill ha ännu mer resultatfokus och ännu mer elittänkande än vad regeringen vill. Vi går rätt långt åt det hållet. De vill ha ännu mer. Det är inte det som ligger bakom denna skrivelse - det är mer bredd. Jag har också stor respekt för detta perspektiv. Men man måste göra ett vägval. Man kan inte rida alla hästar , . Det går inte. Man måste bestämma åt vilket håll man ska gå. Vi behöver både grundforskning och tillämpad forskning. Vi behöver både bredd och spets. Men vi gör analysen - det är där vi skiljer oss åt - att bredden på forskningen i är relativt god. Det är spetsen som är för svag. Man kan göra en helt annan analys och säga: Vi är tillräckligt bra. Vi rasar i och för sig i fråga om kvalitet. Men det är tillräckligt bra, och det är bredden vi ska öka. Då ska man landa i er politik. Men gör man analysen att bredden är tillräcklig och att spetsen behöver bli bättre, då bör man gå i den riktning som regeringen går. Den parlamentariska behandlingen har jag mycket stor respekt för, . Den sker faktiskt här och . I sitt anförande tog utbildningsminister ironiskt nog upp begreppet kvalitetssäkring. replikerade han mot om att vi inte ska detaljstyra. Men den som har följt de senaste årens debatt har sett hur med egna hemsnickrade och lekmannamässiga metoder har styrt över kvalitetssäkringen, mot forskarvärldens vilja. Man har konstruerat en modell som har havererat, en modell som innebar att blev utkastat från den europeiska organisationen för kvalitetssäkring. står utanför, och systemet fallerar på 11 av 14 punkter. Då är min fråga till utbildningsministern: ni att detaljstyra även hur kvalitetssäkringen av forskningen ska se ut? Kvalitetssäkringen av grundforskningen som ni styrde havererade. Vad kommer du att göra när det gäller kvalitetssäkringen av grundforskningen? Fallerar grundforskningen, fallerar även forskningen som helhet. Det måste vara något missförstånd. Jag antar att talar om utvärderingssystemet för utbildning, vilket är någonting helt annat. Den debatten för vi inte . talar vi om forskning, men vi kan naturligtvis diskutera det också. Vi är inte utkastade. Enqa, den europeiska organisationen, har haft synpunkter på det svenska utvärderingssystemet, och vi för en dialog. Det kommer att bli godkänt, det är jag helt övertygad om. Men det har inte med forskning att göra utan med utbildning. Det forskningsutvärderingssystem som vi införde 2008 är bra, men det går att utveckla med fler faktorer. Det är det som skapar kvalitet. Men får gärna berätta vilket kvalitetsutvärderingssystem han vill ha. Jag noterar att angrep oss för att vi detaljstyr. Han sade: Vi står för autonomi och självbestämmande. Sedan läste jag lite grann i forskningsmotion. Ni vill lyfta fram och prioritera miljöforskning och forskning om förnybar energi. Ni vill förbjuda kärnkraftsforskning. Ni vill ha mer genusforskning, mer tvärvetenskaplig forskning och mer arbetslivsforskning. Ni vill styra lokaliseringen inte bara av lärosätena utan av enskilda campus. Och ni vill styra anställningsformerna mer. Hur skapar detta ökad autonomi? Berätta gärna det. försökte ministern förminska den kritik som har riktats mot och mot departementet när det gäller kvalitetssäkringen av utbildningen som är grunden för forskningen. Om kvalitetssäkringen av utbildningen fallerar, fallerar det även för forskningen. är inte längre medlem i Enqa. har vi på oss att rätta felen. I fråga om 11 av 14 kriterier fallerar det. Min fråga återstår: Kommer ni att styra kvalitetssäkringen av forskningen på samma sätt som ni har styrt kvalitetssäkringen av utbildningen? Jag svarade på frågan. Vi har ett fungerande kvalitetssäkringssystem för forskning, men det kan bli ännu bättre. Vi har i propositionen aviserat hur vi tänker oss att det ska bli. Vi väntar med spänning på kvalitetssystem. Det pratar om är någonting helt annat. Jag förstår möjligen att det är roligare att prata om något annat än er forskningsmotion, men utvärdering av utbildning är ett system som har införts. Enqa har haft synpunkter. är medlem i Enqa och kommer att fortsätta att vara medlem i Enqa. Vi för en dialog med Enqa om hur det ska utvecklas. Det har dock med utbildning att göra, inte med forskning.Jag noterar att jag inte fick något svar på detta, . Ni säger att ni är för autonomi, men i verkligheten har ni den mest detaljstyrande forskningsmotionen av alla partier. Ni slår till och med Socialdemokraterna på denna punkt, vilket är en stor bedrift. Om vi i ska kunna upprätthålla en hög ambition på välfärdsområdet krävs det kraftfulla åtgärder för att stärka vår konkurrenskraft, vår tillväxt och vår förmåga att skapa nya jobb. De demografiska och klimatrelaterade utmaningarna är stora hos oss och i vår omvärld. För att vi som litet, exportberoende land ska kunna möta och hantera utmaningarna måste vi vara både smarta och målmedvetna. Vi måste dra nytta av våra starka sidor som vi måste fokusera våra ansträngningar på att rätta till de brister vi ser bland annat i vårt forsknings- och innovationssystem. Jag vill precis som många andra i vår omvärld påstå att det är mycket bråttom för vår del. Andra länder arbetar nämligen för högtryck för att ligga i framkant av utvecklingen, och det måste vi också göra. Vi borde göra det på ett sådant sätt att alla berörda aktörer kan känna trygghet i stabila och långsiktiga förutsättningar som håller över mandatperioder. Vi har, precis som sagt, erbjudit regeringen en sådan möjlighet inför arbetet med den proposition vi nu behandlar. Regeringen har dess värre svarat med tystnad. Vi hade därtill gärna sett att regeringen låtit riksdagsbehandla den innovationsstrategi som utarbetats på parallellt med det arbete som har gjorts kring forsknings- och utvecklingspropositionen. Regeringen har dock tyvärr medvetet missat eller undvikit ett naturligt tillfälle att binda samman två viktiga beståndsdelar i den svenska forsknings- och innovationspolitiken. Det är trist, och ytterst tror jag att det är till nackdel för den svenska konkurrenskraften att vi missar detta tillfälle just nu.Herr talman! Mot denna bakgrund vill jag lyfta fram några av våra förslag som jag tror skulle kunna bidra till att stärka den svenska konkurrenskraften och positioner.För det första: Stärk sambandet mellan akademi, näringsliv och samhälle! Det är nämligen så - det tror jag att alla i denna kammare vet - att befinner sig i en så kallad innovationsparadox. Vi satsar väldigt mycket på forskning, också internationellt sett, men vi får väldigt lite tillbaka i form av kommersialisering, nya produkter och tjänster. Det är just därför det är bråttom för oss just . Därför vill vi göra en översyn av hela strukturen inom ramen för den svenska forsknings- och innovationspolitiken, som också måste omfatta hela högskole- och universitetslandskapet.Vi vill att samverkan ska bli en indikator för resursfördelning, och vi tycker att detta arbete måste prioriteras. Vi vill se över meritvärderingssystemet för att stimulera rörligheten mellan företag, institut och lärosäten vid tillsättning av tjänster. Vi vill stärka och tydliggöra lärosätenas samverkansuppgift. Lärosätena måste vara mer öppna mot samhället än de är i dag.Herr talman! För det andra vill vi tillsätta ett nationellt innovationsråd och skapa en ny samverkansmodell mellan akademi, näringsliv och de fackliga organisationerna. Vi tror att de globala utmaningarna, som bland annat lyfts fram i Horizon , kräver mer än att vi utgår från den traditionella synen på forskning enligt den så kallade linjära modellen. Den utgår från att grundforskningen vid universitet och högskolor förväntas spridas till näringslivet och omvandlas till innovationer, precis som tidigare var inne på.För att komma ur den svenska innovationsparadoxen och stimulera en ökad grad av kommersialisering av nya produkter och tjänster behövs enligt vår uppfattning ett rejält omtag i synen på forskning och innovation i vårt land. Därför tycker vi att det är angeläget att vi nu skapar ett nationellt innovationsråd på högsta politiska nivå, som ska arbeta departementsövergripande och samordna frågor av betydelse för forskning och utveckling. Vi vill satsa 2 miljarder på en ny strategisk samverkan mellan akademi, näringsliv och fackliga organisationer. Det handlar om en ny samverkansmodell som inte - jag upprepar: inte - tar sin utgångspunkt i de traditionella branschindelningarna utan i de inhemska och globala utmaningar vi står inför. Vi vill i detta sammanhang därutöver satsa på att stimulera klimatinnovationer och stärka forskningen inom de gröna näringarna. För det tredje vill vi stärka infrastrukturen för innovation och har definierat några områden som vi bedömer som särskilt angelägna. Vi vill ändra hälso- och sjukvårdslagen så att sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning tydliggörs. Dagens situation för de företag som arbetar inom life science-området är väl omtalad. Man upplever dagens situation som alltför osäker. Det gäller läkemedelsföretagen - de hörs ofta i debatten - men också de företag som arbetar inom det medicinsk-tekniska området, som upplever en ännu större svårighet att komma till kliniska prövningar inom sjukvården.Vi vill stärka institutsektorns roll i det svenska innovationssystemet. Vår institutsektor är väldigt liten internationellt sett - av de statliga FoU-medlen går till de , jämfört med till exempel där motsvarande tillskott från staten till sektorn är . De har visat sig väldigt duktiga på att fungera som koordinatörer för svenskt deltagande i internationella forskningsprogram. Därför vill vi ge dem en tydligare roll att tillsammans med fungera som koordinatörer för svensk medverkan i EU-forskning inom det kommande, nya ramprogrammet för forskning.Kopplingen mellan industrisektor och tjänstesektor har förstärkts , och detta är en utvecklingstendens som förstärks alltmer. Det berörs också i forskningspropositionen. Därför vill vi stärka tjänsteforskningen inom ramen för institutsektorn med ytterligare . har i relation till andra jämförbara länder också en sämre tillförsel av kapital till företag i de allra tidigaste faserna. är en mycket stor del av det statliga riskkapitalet helt outnyttjat. Därför vill vi skapa en marknadskompletterande investeringsfond som riktar sig mot investeringar i tidiga skeden och där näringsliv och stat går in vardera. , herr talman, av företagens samlade FoU-investeringar sker inom storföretagens hägn - som vi vet att merparten av de nya jobben i kommer i de små och medelstora företagen. Därför vill vi skapa ett nytt incitament för SME-företagen att satsa på forskning och utveckling genom att ge dem rätt att göra avdrag för sådana investeringar och på så sätt skapa en mindre sårbar bas för privat forskning.Herr talman! Stat, kommuner och landsting upphandlar varor och tjänster för och borde rimligen genom smart formulerade behovsspecifikationer kunna bidra till att stärka den svenska innovationsförmågan.Om detta råder bred politisk enighet. Men vi vill ytterligare förstärka och synliggöra vikten av att nå framsteg på området genom att skapa en nationell strategi och ett för innovationsupphandling.Herr talman! När man jämför regeringens förslag med våra kan man se många likheter. Det är få som har sagt det under debatten; åtminstone har det inte låtit så. Jag tycker att det i grunden är bra att det är så. Men det finns också några tydliga skiljelinjer.Jag vill illustrera det hela ungefär så här: För vår del är utgångspunkten för den nationella forsknings- och innovationspolitiken att de insatser vi gör här och ska bidra till att stärka konkurrenskraft, öka vår tillväxt och skapa nya jobb. Vi ser ingen som helst motsättning mellan å ena sidan akademins nyfikenhetsdrivna forskning, å andra sidan näringslivets mer behovsstyrda.Till sist, herr talman: är ett litet, exportberoende land. Vår uppfattning är att vi inte har råd att avstå från att tillvarata och sammanföra drivkrafterna för både forskning och innovation. Dess värre är dagens förslag från regeringen just på denna punkt varken tillräckligt insiktsfulla eller tillräckligt djärva och nydanande.Vi har i vår motion presenterat en lång rad förslag som på allvar skulle kunna vässa det svenska forsknings- och innovationsklimatet, stärka vår konkurrenskraft och bidra till att det skapas nya jobb. Därför yrkar jag bifall till reservationerna 49 och 58. Nog är det inspirerande att vi i ett sådant här forum får diskutera både forskning och innovation! Med anledning av det och av den proposition som vi nu har lagt fram får vi tillfälle till detta, och jag skulle vilja ställa några frågor till säger att det är mycket som skulle kunna göras mycket bättre. Faktum är - jag blev uppmärksammad på detta i en artikel här och - att Geely öppnar ett forskningscenter i . Man kommer att anställa 200 forskare som får denna chans, och man väljer alltså att förlägga forskningscentret till . Det är fantastiskt! Med detta sagt innebär det att någonting måste vi göra rätt i , även om vi naturligtvis måste bli ännu duktigare på dessa frågor.När jag tidigare hade ett replikskifte med uppfattade jag i mångt och mycket att det finns något slags idétorka inom socialdemokratin på detta område. Ni vill göra en utredning där man ser förutsättningslöst på forskningen. lyfter också upp att detta vore någonting väsentligt. Ni säger att ni alltid har tyckt att forskningen angår hela samhället. Men jag skulle vilja få besked om varför ni aldrig tog fram några incitament som kunde premiera den forskning som nyttiggjorde och som var relevant på andra sätt i samhället. Jag undrar vad det är för förändringar och strukturreformer som ni nu vill se.Vi talar om kvalitetsindikatorer och att vi har värdesatt den kvalitativa forskningen. Men vi får inga besked, utan där var ni tveksamma och negativa. Vad kommer att göra skillnad nu framåt, och vad vill ni göra? När man vill göra förändringar i ett forsknings- och innovationssystem och föreslår att det till och med behöver göras en parlamentarisk utredning om detta bottnar det bland annat i den utgångspunkt som jag alldeles tog upp i mitt anförande: är ett land som har satsat oerhört mycket pengar på forskning och utveckling. för de senaste två propositionerna har vi också varit eniga också om anslagsnivåerna. Även har vi varit ganska eniga om de ungefärliga tagen; det har inte rått så stora meningsskiljaktigheter.Men när vi tittar i andra änden - på vad som kommer ut av alla de insatser som vi gör - ser vi att är ett land som får ut väldigt lite av de insatser vi gör på forsknings- och innovationsområdet. Det måste vara det som är själva utgångspunkten. är ett litet land som måste konkurrera med kunskap. Vi måste se till att skapa nya jobb för att vi ska överleva som nation.Det är klart att upplever att vi inte får ut tillräckligt av de insatser vi gör måste man fundera på om det är några fel i den struktur vi har för forsknings- och innovationspolitiken. Eller har vi inte tillräckligt duktiga entreprenörer och forskare? Är det detta som gör att vi inte lyckas få mer output?