bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — I tabellerna 4.1, 4.2 respektive 4.3 redovisas regeringens förslag till utgiftsramar . Förslag på en alternativ fördelning av utgifter på utgiftsområden för framförs av i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 5 och i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 5. förslag på en alternativ preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 5. Avvikelserna jämfört med regeringens förslag redovisas i tabellerna 4.1, 4.2 respektive 4.3. 2013/14:FiU1 4 FÖRDELNING AV UTGIFTER PÅ UTGIFTSOMRÅDEN 2015, 2016 OCH 2017 Tabell 4.1 Regeringens och oppositionens förslag till preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funk- Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2013/14:Fi319 (MP), 2013/14:Fi282 (SD) och 2013/14:Fi254 (V) 4 FÖRDELNING AV UTGIFTER PÅ UTGIFTSOMRÅDEN 2015, 2016 OCH 2017 Tabell 4.2 Regeringens och oppositionens förslag till preliminär fördelning av Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funk- Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2013/14:Fi319 (MP), 2013/14:Fi282 (SD) och 2013/14:Fi254 (V) 2013/14:FiU1 4 FÖRDELNING AV UTGIFTER PÅ UTGIFTSOMRÅDEN 2015, 2016 OCH 2017 Tabell 4.3 Regeringens och oppositionens förslag till preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funk- Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2013/14:Fi319 (MP) och 2013/14:Fi282 (SD) 4 FÖRDELNING AV UTGIFTER PÅ UTGIFTSOMRÅDEN 2015, 2016 OCH 2017 Förslagen till fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 utgår från motsvarande fördelning av utgifter på utgiftsområden . i betänkandet har utskottet avstyrkt oppositionspartiernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och i linje med detta även avstyrkt oppositionens förslag till fördelning av utgif- ter på utgiftsområden . Utskottet tillstyrker därmed att den preliminära fördelningen på utgifts- områden , 2016 och 2017 godkänns i enlighet med regeringens förslag och avstyrker de aktuella motionsyrkandena. 5 Bemyndiganden om lån och andra ekonomiska åtaganden 5.1 Bemyndigande om upplåning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 4 Bemyndigande om utlåning. beräknas ett budgetunderskott på , vilket kan jämföras med budgetunderskottet på 2012. Under- skottet förklaras huvudsakligen av upplåning av ca genom för att förstärka valutareser- ven. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (punkt 9). Statens budget- saldo visar statens lånebehov med omvänt tecken. beräknas ett budgetunderskott på . Regeringen bedömer att budget- saldot förstärks gradvis, med ett beräknat överskott på 2017. ger enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) regeringen befogenhet att i taget ta upp lån för staten. tillstyrker att reger- ingen ges det bemyndigande som begärs i finansplanen. 5.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp av 38,6 miljar- der kronor. 5 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 5 Lån för myndigheter- nas investeringar i anläggningstillgångar. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp av 38,6 miljarder kro- nor (punkt 12). I budgetpropositionen redovisas för varje utgiftsområde beräk- nade sammanlagda låneramar för investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet . Den totala låneramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen via myndigheterna högst får ha i Riks- gäldskontoret . Summan per utgiftsområde innefattar också tidigare tagna lån. Regeringen beräknar att det behövs en total låneram på , varav ca inledningsvis inte kommer att fördelas till myndigheterna. Förslaget till låneram innebär en ökning med 1,8 miljarder kro- nor eller jämfört med den låneram som beslutat . Ökningen 2014 kan härledas till tre utgiftsområden: utgiftsom- råde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universi- tetsforskning samt 22 Kommunikationer. Den genomsnittliga ökningstakten för låneramen 2000–2013 har uppgått till . Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstill- gångar uppgick till , vilket är ca 2 miljarder mer än 2012. Lånevolymen har ökat med , medan nyttjandegraden har ökat till . Regeringens målsättning är att nyttjandegraden ska fortsätta öka, i enlighet med vad finansutskottet uttalat (bet. 2009/10:FiU1 s. 143). har tidigare noterat (bet. 2012/13:FiU1 s. 157) att regering- ens målsättning är att nyttjandegraden ska fortsätta att öka i förhållande till den begärda låneramen. Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning att låneramen ska vara väl avvägd i förhållande till lånebehovet. Utskottet tillstyrker att regeringen får besluta om lån i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i sta- tens verksamhet till ett belopp om högst . 5 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om kre- diter för myndigheternas räntekonton i till ett belopp av högst . De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 6 Myndigheternas räntekontokrediter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i inklusive tidigare utnyttjade krediter, till ett belopp av högst (punkt 13). kommer inte att inlednings- vis fördelas till myndigheterna. Den totala kreditramen föreslås minska med 2014 jämfört med den beslutade kreditramen . Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i . Varje myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar, men ligger normalt i intervallet 5–av summan av respektive myndig- hets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. De beräknade kreditramarna redovisas per utgiftsområde (tabell 11.3), tillsammans med det totala saldot och bruttoskulden på räntekontona . Vid beräk- ningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett positivt saldo på räntekontot och som därmed utnyttjat sin kredit. Flera myndigheter hade en betydande inlåning . En anledning till detta kan vara det anslagssparande som flera myndighe- ter har byggt upp. Den omfattande inlåningen kan också bero på att det inom den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som place- ras på räntekontot. Endast 8 av de drygt 200 myndigheter som har ränte- konton med kredit i utnyttjade sin kredit per . Sammantaget har 31 myndigheter utnyttjat sin kredit , vanligtvis strax före utbetalningarna till ränte- kontot. Merparten av myndigheterna har stadigvarande överskott på sina räntekonton. har tidigare uttalat att regeringen bör undersöka möjlighe- terna att lämna en redovisning kommande år så att det framgår hur stort det maximala utnyttjandet av kreditramen för räntekontona är. 5 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN också önskvärt, har utskottet angett, att redogöra för om kreditramen upp- visat ett negativt saldo på aggregerad nivå (bet. 2011/12:FiU1 s. 155). Några sådana redovisningar gavs inte i budgetpropositionen . Under beredningen av propositionen lämnade in kompletterande information för varje myndighet om utnyttjande av rän- tekontokreditramen. Det gick dock inte att härleda det maximala kreditut- nyttjandet vid t.ex. en given tidpunkt . Vidare har finansutskottet konstaterat att det maximala utnyttjandet av räntekreditramen ligger långt under den totala kreditramen, vilket har varit fallet (bet. 2012/13:FiU1 s. 159). Merparten av myndighe- terna utnyttjar heller aldrig sin räntekontokredit. Utskottet ansåg därför att regeringen borde överväga om rådande praxis, dvs. att tilldela varje myn- dighet en räntekontokredit om 5–av myndighetens anslag, bidrag och avgiftsinkomster, är kostnadseffektiv och ändamålsenlig, och återkomma till utskottet i budgetpropositionen med eventuella för- slag till ändringar. Regeringen återkopplar inte till finansutskottets synpunkter i budgetpro- positionen . Några förslag ges inte heller i de skriftliga synpunk- ter från som har lämnats under ärendets beredning. Enligt prövas och tilldelas räntekontokrediten på behovsbasis. En prövning av räntekontokreditramen sker således i varje enskilt fall. Varje myndighet ska kunna få en lika stor chans att använda sin räntekontokredit vid behov. Detta för att undvika en situation som inne- bär att den totala kreditramen är förbrukad när en myndighet behöver nyttja en räntekredit. menar att det därför blir svårt att minska den generella ramen för räntekontokrediter på 5–. välkomnar regeringens försök att hitta långsiktiga alter- nativ för att minska skillnaden mellan kreditram och nyttjandegrad, men konstaterar att den föreslagna räntekreditramen på 17,6 miljarder förblir i stort sett oförändrad jämfört med . De senaste årens resultat visar att myndigheter har ett begränsat kreditbehov som vida under- stiger den sammanlagda räntekreditramen. Det är enligt utskottets mening viktigt att regeringen på ett tydligt och konkret sätt redovisar ett balanserat samband mellan kreditram och nyttjandegrad. tillstyrker regeringens förslag i finansplanen om myndig- heternas räntekontokrediter i . 5 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN 5.4 Bemyndigande att överskrida ramanslag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 7 Bemyndigande att överskrida ramanslag. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner invän- tas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (punkt 14). Enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen får regeringen med riksda- gens bemyndigande besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvän- digt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med ansla- get ska kunna uppfyllas. För de flesta anslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskredit på 10 pro- cent som föreskrivs i 3 kap. 8 § första stycket budgetlagen (2011:203). När det däremot gäller anslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter och oförutsedda utgifter kan så stora för- ändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslags- krediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om ändrade anslag. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Reger- ingens avsikt är att även fortsättningsvis föreslå ändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridandena. I regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101 s. 60) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit överskridanden för . har regeringen inte med- givit några överskridanden som innebär att anslagen behöver tillföras ytterligare medel. Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet senare kommer att redovisas i årsredovisningen för staten 2013. 5 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN tillstyrker regeringens förslag i finansplanen om bemyndi- gande att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening att reger- ingen noga bör följa utvecklingen av de nu föreslagna förändring- arna av 3:12-reglerna och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag som ytterligare justerar regelverket. har under sin beredning av förslaget om förändringar av 3:12- reglerna inhämtat ytterligare synpunkter från berörda företag och intresseor- ganisationer vid en offentlig utfrågning . Utskriften från den offentliga utfrågningen finns som bilagor i skatteutskottets ytt- rande (Se bilaga 7). har dessutom inhämtat ytterligare information vid en uppvaktning på utskottssammanträdet . har i likhet med skatteutskottet i det föregående till- styrkt förslaget om ändringar av 3:12-reglerna. har i likhet med skatteutskottet förståelse för regeringens ståndpunkt att det är nödvän- digt att skyndsamt begränsa möjligheterna till ett överutnyttjande av 3:12- regelverket. utgår i likhet med skatteutskottet från att regeringen noga följer utvecklingen och vid behov skyndsamt återkommer till riksda- gen med förslag som ytterligare justerar regelverket. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpoli- tiken (avsnitt 2), punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och bud- getpolitiken som Socialdemokraterna föreslår i reservationen. Därmed bifal- ler motion 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17 samt avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6, 11–21, 23– 30, 32, 33 och 35–38. är ett av världens bästa länder att leva i. Men flera tecken visar på att är på väg åt fel håll. Arbetslösheten är hög. Antalet långtidsar- betslösa har nära nog tredubblats och ungdomsarbetslösheten är högre än i många jämförbara länder. Det är dags att tänka om. behöver en ny ekonomisk politisk inriktning för jobb och stärkt konkurrens- kraft. En ekonomisk politik som är förenlig med överskottsmålet Vi delar inte regeringens syn på reformutrymmet eftersom den inte är för- enlig med överskottsmålet. Förslagen i budgetpropositionen om stora ofi- nansierade skattesänkningar leder till att överskottsmålet inte nås. Vi bedömer att utrymmet är lägre än vad regeringen gör. Det finanspolitiska ramverket har tjänat väl, och ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensförde- lar. Om ramverket nu ignoreras går denna fördel lätt förlorad. Regeringens politik har fjärmat sig från överskottsmålet. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER ändringar i överskottsmålet bör utredas i god ordning och annonseras , inte smygas igenom i det tysta. Finanspolitiken bör därför vara något stramare och mer fokuserad på jobb och utbildning än vad reger- ingen föreslår. Ekonomin kommer därmed snabbare att närma sig en bana som är förenlig med överskottsmålet. Reformer ska genomföras i den takt som ekonomin tillåter. Att låna till ofinansierade skattesänkningar är oan- svarigt och riskabelt. Ett femte jobbskatteavdrag och en höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt bör därför inte införas. En höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt är dessutom en ineffektiv konjunkturpolitik. Ett femte jobb- skatteavdrag vidgar ytterligare klyftan i beskattning mellan löntagare och andra, vilket vi anser är fel väg att gå. Vårt mål är att klyftan ska slutas genom att skatten för pensionärer sänks. En skatteväxling bör därför göras genom att nuvarande jobbskatteavdrag trappas av vid inkomster och skatten för pensionärer sänks. Skattesystemet har dessutom gjorts mindre likformigt till följd av den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster, som sysselsättningseffekten sannolikt är mycket svag. Sänkningen bör därför avskaffas, och i stället bör medel avsättas för att utveckla en bättre skola. Fler jobb genom en aktiv näringspolitik ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. För att nå det målet krävs en aktiv näringspolitik. Genom strategisk samverkan stärks förutsättning- arna för innovation, export och tillväxt hos små och medelstora företag. Ett litet exportberoende land som behöver ett väl utvecklat samar- bete mellan politik, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. Därför bör strategiska samverkansprogram startas för dessa grupper. För att lyfta upp det svenska innovationsarbetet bör ett nationellt innovationsråd inrät- tas som en marknadskompletterande fond för finansiering i tidiga skeden skapas. För att fler företag ska kunna växa och anställa bör staten ta över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. En stark export är avgö- rande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Förutsättningarna för att företag ska nå ut på nya och större marknader måste förbättras. Detta bör bl.a. ske genom att det på strategiskt viktiga tillväxtmarknader öppnas en utrikesrepresentation och genom att garantiavgifter subventioneras för för- stagångsexportörer. Det behövs vidare fler jobb i hela landet. Landsbygden och dess näringsliv har drabbats hårt av ett minskat EU-stöd. Därför bör stimulanser införas inom ramen för landsbygdsprogrammen för att bl.a. bygga ut bredband i hela landet. Stäng rekryteringsgapet på arbetsmarknaden Dagens rekryteringsgap ska stängas och ungdomsarbetslösheten måste minska. Det kräver investeringar i mer och bättre utbildning. För oss soci- aldemokrater är den viktigaste uppgiften att bekämpa arbetslösheten. Genom att öka möjligheterna till utbildning, stöd till anställningar genom RESERVATIONER 2013/14:FiU1 yrkesintroduktionsavtal och genom ett brett engagemang från alla offent- liga arbetsgivare sätter vi stopp för ungdomsarbetslösheten. Regeringens ineffektiva nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga bör avskaffas, och i stället bör bl.a. en 90-dagarsgaranti införas. Inom ramen för garantin införs ett utbildningskontrakt omfattande 10 000 platser inom komvux, yrkesvux och folkhögskola, 6 000 platser i högskola och yrkeshögskola samt 21 000 yrkesintroduktionsjobb i den privata och den offentliga sektorn. Med 90- dagarsgarantin läggs grunden för att unga ska jobba eller studera och inte vara långtidsarbetslösa. Matchningen på arbetsmarknaden måste bli bättre, varför det s.k. aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen bör tas bort. Sys- selsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin –fas 3–bör ersättas med statligt finansierade extratjänster inom vården, omsorgen och för upprust- ning av miljonprogrammens områden. Vi är positiva till regeringens förslag till lag om korttidsarbete men menar att systemet med korttidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbild- ning eller kompetensutveckling som arbetstagaren har ned- satt arbetstid. Vänd utvecklingen i skolan och höj kompetens Utbildning är nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft, men också till människors frihet att forma sina egna liv. För att vi ska klara jobben och tillväxten i en allt hårdare global konkurrens krävs att behåller sin position som kunskapsnation. En god tillgång på kvalificerad arbets- kraft är en av viktigaste konkurrensfördelar. Internationella stu- dier visar dock att resultaten i den svenska skolan har sjunkit. Vi kan inte möta framtiden med fallande kunskapsnivå. Ytterligare investeringar bör göras i skolan, förskolan och i människors möjligheter till vidareutbild- ning. Klasstorleken i skolorna bör minska, och det bör anställas fler specialpedagoger och speciallärare i skolan. Även barngrupperna i försko- lan bör minskas. Skickliga lärare är det enskilt viktigaste för att elever ska lyckas i sin skolgång. Därför bör karriärmöjligheterna för läraryrket stär- kas ytterligare som kvaliteten på lärarutbildningen bör öka. För att skapa en mer likvärdig skola och vända den negativa utvecklingen bör skolan organisera läxhjälp. Detta ska inte bara vara förunnat de barn vars föräldrar har råd att köpa tjänsten. råder både bristande kapacitet och låg robusthet inom det svenska järnvägssystemet. En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för jobb och tillväxt. Dessutom byggs det alldeles för lite bostäder i , vilket även det hämmar tillväxten och gör det svårare för människor att flytta till jobb och utbildning och att bilda familj. Ytterligare investeringar behöver därför göras på dessa områden för bl.a. underhåll av järnvägar och vägar. För att öka byggandet av studentlägenheter och små hyresrätter bör bl.a. en byggbonus införas. Konkurrensen på byggmarknaden behöver 2013/14:FiU1 RESERVATIONER Därför bör ett system med kreditgarantier utformas som skapar tillgång till en säkrare finansiering. Kreditgarantier bör också inrättas för renovering av hyresfastigheter i miljonprogrammen. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. En aktiv klimatpolitik är en politik för framtidens jobb och därmed för framtidens välfärd. Genom mer inve- steringar i ny effektiv miljö- och klimatvänlig teknik stärks företagens konkurrenskraft som det skapas nya företag, vilket innebär en ökad potential för handel och exportintäkter. bör gå före i omställ- ningen. Våra företagare blir därmed världsledande i att utveckla den teknik och miljöprofil som världen efterfrågar i kampen mot klimatförändring- arna. Ett klimatinnovationsprogram bör införas för en mer effektiv energi- användning. Det lokala engagemanget är också viktigt för att uppnå miljömålen, och därför bör en miljömålsmiljard tillföras för ett miljömåls- investeringsprogram. Mer tid för vård Med dagens brister i svensk sjukvård är risken stor att vi inte kan möta framtidens utmaningar. En undersökning från visar att det fattas 1 400 allmänläkare i . SCB uppskattar att det kommer att fattas 30 000 sjuksköterskor 2030. Sjukvården behöver utvecklas så att patienter kan känna sig trygga och så att personal kan utföra sitt jobb på ett säkert sätt. En god arbetsmiljö är också en förutsättning för att vården ska vara en attraktiv arbetsplats där medarbetare stannar kvar och utveck- las. Vi anser att sjukvården är en framtidssektor för .