bet · H001KU17 · 2013-04-16 00:00:00 — En partigrupp som företräder ett regeringsparti är enligt 5 § samma lag berättigad till ett grundbelopp, medan var och en av övriga partigrupper är berättigad till två grundbelopp. En partigrupp är berättigad till ett tilläggsbelopp för varje riksdagsmandat som har tillfallit partiet vid det senaste riksdagsvalet (6 § lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ). Enligt 10 § lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i är stödet till kostnader för politiska sekreterare avsett att bekosta handläggarhjälp åt ledamöter. Stödet beräknas efter att det ska motsvara kostnaden för en politisk sekreterare per riksdagsledamot. När stödets storlek bestäms ska beräkningen grunda sig på ett visst belopp per politisk sekreterare och månad som föreskrivs i paragrafen. Riksdagsstyrelsens föreskrift om visst stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , RFS 2012:8, innehåller ytterligare regler om stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Föreskriften trädde i kraft och ersatte den tidigare föreskriften på området (RFS 2005:7). Till grund för den nya föreskriften låg en översyn av den tidigare föreskriften i syfte att anpassa dess bestämmelser till rådande förhållanden och klarlägga ansvarsfördelningen mellan och partikanslierna i vissa fall (dnr 308-2012/13). Därtill kom att vissa bestämmelser i den tidigare föreskriften framgick av andra författningar. Ärendet bereddes genom ett delningsförfarande i och i partigrupperna. Därefter har muntliga diskussioner förts med gruppledarna, ledamotsrådet och partikanslicheferna. Flera av bestämmelserna i den nya föreskriften har förts över från den tidigare föreskriften utan att ha ändrats i sak. Eftersom enligt lagen med instruktion för ska tillhandahålla resurser och service för riksdagsledamöternas och partikansliernas verksamheter avser bestämmelserna i den nya föreskriften fler områden än den tidigare föreskriften. Då riksdagsdirektören enligt en bestämmelse i nämnda lag ska samråda med ledamotsrådet i ärenden av större vikt eller principiell betydelse för riksdagsledamöterna finns även i den nya föreskriften ett samrådsförfarande mellan partikanslierna och förvaltningen i frågor som har betydelse för partikanslianställda (3 §). Till skillnad från tidigare ordning, där partigruppen skulle använda stödet i enlighet med ett angivet syfte i föreskriften, beslutar partigruppen hur stödet till politiska sekreterare närmare ska användas (6 §). Enligt 17 § i den nya föreskriften ska en redovisning av användningen av stöd som utbetalas enligt lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i lämnas till . Kravet på att redovisningen ska styrkas av en behörig auktoriserad revisor har tagits bort. Till skillnad mot tidigare ska uppföljningen av stödets användning och hur de enskilda ledamöterna uppfattat stödet endast ske en gång per valperiod (18 §). beslutade att reformera det offentliga stödet till ledamöternas och partigruppernas arbete i . Syftet var att förbättra ledamöternas arbetssituation genom utökad handläggarhjälp, dvs. Stödet utbetalades efter en politisk sekreterare per två ledamöter. gjordes på uppdrag av riksdagsstyrelsen en utvärdering av reformen (2002/03:URF3). Den visade att reformen hade slagit väl ut. En majoritet av ledamöterna ansåg att de politiska sekreterarna hade stor betydelse för deras uppdrag som ledamot och att deras politiska arbete hade underlättats. Flertalet ledamöter ansåg också att stödet borde utökas. beslutade riksdagsstyrelsen om en ny uppföljning av stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (2007/08:URF1). Enligt rapporten hade samtliga partigrupper i valt att organisera stödet som en gemensam resurs. Stödets betoning låg numera på kommunikation snarare än administrativt stöd. Organiseringen av ledamotsstödet som gemensam resurs visade sig enligt utredningen inte vara helt accepterad. Många ledamöter var positiva, men en del efterfrågade ändå ett utrymme för ett mer personligt inriktat stöd. Flera ledamöter förväntade sig att en politisk sekreterare per ledamot skulle betyda en mer individuellt anpassad modell. Vidare visade utredningen att användningen av politiska sekreterare hade ökat och att omkring nio av tio ledamöter använde de politiska sekreterarna minst en eller . Vad gäller den årliga redovisningen av stödet som partigrupperna ska göra framgick av rapporten att sättet på vilket redovisningen skedde varierade stort mellan partigrupperna. Bland annat konstaterades att vissa partier inte särredovisade partigruppsstödet, utan det integreras i riksorganisationens redovisning. Det noterades att riksdagsgruppen i dessa fall inte utgör en egen juridisk enhet utan ingår i respektive riksorganisation. Utredaren ansåg att det existerar en gråzon mellan stöd som ska gå till partigruppernas och ledamöternas parlamentariska arbete och partiverksamhetens domäner. För att skapa insynsmöjligheter i partiernas och partigruppernas årliga redovisningar krävdes, enligt utredaren, mer preciserade riktlinjer om hur redovisningen ska utformas. Rapporten innehöll även en europeisk utblick. Två huvudmodeller kunde identifieras en där stödet är utformat som ett bidrag till partigruppen och en annan där ledamoten har större inflytande och ibland är arbetsgivare. Den senare innebär att assistenter (och motsvarande) är mer personligt knutna till sina respektive ledamöter. Parlament i länder med kandidatorienterade valsystem tenderar i högre utsträckning att knyta ledamotsstödet mer personligt till ledamoten än exempelvis parlamenten i de skandinaviska länderna där partiorienteringen är starkare. Slutligen kan även nämnas att flera i utvärderingen framförde synpunkten att de små partigrupperna missgynnades av den nuvarande fördelningen av ledamotsstödet som baseras på mandat. De små partigrupperna ansågs ha för lite stöd i förhållande till de stora. Bland annat anfördes att stödet i utskottsarbetet blir ojämlikt beroende på om man tillhör ett stort eller ett litet parti. De stora partigrupperna kan ha fler ledamöter och politiska sekreterare kopplade till utskotten. Enligt uppgift från var rapporten föremål för beredning (jfr bet. 2008/09:KU15 s. 32). Som redovisats i tidigare avsnitt beslutade riksdagsstyrelsen om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. Av direktiven framgår att en särskild utredare ska se över bestämmelser om ekonomiska villkor i bl.a. lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i och föreskriften om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Översynen har till syfte att skapa ett nytt, enhetligt och tydligt regelverk på området och att föreslå förenklingar av administrationen av riksdagsledamöternas ersättningar. Utredaren ska även se över de förmåner som erbjuds ledamöterna men som inte är reglerade i någon författning och föreslå reglering där det är lämpligt. Av direktiven framgår att utredaren särskilt ska uppmärksamma bl.a. vissa gränsdragningar mot stödet till partigruppernas kanslier och dubbelreglering. Utredaren är enligt direktiven oförhindrad att överväga även andra frågeställningar som rör förmåner och villkor i ledamotsuppdraget. Översynen ska dock inte avse lagen om statligt stöd till politiska partier. Huvuddelen av uppdraget ska redovisas . Senast behandlade motionsyrkanden om det ledamotsnära stödet var (bet. 2008/09:KU15 s. 28 f.). Utskottet anförde bl.a. att stödet till ledamöternas och partigruppernas arbete i successivt har byggts ut under det senaste årtiondet. Vidare konstaterade utskottet att enligt den nuvarande ordningen är organisationen av stödet till stor del en fråga för partigrupperna själva, inte för . Utskottet anförde dessutom att stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i hade utvärderats och att även frågan om riksdagsgruppernas ställning hade tagits upp i utvärderingen. Det konstaterades att utvärderingsrapporten var föremål för beredning. Utskottet ansåg att denna beredning och eventuella åtgärder från riksdagsstyrelsens sida inte borde föregripas och avstyrkte motionerna. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till sina tidigare ställningstaganden rörande det ledamotsnära stödet. Vidare noterar utskottet den pågående utredningen, vars resultat inte bör föregripas. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionen 2011/12:K396. Motioner behandlade i förenklad ordning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om användning av elektroniska signaturer i , solceller på tak m.m. och en rökfri arbetsmiljö med hänvisning till att samma eller i huvudsak samma frågor behandlats tidigare . Några av de nu aktuella motionerna rör frågor som utskottet under innevarande mandatperiod har behandlat i betänkande 2010/11:KU19 arbetsformer m.m. Det gäller motioner om användning av elektroniska signaturer i , solceller på tak m.m. och en rökfri arbetsmiljö. I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /11 har detta gjorts i betänkande 2010/11:KU19, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionerna 2011/12:K213 yrkandena 1 och 2, 2011/12:K311, 2012/13:K311 yrkandena 1 och 2, 2012/13:K341 och 2012/13:K392 med hänvisning till detta. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Riksdagsledamöternas placering i kammaren, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K241 av (M) och 2012/13:K209 av och (båda SD). Under kammarsammanträdena råder numera fri sittning men vid voteringarna tar ledamöterna alltjämt plats i kammaren valkretsvis. En placering i kammaren efter partitillhörighet skulle underlätta kommunikationen inom partigruppen och även vara en fördel vid voteringar. Skulle plötsliga ställningstaganden behöva göras underlättas det om partigruppen sitter samlad. Ledamöterna bör därför placeras i kammaren efter partitillhörighet. Detta bör med bifall till motionerna ges riksdagsstyrelsen till känna. Kvittningssystemet, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K219 av och (båda SD). Det kvittningssystem som praktiseras i utesluter en del partier och riksdagsledamöter. Ledamöter som inte ingår i systemet kan tvingas att närvara i kammaren vid voteringar trots sjukdom. Nuvarande kvittningssystem är odemokratiskt och det bör därför ändras så att alla partier och ledamöter ges tillträde till systemet. Om en sådan ändring inte kan göras bör kvittningssystemet tas ur bruk. Detta bör med bifall till motionen ges riksdagsstyrelsen till känna. Barnkonsekvensanalys av beslut, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 3. Ett barnperspektiv måste alltid finnas med när lagar stiftas och samhällets resurser fördelas. I riksdag stiftas lagar som påverkar barns livssituation på olika sätt. Det kan handla om lagar som ska skydda barn mot övergrepp eller stärka barns rättigheter. Barn påverkas även av politiska beslut som inte direkt handlar om dem. Det är viktigt att det finns ett barn- och ungdomsperspektiv i beslutsfattande. För att stärka barnens ställning när det kommer till politiska beslut i bör alla beslut i föregås av en barnkonsekvensanalys. Detta bör med bifall till motionsyrkandena ges riksdagsstyrelsen till känna. Lobbying, punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K293 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2011/12:K293 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det saknas närmare uppgifter om hur omfattande lobbyismen är på olika politiska nivåer i och vilka effekter den har för demokratin. Dessa frågor behöver utredas närmare. Detta bör med bifall till motionsyrkande 4 ges regeringen till känna. Arvode m.m., punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K242 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2011/12:K319 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K202 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:K218 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3 samt 2011/12:K381 av (M), 2012/13:K291 av (M), 2012/13:K292 av Per Lodenius och i (båda C) och 2012/13:K337 av (SD). Riksdagsledamöterna har höga arvoden och tillhör de högavlönade i samhället. Arvodet höjs dessutom ofta. Det finns goda argument för att arvodet ska vara förhållandevis högt, inte minst att ett relativt högt arvode minskar risken för att annars tänkbara ledamöter avstår från att kandidera för att undvika en inkomstminskning. Men det handlar också om trovärdighet. Riksdagsledamöternas arvode överstiger vad de flesta inom väljarkåren tjänar, och detta riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de förtroendevalda och det folk de representerar. Ett sätt att begränsa arvodets utveckling mot ännu högre höjder vore att knyta arvodet till en fastställd procentsats av prisbasbeloppet. Det skulle ha den påtagliga fördelen att arvodet inte skulle vara föremål för ständiga diskussioner och nya årliga beslut. En lämplig nivå på arvodet vore av prisbasbeloppet. Riksdagsstyrelsen bör därför utreda frågan om att knyta riksdagsledamöternas arvode till av prisbasbeloppet. Utöver de redan höga arvodena betalas extra arvoden ut för vissa uppdrag inom . Det rimliga vore att inom partierna fördela arbetet så att de ledamöter som innehar sådana uppdrag i motsvarande mån avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget så att arbetsbördan blir likvärdig för alla och extraarvodena kan avskaffas. Riksdagsstyrelsen bör utreda ett sådant förslag. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K212 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en begränsning av inkomstgarantin för riksdagsledamöter. 2011/12:K213 av och (båda FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta ansträngningarna att installera solceller på tak i samband med miljöklassning av byggnader. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en energieffektiv och miljömässigt hållbar energiförsörjning i . 2011/12:K217 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa teckentolkning vid frågestunder. 2011/12:K219 av och (båda SD): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla partier ska ges tillträde till kvittningssystemet i . 2011/12:K224 av m.fl. (MP): beslutar att avskaffa den s.k. allmänna motionstiden och ersätter den med en generell initiativrätt för samtliga ledamöter via ständig motionsrätt. 2011/12:K229 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort inkomstgarantin för riksdagsledamöter. 2011/12:K232 av m.fl. (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivisera och minska miljöbelastningen i . 2011/12:K238 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett rösträttskvinnornas torg i nära anslutning till . 2011/12:K241 av (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om placering i kammaren. 2011/12:K242 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur riksdagsledamöternas arvoden kan låsas till av ett prisbasbelopp. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett reformerat inkomstgarantisystem för ledamöter. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av extraarvoden till ledamöter för olika uppdrag inom . 2011/12:K262 av m.fl. (MP): begär att riksdagsstyrelsen lägger fram förslag till ändring i riksdagsordningen i den del som gäller möten med utskotten och i enlighet med vad som anförs i motionen. 2011/12:K286 av (KD): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en analys och utredning av hur modern teknik kan användas vid omröstningar i . 2011/12:K293 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om register över lobbyister vid riksdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om lobbyismen och dess effekter för demokratin i . 2011/12:K311 av (S): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa elektroniska signaturer som ett alternativ till dagens undertecknande för hand av motioner, interpellationer och enkla frågor. 2011/12:K319 av m.fl. (V): begär att riksdagsstyrelsen ska utreda frågan om att nivån på riksdagsledamöternas arvode bör knytas till av ett prisbasbelopp. begär att riksdagsstyrelsen ska utreda frågan om att avskaffa extra ersättningar för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet. 2011/12:K343 av (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en mer generös motionshantering. 2011/12:K373 av m.fl. (SD): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att visa stöd för yttrandefriheten genom att erbjuda möjligheten att visa upp sin konst i . 2011/12:K378 av (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att pröva riksdagsvotering på distans. 2011/12:K381 av (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om riksdagsledamöternas arvoden. 2011/12:K393 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga föreskrifterna för utrikesresor så att resans innehåll prioriteras framför resmålet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att tåg bör användas i större utsträckning när utskotten reser till . tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga föreskrifterna för utrikesresor så att det verkligen är hög relevans för utskottens arbete som är utgångspunkten. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rutinerna kring hanteringen och bedömningen av utskottens föranmälan inför en resa samt den skriftliga redogörelsen som sker i efterhand. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör eftersträvas en allsidig information om studieämnet, speciellt när frågor där det finns tydligt olika uppfattningar studeras. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om alkohol vid utrikesresor. 2011/12:K396 av m.fl. (V): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . 2011/12:So494 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla beslut i ska föregås av en barnkonsekvensanalys. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K202 av m.fl. (V): begär att riksdagsstyrelsen låter utreda frågan om att nivån på arvodet bör knytas till av ett prisbasbelopp . begär att riksdagsstyrelsen låter utreda frågan om att avskaffa extra ersättningar för uppdrag direkt anslutna till riksdagsarbetet. 2012/13:K209 av och (båda SD): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om placering i plenisalen. 2012/13:K218 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur riksdagsledamöternas arvoden kan låsas till av ett prisbasbelopp . tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ett reformerat inkomstgarantisystem för ledamöter. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa extraarvoden till ledamöter för olika uppdrag inom . 2012/13:K219 av (KD): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en analys och utredning av hur modern teknik kan användas vid omröstningar i . 2012/13:K226 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en förslagsbox för allmänheten. 2012/13:K227 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga föreskrifterna för utrikesresor så att resans innehåll prioriteras framför resmålet. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga föreskrifterna för utrikesresor så att det verkligen är hög relevans för utskottens arbete som är utgångspunkten. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rutinerna kring hanteringen och bedömningen av utskottens föranmälan inför en resa. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör eftersträva en allsidig information om studieämnet, speciellt när man studerar frågor där det finns tydligt olika uppfattningar. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om alkohol vid utrikesresor. 2012/13:K232 av (S): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en riksdagshörna i . 2012/13:K239 av och (båda S): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att hedra minnet av . 2012/13:K245 av (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en staty av i . 2012/13:K250 av m.fl. (MP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med lagförslag som innebär att den allmänna motionstiden upphävs och att det i stället införs en generell initiativrätt för samtliga ledamöter genom ständig motionsrätt. 2012/13:K252 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av punktskrift på visitkort som används av ledamöter, ministrar och tjänstemän i riksdag och regering. 2012/13:K258 av (FP): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring som innebär ett borttagande av inkomstgaranti för riksdagsledamöter. 2012/13:K264 av och (båda C): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att sätta ett ambitiöst mål för minskad pappersförbrukning kopplat till att ledamöter utrustas med pekplattor. 2012/13:K289 av m.fl. (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om plats för sammanträden. 2012/13:K290 av och (båda M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nytt utskott i utskottsstruktur. 2012/13:K291 av (M): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning för tekniskt stöd för riksdagsledamöter. 2012/13:K292 av Per Lodenius och i (båda C): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att resor till som ledamöter gör i uppdraget som riksdagsledamot ska ges samma förutsättningar som resor i uppdraget som ledamot inom . 2012/13:K293 av Per Lodenius (C):