bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Anslagsökningen ska enligt förslaget läggas på bl.a. djurskyddskontroller, regelförenklingsarbete och stöd till kvinnojourer. Vidare föreslås i motio- nen att anslaget 6:3 Datainspektionen tas bort helt mot bakgrund av förslaget om att inrätta en ny integritetsskyddsmyndighet under utgiftsom- råde 4 Rättsväsendet. Därutöver föreslås att ett nytt anslag, Ny tillsynsorga- nisation, sätts upp inom utgiftsområdet och att anslaget och myndigheten tilldelas . Dessutom föreslås att anslaget 7:1 Åtgärder 1 Jfr budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37) och propositionen om vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). 2 Propositionen om höständringsbudgeten (prop. 2013/14:2). för nationella minoriteter ökas med . Slutligen lämnas i motionen förslag till riksdagsbeslut (yrkande 5) om den preliminära fördel- ningen av utgifter på utgiftsområdet –2017. föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi282 att ramen för utgiftsområdet ska öka med ca i förhål- lande till regeringens förslag (yrkande 4 i denna del). Ökningen av ramen motiveras av totalt fyra anslagsförändringar. I motionen föreslås att ansla- get 6:6 Stöd till politiska partier minskas med ca och att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . I motio- nen anförs att länsstyrelserna bör få ett ökat stöd till uppdraget att intensi- fiera djurskyddskontrollerna. Därtill föreslås att anslaget 3:1 ökas med och att anslaget 7:2 Åtgärder för den natio- nella minoriteten romer minskas med ca . Vidare läm- nas i motionen förslag till riksdagsbeslut (yrkande 5) om den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområdet –2017. föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi254 att ramen för utgiftsområdet ska minska med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 4 i denna del). I motionen föreslås bespar- ingar på två anslag, 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten (med ) och 2:1 ledamöter och partier m.m. (med ). I motionen föreslås en ökning av anslaget 2:4 ombuds- män (JO) med . Vidare lämnas i motionen förslag till riksdagsbeslut (yrkande 5) om den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområdet –2016. I följande tabell redovisas propositionens och motionernas förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 1 . Förslag till ram för utgiftsområde 1 Avvikelser från propositionens ram Not: Förslag om utgiftsramar –2017 saknas i partimotion 2013/14:Fi308 (S), och förslag om utgifts- ramar saknas i partimotion 2013/14:Fi254 (V). Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker att för beslutar om utgiftsramen för utgiftsområde 1 i enlig- het med vad som föreslås i budgetpropositionen. Ramen för utgifterna inom utgiftsområdet ska alltså uppgå till 12 . Vidare föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker att för bud- getåren 2015–2017 godkänner regeringens förslag till preliminära ramar för utgiftsområde 1 som riktlinje för regeringens budgetarbete. ramar beräknas således , , respektive 12 802 miljo- Sammantaget föreslår utskottet att finansutskottet dels tillstyrker proposi- tionen yrkandena 5 i denna del och 8 i denna del, dels avstyrker partimo- tionerna 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi319 (MP) yrkandena 4 och 5, 2013/14:Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:Fi254 (V) yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V) och (M). 1.Avvikande mening (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: bör avslå regeringens förslag till dels utgiftsram för utgiftsom- råde 1 för , dels preliminära ramar för utgiftsområde 1 för åren 2015–2017 i proposition 2013/14:1 Budgetpropo- sitionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. yrkandena 5 i denna del och 8 i denna del samt förslagen i partimotionerna 2013/14:Fi319 (MP) yrkandena 4 och 5, 2013/14:Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14: Fi254 (V) yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. I stället bör bifalla Socialdemokraternas förslag i partimotion 2013/14:Fi308 yrkande 4 i motsvarande del. uppgår därmed ramen för utgiftsområde 1 till 12 . 2.Avvikande mening (MP) (MP) anför: bör avslå regeringens förslag till dels utgiftsram för utgiftsom- råde 1 för , dels preliminära ramar för utgiftsområde 1 för åren 2015–2017 i proposition 2013/14:1 Budgetpropo- sitionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. yrkandena 5 i denna del och 8 i denna del samt förslagen i partimotionerna 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:Fi254 (V) yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. I stället bör bifalla förslag i partimotion 2013/14:Fi319 yrkandena 4 och 5 i mot- svarande delar. uppgår därmed ramen för utgiftsområde 1 till 13 ,1 och , 2016 respektive 2017 beräknas ramen till , respektive . Avvikande mening (SD) (SD) anför: bör avslå regeringens förslag till dels utgiftsram för utgiftsom- råde 1 för , dels preliminära ramar för utgiftsområde 1 för åren 2015–2017 i proposition 2013/14:1 Budgetpropo- 1 Jfr kommittémotion 2013/14:K362 (MP). sitionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. yrkandena 5 i denna del och 8 i denna del samt förslagen i partimotionerna 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi319 (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:Fi254 (V) yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. I stället bör bifalla förslag i partimotion 2013/14:Fi282 yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. uppgår därmed ramen för utgiftsområde 12 ,2 och , 2016 respektive 2017 beräknas 4.Avvikande mening (V) (V) anför: bör avslå regeringens förslag till dels utgiftsram för utgiftsom- råde 1 för , dels preliminära ramar för utgiftsområde 1 för åren 2015–2017 i proposition 2013/14:1 Budgetpropo- sitionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. yrkandena 5 i denna del och 8 i denna del samt förslagen i partimotionerna 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi319 (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. I stället bör bifalla förslag i partimotion 2013/14:Fi254 yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar. uppgår därmed ramen för utgiftsområde 1 till 12 , och respektive 2016 beräknas ramen till respektive . 2 Jfr kommittémotion 2013/14:K354 (SD). yttrande 2013/14:SkU1y har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor i proposition 2013/14: 1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas i anslutning till detta avsnitt. Utskottet har behandlat ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exe- kution i yttrande 2013/14:SkU2y Ramar för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. I detta yttrande behandlar utskottet övriga frågor i det aktuella avsnittet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepolitiken, tillstyrker de förslag som regeringen lägger fram i pro- positionen och har ingen invändning mot de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker att reger- ingens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. Utskot- tet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen noga ska följa utvecklingen och vid behov återkomma till med förslag som ytterligare justerar 3:12-reglerna. Utskottets ställningstaganden innebär att bl.a. följande förändringar på skatteområdet beslutas eller aviseras. Skatten på förvärvsinkomster sänks dels genom att jobbskatteavdraget förstärks med , dels genom att uttaget av den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster begränsas till en kost- nad av . Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks med , genom att grundavdrags- beloppet höjs för dem med en fastställd förvärvsinkomst som överstiger . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta sänks med 5 procent- enheter till för skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. För att underlätta omställning på arbetsmarknaden utvidgas bestämmel- serna om inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser. Vidare utvidgas samt förtydligas reglerna om skattefri förmån i form av utbildning vid per- sonalavveckling. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpas- sade bilar förlängs med . När det gäller förändringar i de s.k. 3:12-reglerna införs i löneunderlags- regeln ett kapitalandelskrav för lönebaserat utrymme. Vidare sänks det högsta löneuttagskravet från 10 inkomstbasbelopp till 9,6 inkomstbasbe- lopp. En definition av dotterföretag införs i inkomstskattelagen, och det lönebaserade utrymmet begränsas till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller någon närståendes kontanta ersättning. Slutligen höjs det lönebaserade utrymmet från av löneunderlaget. För att balansen i beskattningen av delägare i fåmansföretag och enskilda närings- idkare inte ska förskjutas höjs räntesatsen för den positiva räntefördel- ningen . Inkomstskattereglerna för den ideella sektorn reformeras och modernise- ras. Med anledning av de nya reglerna görs också en följdändring i reglerna om skattereduktion för gåva. Bestämmelserna om inkomstskattefrihet för inkomster från specialbygg- nader och vissa lantbruksenheter slopas. Skattereglerna för finansiella instrument kommer att utredas. Det kan gälla t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart och förutsägbart ramverk för att främja hållbara biodrivmedel införs ett kvotpliktsystem för låginbland- ning av biodrivmedel . Systemet kombineras med en drivmedelsbeskattning som är långsiktigt hållbar gentemot unionsrätten. Höginblandade och rena biodrivmedel är fortsatt skattebefriade. En skattereduktion införs för mikroproduktion av förnybar el vid en gräns om . Reglerna måste först godkännas av Europeiska kommissionen i statsstödshänseende och kan därför träda ikraft tidigast . För att minska användningen av bly och bidra till att uppnå miljökvali- tetsmålet sänks energiskatten på blyfri flygbensin. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas vid viss värmeproduktion sänks från till av den generella koldioxidskattenivån för att undvika överkompensation. För att undvika en skillnad i beskattningen mellan fordon som har varit registrerade utomlands och fordon som endast har varit registre- rade i , införs en definition av vad som avses med skattepliktig i vägtrafikskattelagen och i lagen med särskilda bestäm- melser om fordonsskatt. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter höjs med och på sprit . Ansökan och anmälan till slopas i de flesta fall vid frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt för upplåtelse av fastighet. Regeringen bedömer att bör vara beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import i stället för . En ändring bör infö- Syftet är att förbättra likviditeten och minska den administrativa bördan för företag som importerar varor till . För att underlätta företagens skatteredovisning bedömer regeringen att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för hela beskattningsår bör samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. skjutna deklarationstidpunkten ska endast omfatta företag som inte bedri- ver handel med andra EU-länder. För att förbättra kontrollen och motverka skattefusk inom uppskovsförfa- randet för punktskatter avser regeringen föreslå ändrade regler för hanter- ing av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. tiet har lämnat var sin avvikande mening. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottet höll en öppen utfrågning om regeringens förslag om justeringar av 3:12-reglerna. En utskrift av utfrågningen bifo- gas, se bilagorna 1 och 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller inrikt- ningen av skattepolitiken och föreslår att Socialdemokraternas, , och förslag om en annan inriktning avslås. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen föreslår att godkänner riktlinjerna för den ekono- miska politiken och budgetpolitiken. Regeringens främsta mål är full sysselsättning. Den utdragna internatio- nella lågkonjunkturens konsekvenser för jobb och välfärd i ska motverkas även i fortsättningen. Styrkan i offentliga finanser ska användas för att stödja tillväxt och sysselsättning och motverka att den höga arbetslösheten, som följt i finanskrisens spår, biter sig fast. ska uthålligheten i de offentliga finanserna värnas. För att stärka hushållens ekonomi, öka den varaktiga sysselsättningen och antalet arbetade timmar samt göra det mer attraktivt att utbilda sig föreslås att jobbskatteavdraget förstärks ytterligare och att den nedre skikt- gränsen för statlig inkomstskatt höjs. Pensionärernas ekonomiska situation förstärks genom en skattesänkning som är inriktad på de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna. Av förenklingsskäl och administ- rativa skäl sänks även skatten för utomlands bosatta. Förslagen innebär att hushållens ekonomi stärks med 2014. Förstärk- ningen av jobbskatteavdraget bedöms öka antalet sysselsatta med ytterli- gare ca 13 000. Som en del i trepartssamtalen utvidgas och förtydligas bestämmelsen om skattefri förmån i form av utbildning eller annan åtgärd vid personalav- veckling. Personal- och kollektivavtalsstiftelser får möjlighet att lämna understöd vid utbildning, och för kollektivavtalsstiftelser genomförs ytterli- gare utvidgningar av de skattegynnade ändamålen. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden underlättas genom att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar För att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabb- växande företag kommer regeringen att låta utreda skattereglerna för finan- siella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament, som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning. Ett investeraravdrag som ska stimulera investeringar i mindre företag och därigenom öka de mindre företagens tillgång till kapital har beslutats av och träder i kraft . De s.k. 3:12-reglerna kan användas för att omvandla tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster, när anställda med mycket litet ägande i ett fåmansföretag tillämpar regler som är avsedda för personer som genom sitt ägande tar risker. För att öka 3:12-reglernas legitimitet före- slår regeringen ett krav på en minsta kapitalandel på för att få beräkna ett lönebaserat utrymme. Regeringen bedömer att det offentligfi- nansiella utrymme som frigörs främst ska omfördelas inom 3:12-systemet. Därför föreslås generella lättnader för att reglerna i högre grad än ska stimulera delägarna i de mindre företagen och förstärka deras incita- ment att anställa. Det föreslås även en höjning av räntenivån för positiv räntefördelning för enskilda näringsidkare. Den ideella sektorns inkomstskatteregler reformeras. om allmännyttiga ändamål blir gemensamma för stiftelser, ideella för- eningar och registrerade trossamfund. Innebörden är framför allt att stiftel- serna får ett utvidgat skattemässigt gynnande. begreppet allmännytta införs inte, utan nuvarande system med en exempli- fiering behålls som det moderniseras och utvidgas något. friheten för periodiska understöd begränsas till utbetalningar som görs för att fullfölja främjandet av omsorg om barn och ungdom, social hjälpverk- samhet, utbildning eller vetenskaplig forskning i avvaktan på en närmare analys av effekterna av en utvidgning. komster från specialbyggnader och vissa lantbruksenheter avskaffas efter- som reglerna inte är konkurrensneutrala och svåra att tillämpa. Regeringen presenterar en strategi för utformningen av de ekonomiska styrmedlen på biodrivmedelsområdet. Ett kvotpliktssystem införs den för att säkerställa låginblandade volymer av biodrivmedel på marknaden, och energibeskattningen av hållbara biodrivmedel som ingår i bensin och dieselbränsle läggs om så att den grundas på bränslets energiin- Biodrivmedel som inte ingår i eller utgörs av bensin eller diesel- bränsle är fortsatt skattebefriade för att ge dessa biodrivmedel goda Kvotpliktsystemets införande skapar budgetut- rymme att vidta åtgärder som skyndar på den positiva utvecklingen inom energi- och klimatområdet. Regeringen avser att presentera ytterligare styr- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 medelsåtgärder som ger positiva incitament inom klimat- och energiskatte- området. I det arbetet kommer det att vara viktigt med insatser för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen. En skattereduktion för mikroproducenter av el från förnybara energikäl- lor aviseras som ett steg i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och stärka ställningen för de konsumenter som producerar förnybar el. Koldioxidskatten sänks för bränslen som förbrukas vid viss värmepro- duktion för att eliminera den överkompensation som uppkommit genom att mixade tjocka vegetabiliska och animaliska oljor och fetter är skattefria i värmeverk. Skatten på flygbensin med mycket låga blyhalter sänks för att minska utsläppen av bly. Flygbensinen står för av utsläpp av bly till luft. Vidare avser regeringen att tillsätta en särskild utre- dare för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder eller hemelektronik. Fordonsbeskattningen justeras genom att begreppet skattepliktig definieras. Av folkhälsopolitiska skäl föreslår regeringen att punktskatterna på öl och vin höjs med och att punktskatten på sprit höjs . Vissa förfaranderegler avseende skatt på alko- holvaror, tobaksvaror och energiprodukter ändras för att motverka fusk. För att underlätta företagens skatteredovisning kommer regeringen att föreslå att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för hela beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklara- tion. Den framskjutna deklarationstidpunkten ska endast omfatta företag som inte bedriver handel med andra EU-länder. Ansöknings- och anmäl- ningsförfarandet vid frivillig skattskyldighet för upplåtelse av fastighet slopas av förenklingsskäl. För att förbättra likviditeten och minska den administrativa bördan vid import av varor till avser regeringen att återkomma med ett förslag som innebär att ska vara beskatt- ningsmyndighet för mervärdesskatt vid import i stället för . Som ett led i regeringens regelförenklingsarbete kommer möjligheten att införa en rak kontantmetod analyseras. Med dagens regler kan kontantme- toden inte tillämpas fullt ut eftersom regelverket ställer krav på redovis- ning av utestående fordringar och skulder vid räkenskapsårets utgång. Eftersom reglerna om internprissättning uppfattas som betungande av näringslivet har i uppdrag att utvärdera regelverket för att bedöma reglernas funktionalitet samt analysera möjligheten till förenk- lingar. har vidare i uppdrag att göra en förstudie för att undersöka möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftsläm- nande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjlig- BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE heten att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de Det internationella arbetet för att motverka skatteundandragande bedrivs numera i många internationella sammanhang, och med en ny beslutsamhet när det gäller att utveckla och effektivisera det internationella samarbetet. Regeringen följer och deltar i det internationella arbete som bedrivs. Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av berg m.fl. att godkänner den inriktning av skattepolitiken som Svenska hushåll ska ha stabila planeringsförutsättningar. bara sänkas i den takt ekonomin tillåter. Det är en riskabel strategi att låna till stora ofinansierade skattesänkningar. tjänar på att ha ett skatte- system som är logiskt utan alltför stora undantag. Skatt ska betalas efter bärkraft. Välfärd ska fördelas efter behov. som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre. alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta minskar klyftorna. ten ska således höjas för dem som tjänar allra mest och sänkas för Skattesystemet ska inte användas för att styra människors och Ett undantag är miljöområdet där det kan vara klokt att använda skatterna för att styra beteenden. Regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag avslås. Det nuvarande jobbskatteavdraget kvarstår fullt ut för löntagare med en Vid högre inkomster tas det bort steg för steg och är helt borta vid miljoninkomster. Den som har en månads- inkomst på får oförändrad skatt och den som tjänar 75 000 kronor får höjd skatt med . Den som har en månadsinkomst på får inget jobbskatteavdrag alls. Pensionärernas skatt sänks med ett större belopp än i regeringens för- En garantipensionär får ca i sänkt skatt. långsiktiga målet är att skatteklyftan ska slutas genom att skatten för pen- Regeringens förslag om höjd nedre skiktgräns i den statliga inkomstskat- ten avslås eftersom det innebär att hela svenska folket sätts i skuld för att de som tjänar bäst ska få sänkt skatt. Det är en olycklig fördelningspolitik och en ineffektiv konjunkturpolitik. Förslaget om sänkt skatt för utomlands bosatta avslås eftersom det inte skapar några jobb i . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Skatteavdraget för dem som skänker pengar till vissa ideella organisatio- ner avskaffas eftersom det gör skattesystemet krångligt. Det är inte rimligt att staten ska subventionera enskilda individers gåvor till ideella organisa- tioner. Avdraget för förvaltningsavgifter slopas. Det kan inte anses prioriterat att privatpersoner som har stora utgifter för kapitalförvalt- ning ska beviljas avdrag för detta. RUT-avdraget kvarstår men skattereduktionen begränsas till 25 000 kro- nor . Med ett halverat tak riktas avdraget mer till vanliga barnfamil- jers och pensionärers behov av hushållsservice. Skattesubventionen för läxhjälp i hemmet tas bort. ROT-avdraget behålls eftersom det är en väleta- blerad skattereduktion som utgör en stimulans för efterfrågan i byggsektorn. Regeringens förslag till ändrade 3:12-regler är dåligt berett och löser inte de grundläggande problemen med inkomstomvandlingen. Det riskerar i stället att göra inkomstomvandlingen ännu mer lönsam för stora grupper. En förändring av regelverket borde ha lett till högre skatteinkomster, givet de ursprungliga utgångspunkterna om skärpning. Hela frågan borde från början ha hamnat i och där grundligt utretts så att ett mer samlande förslag kunde ha lagts fram. Regeringen måste följa upp och till återrapportera effekterna av de ändrade 3:12-regler som föreslås. måste ges i uppdrag att utreda över- utnyttjandet av inkomstomvandlingen genom 3:12-reglerna samt föreslå åtgärder. Den lägre restaurangmomsen avskaffas. Skattesystemet bör ha relativt få undantag och särregler. Sysselsättningseffekten är sannolikt mycket svag. Supermiljöbilspremien avvecklas till förmån för en statsfinansiellt neu- tral miljöbilspremie och registreringsavgift. Flera miljöstyrande skatter har inte höjts . Det är lämpligt att dessa skatter följer med i den allmänna prisutvecklingen. En skatt bör införas som stimulerar utbyte av fluorerade gaser i stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningar. En bekämpningsmedelsskatt införs på kreosot. Kreosot är uppsatt på EU:s lista över farliga kemikalier som ska förbjudas. Jordbruket är den största källan till kväveutsläpp till haven. Skat- ten på handelsgödsel återinförs och en del av intäkterna återförs till sektorn. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. att beslutar om den inriktning av den ekonomiska politiken som redovisas i motionen.