bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — Vidare pågår det ett arbete på EU-nivå som en del av kommissionens strategi för CSR-frågor. Vidare kan nämnas att samtliga de länder som EU har slutit handelsavtal med måste respektera de mänskliga rättigheterna. EU:s målsättning är att införliva klausuler om respekt för de mänskliga rättigheterna i de associationsavtal man förhandlar om med samarbetsråd (GCC), och det gäller även de avtal som förhandlas med , och m.fl. Utöver handelsrelationer täcker dessa avtal en bredare politisk dialog. EU började förhandla med GCC om ett handelsavtal, men kort därefter avstannade förhandlingarna. Förhandlingarna återupptogs 2002 och intensifierades 2007 för att ånyo gå i stå 2008. förekommer informella kontakter mellan förhandlarna, och parterna har enats om ett gemensamt handlingsprogram för 20102013. Enligt uppgift från kvarstod två frågor att lösa då förhandlingarna avbröts. Den ena frågan var EU:s krav på att det ska finnas en referens till mänskliga rättigheter i avtalet. Den andra frågan gäller exportskatter på petrokemiska produkter/olja, något motsätter sig. Klimat- och miljöhänsyn ingår i de internationella konventioner och bestämmelse som reglerar hållbart eller ansvarsfullt företagande. I detta sammanhang kan även nämnas att medlemmarna vid i enades om att förhållandet mellan regelverken inom WTO och internationella miljökonventioner (multilateral environmental agreements, ), särskilt de som innehåller specifika handelsåtaganden, skulle ingå som en del i förhandlingarna av Doharundan. Enligt uppgift från var och EU drivande för att miljöfrågorna fördes in i Doharundan. Dohamandatet är dock förhållandevis svårtolkat. Förhandlingarna om förhållandet mellan reglerna i de multilaterala miljökonventionerna och WTO har därför ägnats åt att definiera de olika koncepten i mandatet. Det är också en kontroversiell fråga, som trots att den funnits på agendan karaktäriseras av motsättningar. Enligt uppgift från har frågans känslighet lett till att den inte finns med som en del av det tidigare nämnda minipaketet. Förhandlingarna inom uppges gå långsamt, och det gäller inte minst miljöfrågorna. Bland de internationella miljökonventionerna är det ett tjugotal som innefattar bestämmelser som kan påverka handeln. Även om problematiken har aktualiserats har ingen formell tvist rörande en åtgärd enligt en internationell miljökonvention förts fram till WTO. Det finns olika former av samarbete och informationsutbyte mellan WTO och MEA-sekretariaten och frågan om kriterier för beviljan av observatörsstatus för MEA-sekretariaten ingår också som en del i Dohaförhandlingarna. Fler och internationella organisationer har beviljats observatörsstatus till WTO:s handels- och miljöutskott, och en möjlighet finns även att bevilja observatörsstatus för förhandlingskommittén genom en särskild ansökan inför varje förhandling. Frågan lyftes även vid världstoppmöte om hållbar utveckling där man efterlyste insatser för att stärka samarbetet mellan FN:s miljöprogram och andra FN-organ och fackorgan, Bretton Woods-institutionerna och WTO inom deras respektive mandat. Internationell handel och jämställdhet FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, den s.k. Cedawkonventionen, utgör en av FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna. Konventionen omfattar 30 artiklar och definierar vad som utgör diskriminering av kvinnor samt sätter upp en agenda för nationella åtgärder för att motverka sådan diskriminering. Konventionen antogs av 1979 och trädde i kraft , och av FN:s medlemsstater har förbundit sig att följa den. rapporterar de stater som ratificerat konventionen hur väl den efterlevs och vilka åtgärder som vidtagits för att genomföra den. När det gäller handelspolitik och jämställdhet kan nämnas att kommissionens handelsdirektorat beställer s.k. hållbarhetsmässiga konsekvensanalyser (Sustainability Impact Assessments, ) av samtliga större multilaterala, regionala eller bilaterala handelsavtal som kommissionen förhandlar för medlemsstaterna. Konsekvensanalyserna är omfattande och inkluderar ett stort antal områden, däribland handelsavtalens effekter på kvinnors villkor och jämställdhet. Studierna, som är oberoende och genomförs av externa konsulter, presenteras på kommissionens hemsida tillsammans med kommissionens synpunkter. Vidare kan man även påminna om att det i uppdrag ingår att bidra med analyser av hur handeln påverkar och påverkas av ekonomiska, sociala och ekologiska faktorer. I dessa analyser ska ett jämställdhetsperspektiv integreras. I myndighetens årsredovisning framgår att myndigheten har vidareutvecklat sitt arbete med jämställdhetsintegrering och vidtagit flera åtgärder för att praktiskt och konkret införliva jämställdhetsaspekter i sina analyser. Myndigheten har genomfört ett flertal pilotprojekt för jämställdhetsintegrering. Bland dessa nämns en fallstudie av kopplingarna mellan handel och jämställdhet i frihandelsavtalet mellan och , samt en marknadsföring av Solvit. Nämnas kan även att myndigheten på uppdrag av regeringen presenterade en studie om genus- och jämställdhetsaspekter i regionala och bilaterala frihandels- och associationsavtal. har ratificerat en rad internationella konventioner för att bekämpa korruption: konvention om bekämpande och bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden, straffrättsliga konvention mot korruption (ETS nr 173) och civilrättsliga konvention mot korruption (ETS nr 174) samt mot korruption. Utöver detta finns ett flertal riktlinjer och principer som även förbundit sig att följa, däribland de tidigare nämnda riktlinjer för multinationella företag. Enligt en bestämmelse i konvention är konventionsparterna förpliktigade att kriminalisera givande av muta till utländska tjänstemän. granskar återkommande staternas efterlevnad av ovan nämnda konvention. Granskningen sker i flera steg. I ett första steg granskas om medlemsländernas lagar överensstämmer med konventionens bestämmelser. I ett andra steg granskas hur bestämmelserna efterlevs i praktiken. I det tredje steget görs en mer grundlig utvärdering av hur medlemslandet har genomfört konventionen och de rekommendationer som utfärdats i tidigare granskningar. publicerade en tredje uppföljande granskningsrapport om . En av huvudslutsatserna i rapporten är att behöver vidta större ansträngningar för att aktivt övervaka efterlevnaden av anti-korruptionslagstiftning. tillsatte regeringen en särskild utredare, f.d. justitierådet , med uppdraget att se över och modernisera den straffrättsliga regleringen av brotten mutbrott och bestickning. I regeringens direktiv till utredaren (dir. 2009:15) ingick även att analysera kritik som framkommit vid bedömning av efterlevnad av konventionen om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden och vid behov föreslå åtgärder för att komma till rätta med kritiken. Efter ett riksdagsbeslut (prop. 2011/12:79, bet. 2011/12:JuU23) trädde en ny reformerad mutbrottslagstiftning i kraft . I den reformerade lagstiftningen är straffansvaret anpassat till ovan nämnda internationella konventioner. I detta sammanhang kan även nämnas att utredaren tillsammans med en arbetsgrupp med representanter för näringslivet i tog fram ett förslag till Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner i näringslivet (den s.k. Näringslivskoden). Koden fastställdes av styrelsen för () och förvaltas av institutet. Koden är tänkt att utgöra ett komplement till de straffrättsliga bestämmelserna och ställer högre krav än de som följer av bestämmelser om mutbrott. Koden, som innehåller riktlinjer om när det är tillåtet eller otillåtet för ett företag att erbjuda, utlova eller överlämna en förmån till anställda eller uppdragstagare i ett annat företag eller offentligt organ samt när det är tillåtet att ta emot förmåner från någon annan, har arbetats fram i samklang med tidigare fastställda regelverk, t.ex. , (), och . Koden utgör en del i näringslivets självreglering. Enligt uppgift från har regeringen avlämnat en s.k. 6-månadersrapport till med svar på den kritik som riktades mot i den tidigare nämnda tredje uppföljande granskningsrapporten från . kommer även att avlämna ytterligare en rapport . Därefter kommer att fatta beslut om huruvida ytterligare granskning ska vidtas. I 6-månadersrapporten framhåller regeringen bl.a. den nya mutbrottslagstiftningen, att man har initierat ett analysarbete på gällande företagsböter samt det pågående arbetet som sker vid , Riksenheten mot korruption vid samt Nationella korruptionsgruppen som inrättades vid . Mot bakgrund av det som framförs i motion 2012/13:N206 (V) om att bör verka för att man vid förhandlingar om handelsavtal ska respektera varje enskilt lands möjlighet att föra en restriktiv alkoholpolitik med folkhälsoperspektiv kan man påminna om att handel med varan alkohol och tjänster beträffande distribution av alkohol förhandlas inom ramen för WTO i bilaterala och regionala handelsförhandlingar. Handel med varor regleras inom det allmänna tull- och handelsavtalet som slöts 1947 () och handel med tjänster regleras inom det allmänna tjänsteavtalet som slöts 1995 (GATS). Avtalen innehåller två grundläggande principer, principen om mest gynnad nation och principen om nationell behandling. Medlemsländernas möjlighet att lagstifta eller införa regler för att skydda människors hälsa påverkas inte av eller GATS, så länge de är icke-diskriminerande. Det är också möjligt att undanta försäljning av alkoholhaltiga drycker från avtalet. I detta sammanhang kan även nämnas att handelsminister i svar på en fråga av (V) (fr. 2010/11:221) framhöll att alkoholpolitiken i huvudsak är en nationell kompetens och att de åtgärder som normalt används för att begränsa och minska alkoholkonsumtionen inte omfattas av förhandlingar gällande frihandelsavtal. Allmänna preferenssystemet (GSP) har det funnits ett system med tullsänkningar och tullfrihet för utvecklingsländer vid import till EU. antogs den nya EU-förordningen (nr. 978/2012) om allmänna preferenssystemet (GSP). Förordningen trädde i kraft , men de nya tullförmånerna börjar tillämpas först . GSP-systemet består av tre delar: ett bassystem (Bas-GSP) som ger tullättnader för ett antal varor, GSP+ som är en särskild incitamentordning som innebär att ytterligare förmåner kan ges till utvecklingsländer som arbetar för en hållbar utveckling (främst på områdena arbetsrätt, mänskliga rättigheter och miljö) och som har ett gott styre, och slutligen Everything But Arms (), ett system för de minst utvecklade länderna (MUL) som innebär tull- och kvotfrihet för alla varor utom vapen. Det uttalade målet med den nya förordningen är att koncentrera hjälpen till de mest behövande, att stärka GSP+ som ett incitament för gott styre och hållbar utveckling och att göra systemet mer transparent, stabilt och förutsägbart. Det nya systemet är tänkt att ha större genomslag i länder med störst behov. Det är möjligt att häva tullförmåner för enskilda varusektorer för konkurrenskraftiga utvecklingsländer, och rika utvecklingsländer kan uteslutas helt. För länder som inte följer vissa angivna internationella konventioner kan förmåner temporärt upphävas. Kommissionen arbetar även aktivt med regionala och bilaterala förhandlingar. inleddes förhandlingar med , och (AVS-länderna) för att sluta avtal om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA), då det tidigare systemet med tullättnader för AVS-kretsen underkändes av WTO eftersom det var diskriminerande mot andra fattiga länder. Avtalsförhandlingarna sker med sju olika regioner, och slöts det första avtalet med (Eastern and South ). inleddes en ny rad förhandlingar med utvecklingsländer och regioner som , , , och samt . slutfördes förhandlingarna med . De politiska villkoren har dock ännu inte uppnåtts. undertecknades ett handelsavtal mellan och samt och ett associationsavtal med . Förhandlingar om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 pågår i rådet och i och beslut väntas under det irländska ordförandeskapet . Enligt EU:s åtaganden i Dohaförhandlingarna ska exportsubventionerna avvecklas , eller vid Doharundans slut. I en faktapromemoria från regeringen (2010/11:FPM72) med anledning av ett meddelande från kommissionen om den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020 framgår att kommissionens målsättning är att exportstöden ska fasas ut och handelsstörande stöd och tullar på jordbruksprodukter minskas kraftigt. Syftet är att förbättra utvecklingsländernas konkurrenssituation globalt, för att tillsammans med investeringar i deras jordbrukssektor ge bättre förutsättningar för en ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna. presenterade kommissionen en rad lagförslag för en gemensam jordbrukspolitik efter 2013, och i kommissionens förslag (KOM(2011) 626) om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) finns exportsubventionerna kvar. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet driver på för att exportsubventionerna ska avskaffas 2013, oavsett vad som händer i de kommande Dohaförhandlingarna i WTO. Regeringen har dock begränsat stöd från de andra medlemsländerna, och kommissionens linje är att EU ska fullfölja sitt åtagande under förutsättning att andra länder avskaffar sina exportstöd, däribland att avskaffar sina exportkrediter. Frågan om avskaffandet av exportsubventioner kan eventuellt komma att ingå som en del i det tidigare nämnda minipaketet inför de kommande förhandlingarna vid på 2013, men det är ännu inte fastställt. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet skulle regeringen välkomna detta, och det är en fråga som man lyfter upp på dagordningen när tillfälle ges. I svar på en interpellation av (V) (ip. 2010/11:117) om jordbrukssubventioner underströk jordbruksminister att EU inom ramen för Doharundan åtagit sig att avveckla exportsubventionerna under förutsättning att andra länder avvecklar sina former av exportstöd, och han förklarade att han kommer att verka konstruktivt för att detta ska kunna verkställas. Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) och om åtgärder mot intrång i immateriella rättigheter (ACTA) Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPS) utgör en del av och innehåller bl.a. bestämmelser om patent och upphovsrätt. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för innehållet i avtalet (bet. 2011/12:NU13). Ett handelsavtal om åtgärder mot intrång i immateriella rättigheter, framför allt piratkopiering och varumärkesförfalskning (ACTA) har tillkommit för att förbättra säkerställandet av bl.a. Avtalet förhandlades klart men har ännu inte trätt i kraft. Avtalet innefattar de immateriella rättigheter som fastställts i TRIPS och berör en rad immaterialrättsliga instrument såsom civil- och straffrättsliga bestämmelser, regler om gränsåtgärder och internationellt samarbete. I många delar är avtalet preciseringar i förhållande till TRIPS, men det finns också vissa nyheter. Bland annat är de civilrättsliga och straffrättsliga bestämmelserna mer utvecklade och avtalet innehåller också bestämmelser om säkerställande i den digitala miljön. Även bestämmelserna om internationellt samarbete är mer utvecklade än i TRIPS. Avtalet är en reaktion mot att vissa utvecklingsländer och tillväxtländer, framför allt , och , motsatt sig att diskutera säkerställande av immateriella rättigheter inom ramen för WTO och . pågår förhandlingar mellan och om ett frihandelsavtal. När det gäller innehållet i avtalet i relation till det som nämns i motionen om tillgången på läkemedel är, enligt uppgift från , linje att frihandelsavtalet inte ska påverka möjligheter att tillverka generiska läkemedel negativt, en linje man delar med kommissionen. Kommissionen har på sin hemsida publicerat ett dokument med frågor och svar kring EU:s förhandlingar om ett frihandelsavtal med (FTA negotiations and access to medicines Questions and answers) i relation till tillgången på läkemedel. Här framgår att EU i förhandlingarna har föreslagit en klausul med syftet att inget i avtalet ska begränsa möjlighet att producera och exportera livsuppehållande läkemedel, i enlighet med och Dohadeklarationen om och folkhälsa, särskilt genom tvångslicensiering. När det gäller dataexklusivitet framhåller kommissionen i svar på frågor att man bör ta hänsyn till att utveckling och marknadsföring av nya läkemedel är kostsamma och tidskrävande och att det därför också är rimligt att det finns ett skydd enligt artikel 39.3 i TRIPS. Förhandlingar om denna fråga pågår med , och kommissionen uppger att de är redo att visa flexibilitet i frågan och ta hänsyn till rättsystem, den politiska utvecklingen i kring frågan, det faktum att är ett utvecklingsland och den roll det spelar för produktionen av viktiga generiska läkemedel för utvecklingsländer. Kommissionen menar att dataexklusivitet inte kommer att hindra en effektiv användning av en tvångslicens. EU har föreslagit en klausul som garanterar att ingen bestämmelse i frihandelsavtalet kommer att förhindra från att använda den flexibilitet som finns i . Vid händelsen av en konflikt mellan regler om dataexklusivitet och tvångslicensiering skulle den senare åsidosätta den förra. då kommissionen publicerade detta dokument befann sig förhandlingarna kring immateriell rätt i sin linda. Kommissionen gjorde dock bedömningen att det skulle vara möjligt att avancera snabbt i frågan givet det samförstånd och det gemensamma intresse som finns i frågan. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden som varit likalydande med det här aktuella i motion 2012/13:U327 (V) om att bör verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna ges samma undantag inom som livsuppehållande mediciner. Senast utskottet gjorde detta var (bet. 2011/12:NU13). I detta sammanhang påpekade utskottet att utvecklingsländerna behöver få tillgång till ny, energieffektiv teknik men framhöll att överföring av miljöteknik till utvecklingsländer i första hand är en patentfråga och inte en klimatfråga. Vid i lanserades fyra ämnesområden handel och investeringar, handel och konkurrens, transparens i offentlig upphandling och handelsprocedurer de s.k. Singaporefrågorna. Frågan om handelsprocedurer ingår efter ett beslut vid WTO:s Allmänna råds möte i i Doharundans mandat. EU hade gärna förhandlat om alla fyra områdena men fick vika sig för motståndet från framför allt många utvecklingsländer. om offentlig upphandling (GPA) omfattar varor och vissa tjänster, inklusive byggentreprenader. Det är endast 40 av 150 medlemsländer som har anslutit sig till avtalet. Dessa länder gör åtaganden om marknadstillträde och nationell behandling inom upphandling från statliga myndigheter, lokala och regionala myndigheter och därtill hörande bolag samt upphandlande offentliga enheter inom försörjningssektorerna el, vatten och transporter. Ett reviderat avtal antogs . Regeringen verkar för att fler länder ska ansluta sig till avtalet, framför allt . EU strävar efter att offentlig upphandling ska ingå i de bilaterala och regionala handelsavtal som EU sluter med tredjeländer. I de fall det land EU förhandlar med redan är en part i GPA strävar man efter mer långtgående handelsliberaliseringar (GPA+). Frågan om offentlig upphandling förhandlas även med mindre utvecklade länder som inte är parter i GPA. Utskottet har tidigare avstyrkt ett motionsyrkande (bet. 2009/10:NU13) som var likalydande med det här aktuella i motion 2012/13:N206 (V) om att ska verka för att de s.k. Singaporefrågorna exkluderas från alla handels- och associeringsavtal som EU ingår med länder och regioner i världen. I det sammanhanget framhöll utskottet att samtliga de områden som omfattas av Singaporefrågorna är viktiga, och därmed delar utskottet inte motionärernas uppfattning. Utskottet tar först ställning till motionsyrkanden som rör frihandel. Därefter behandlas ett motionsyrkande om insyn i handelspolitiken. I det följande avsnittet behandlar utskottet yrkanden som rör rättvis handel. Avslutningsvis tar utskottet ställning till yrkanden som rör övrigt om internationell handelspolitik, bl.a. frågor om handel och jämställdhet, arbetsrätt, korruption samt implementeringen av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och uppdaterade riktlinjer för multinationella företag. Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion 2012/13:N206 (V) om bl.a. tullmurar, handelshinder och exportstöd för jordbruksprodukter inledningsvis framhålla att det har funnits en gemensam uppfattning i att frihandel är en viktig princip att slå vakt om. Utskottet anser att även fortsättningsvis ska vara en tydlig röst inom EU och internationella forum, så som WTO, för en öppen och fri handel och för att motverka olika protektionistiska krafter. Ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Utskottet delar således motionärernas kritik mot EU:s jordbrukssubventioner och uppfattningen att dessa liksom kvarvarande tullmurar, importrestriktioner och övriga handelshinder mot utvecklingsländer ska avskaffas. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att sedan inträdet i EU har verkat för en reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den svenska linjen är att EU såväl som andra länder ska erbjuda så generösa marknadstillträden som möjligt för fattiga länder i såväl multilaterala som regionala och bilaterala förhandlingar. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkanden (bet. 2009/10:NU13) med motiveringen att verkar i linje med det som efterfrågas av motionärerna och att det därför inte föreligger ett behov av ett riksdagsuttalande. Utskottet vidhåller den uppfattningen. Utskottet konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 på förslag från kommissionen nu är under förhandlingar i och Europeiska Rådet. Utskottet beklagar att exportsubventionerna finns kvar i kommissionens förslag och att det enligt vad utskottet inhämtat finns ett begränsat stöd bland medlemsstaterna för att dessa skyndsamt ska avvecklas. Utskottet vill understryka att EU inom ramen för Doharundan åtagit sig att avveckla exportsubventionerna. Utskottet anser att det även i fortsättningen är angeläget att verkar för en reell sänkning av industriländernas interna stöd, en snabb utfasning av exportsubventioner och en tydlig nedmontering av tullar och kvoter, såväl inom som utanför EU-kretsen. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta fram betydelsen av Doharundan och det kommande ministermötet på . Det bästa sättet att öppna handeln globalt är genom multilaterala överenskommelser som kan bidra till ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem. Utsikterna att slutföra Doharundan på bedöms som små, men utskottet vill betona att alltid måste vara en pådrivande kraft i dessa förhandlingar. Mot bakgrund av att förhandlingarna i Doharundan varit låsta ser utskottet positivt på att i ett första steg förhandla om ett minipaket där frågor om förenkling av handelsprocesser, tullkvoter för jordbruksprodukter och utvecklingsfrågor ges prioritet. Slutligen vill utskottet betona att särskild flexibilitet bör ges till AVS-länderna vad gäller utformningen av jordbrukspolitiken, såsom möjligheten att vidta mindre tullsänkningar och ha längre övergångsperioder för att kunna anpassa produktionen vid handelsliberaliseringar. Detta är särskilt relevant så länge industrialiserade länder fortsätter att subventionera jordbruksproduktion och jordbruksexport. Utskottet ser positivt på att EU slutit det första avtalet om ekonomiska partnerskapsavtal med (Eastern and South ), en av sju regioner i AVS-kretsen.