bet · H001SkU21 · 2013-04-04 00:00:00 — Vårt arbetssätt påverkas i hög grad. Jag tror att en del av de framgångar som vi kan notera vad gäller attityder till skattefusk och även indikationer på skattefuskets omfattning, som ordföranden tog upp från början, nog kan hänföras till de lagändringar som skett och de anpassningar vi har gjort av vårt arbete med hänsyn till detta. Det handlar bland annat om kassaregister och personalliggare men också om och , som också innebär en stor arbetsinsats från vår sida. Det är vår bedömning att detta har bidragit till att minska den svarta sektorn. (SD): Herr ordförande! Först vill jag passa på att tacka för de föredragningar som vi har fått. De var intressanta och ger upphov till ett antal frågor, men vi får väl hålla oss lite kort här. När jag tänker på strategi och prioriteringar är jag övertygad om de har gjort det på goda grunder. Jag tror att det har haft god effekt. Men man kan se att kontrollvolymerna har minskat. från visar med statistiken över revisioner att man nog kan känna en viss oro för den utvecklingen. Jag undrar om detta tyder på bristande resurser hos . Jag vet inte hur utvecklingen av anslagen har sett ut, men vi sverigedemokrater har i vår budgetmotion lagt 100 miljoner extra utöver regerings anslag till . Det har vi gjort eftersom vi tror att det behövs mer resurser för detta. Om skulle få ökade resurser, till exempel 100 miljoner, vad skulle man i så fall kunna tänka sig att fokusera på och prioritera? Jag skulle också vilja höra lite grann om vad vi skulle kunna tänka oss att staten får för återbetalning av detta. Finns det några siffror eller någonting som kan visa hur mycket vi får tillbaka? Är det en god investering med ytterligare anslag till ? Ordföranden: Jag vill påminna om riksdagsdebatten i går där vi debatterade anslagen till bland annat . Det totala anslaget till ligger på 6,8 miljarder. , : Vi skickar in äskanden på budget till regeringen. Vi har oftast inte fått allt det vi har begärt. Vi har dock fått tillskott, framför allt 2011, som vi är mycket tacksamma för. I vårt senaste budgetunderlag äskade vi bland annat mer pengar för att kunna förbättra vår verksamhet på det internationella området så att vi blir bättre på att ta hand om den information vi får från andra länder och kan översätta den och använda den i vår kontrollverksamhet. Tillsammans med andra myndigheter bedriver vi också ett arbete mot grov organiserad brottslighet. Där har vi inte fått ett anslagstillskott motsvarande våra arbetsinsatser. Det var också ett äskande. Skulle vi få mer pengar skulle vi i första hand använda dem för att förstärka de här två områdena. Vi håller just nu på och inleder vårt budgetäskande , så vi återkommer. (V): Tyvärr missade jag presentationen eftersom jag var tvungen att vara i miljö- och jordbruksutskottet. Det var en överläggning om en subsidiaritetsfråga när det gäller som tog . Jag har en fråga om den statistik när det gäller personalliggare och kassaregister som finns i rapporten. Vi har varit inne på det lite grann. Det är ett ganska stort avtagande i antal besök. Kan ni kommentera det ytterligare? På bord ligger förslag om att en eller förhoppningsvis två nya branscher ska kunna omfattas av personalliggare. Ser ni ett motsvarande mönster framför er när det gäller statistik för de nya branscherna? , : När lagstiftningen infördes var det viktigt att besöka branscherna i stor omfattning för att se att den här ordningen hade etablerats. De besök vi då gjorde gav oss ett bra urval för var vi behöver göra fördjupade kontroller. När det gäller kassaregistertillsynen var det 49 000 besök . var det 20 000 besök. Särskilda kontrollåtgärder har däremot ökat från 2 006 till 6 008. Det är fördjupade kontroller som vi gör med anledning av besöken. Vi upptäcker då att många gör rätt och har etablerat kassaregister i den ordning som krävs. Då ska vi ju inte återkomma i onödan. Det är ett sätt för oss att spetsa urvalet och spetsa kontrollen till dem som ska kontrolleras. Det blir förmodligen samma utveckling när det gäller nya branscher som kommer in i detta. Vår strategi är att kontrollera det som ska kontrolleras, och ingenting annat. (S): Tack för bra redogörelser. Det var mycket lärorikt. strategi rätt från början och mindre fel är helt rätt väg att jobba. Jag har en konkret fråga som handlar om och . I och med införandet av och har många ganska små företag startat. Genom fakturamodellen sker ju utbetalningarna automatiskt. Jag undrar hur man utför skattekontrollen av skattereduktionen. , : När det här hade varit i gång upptäckte vi att vi behövde ha kontroll på två nivåer. Vi har kontroll före en utbetalning och i efterhand. Det har vi för att få en heltäckande bild och för att vi ska vara så säkra som möjligt på de utbetalningar vi gör. Vi har ett enormt tryck i den här frågan, så den har vi stort fokus på. Vi har som sagt kontroll före och efter utbetalning. (M): Jag har en fråga apropå vad och Företagarna sade om definitionen av företagare och företag. Det är egentligen mycket allvarlig kritik som ni riktar framför allt mot . Om jag förstod er rätt betyder det att om en anställd i ett byggföretag på sin fritid arbetar svart och i direkt konkurrens med sin arbetsgivare utför svartjobb definierar ni det som företag. Det innebär att både allmänheten och vi lagstiftare vilseleds. Som Företagarna säger är det ju inget företag. Det är en person som möjligtvis är företagsam. Har ni någon plan för att omdefiniera så att statistik och bild blir rätt? , : Den här frågan var knepig när vi gjorde skattefelskartan. efteråt ser vi att det kanske inte blev helt bra. Vi tänkte att den typ av inkomst som det handlar om i de flesta fall ska vara inkomst av näringsverksamhet, även om det var en anställd som på sin fritid hade näringsverksamhet. Det var vår grund för att gruppera detta på skattefelskartan. Om vi ska göra om det kan vi behöva fundera över detta. Vi förstod att det gav en felaktig bild. Löntagare kan mycket väl på sin fritid göra jobb som ingen arbetsgivare står för. Då är det per definition näringsverksamhet. Det var så vi resonerade. (S): Jag är lite förvånad. Jag har alltid känt mig trygg i kvalitetsindex och att är bra. Därför måste man nog ta till sig synpunkter att man från känner sig lite orolig när det gäller transparens och behovet att möta en myndighet som man känner sig trygg med. Det var väldigt viktig information. Min fråga går till riksrevisorn . I det här huset fattar vi väldigt många beslut . Det är viktigt att vi har rätt underbyggnad så att besluten bygger på fakta. Därför måste jag ställa en kontrollfråga om jag hörde rätt. Om jag hörde rätt känner jag att jag håller på att bli lurad, och det gillar jag inte. Du citerade från regeringens budgetproposition och sade att ett stort antal företagskontroller sker och det med hög träffsäkerhet. Så stod det i regeringens budgetproposition, om jag fattade dig rätt. I era slutsatser skriver ni att regeringen saknar relevant underlag för att bedöma utvecklingen av företagskontroller och att uppfattningen om hög träffsäkerhet därför är svagt underbyggd. Då är frågan: Vem kan man lita på? , : Man ska självklart lita på vår rapport. Vi har kunnat konstatera att det faktaunderlag som underbygger slutsatser om träffsäkerheten har problem. När jag refererade vad regeringen har påstått var det just en bedömning av träffsäkerheten. Vi saknar den underliggande informationen för det. Ordföranden: och kommer att kommentera rapporten i en skrivelse . (S): Jag har inte fått klart för mig vad den drastiska minskningen i antalet revisioner beror på den 80-procentiga minskningen . Beror det på att man med den urvalsmetod man har får färre träffar? Det skulle i så fall indikera att företagens skatteredovisning blir allt bättre . Eller beror det på att man gör andra prioriteringar? , : Jag var med när vi hade 18 00020 000 revisioner. Det var i hög grad taxeringsrevisioner som vi kallade det , det vill säga korta snabba kontroller då vi åkte ut och kontrollerade det som fanns redovisat i deklarationen. har vi helt andra verktyg som kassaregister, personalliggare och bättre informationsutbyte internationellt, och vi har ett helt annat underlag för kontrollverksamheten. Vi börjar med en informationsinsamling och en analys av det materialet innan vi väljer ett företag för revision. När vi fattar det beslutet har vi en hög träffsäkerhet. hade vi en träffsäkerhet på . Den har ökat till när det gäller de revisioner vi gör . Det är betydligt tyngre revisioner. De är mycket bättre underbyggda. Det handlar inte bara om att se vad som finns i deklarationen utan om vad som finns bakom fasaden. (FP): Förutsägbarhet och klarhet är grundläggande för rättssäkerheten. Vi har ju lärt oss mycket om systemet Prius som jag kunde väldigt lite om . I utmärkta rapport finns det på sid. 33 en intressant sakupplysning, nämligen om aktivitetsnivån utifrån de maskinella urvalen Prius att av de maskinella urvalen inom momsområdet leder till åtgärder, att av de maskinella urvalen inom arbetsgivarområdet leder till åtgärd och att av de maskinella urvalen inom inkomstbeskattningen leder till åtgärd. Det leder till två frågor. Finns det något systematiskt fel, som att alla pizzabagare i landet väljs ut? Det är väldigt diskriminerande om det skulle vara på det sättet. Den andra frågan gäller oss själva. Är vi tillräckligt tydliga som lagstiftare när vi ser att av alla som kontrollerar leder till åtgärd? Alla är säkert inte fifflare, utan det är oklarheter i lagstiftningen. , : Det är ett av våra korta mål. När vi kör fram urvalen ska vi göra något åt dem. Målet har varit att vi ska göra något åt av urvalen. Det finns en trubbighet i urvalssystemen. Prius är ett sätt att samla allt arbete runt detta. Där har vi uppföljningsproblem. Vi kan inte se hur många av urvalsträffarna som vi inte hinner med och som vi inte åtgärdar på grund av att de är felträffar. Det kanske inte stämmer med analyser, men utfallet är att vi har rätt så hög träffsäkerhet. När det gäller inkomstskatt är det , för moms är det och för arbetsgivaravgifter är det . Av det urval som vi tar fram är det alltså ungefär hälften som åtgärdas. Det är naturligtvis ingen önskvärd träffsäkerhet. Vi skulle vilja ha . Det kan vara en fråga om hur mycket vi hinner med. Det här är en konsekvens av den prioritering vi har gjort. Jag tror att vi kan bli effektivare när det gäller att hantera sådana träffar . (S): Tack för en bra redogörelse. Som lagstiftare vill vi ju få in så mycket skatt som möjligt på rätt sätt. Rättssäkerheten är viktig. Jag tycker att bör kommentera det som har sagt om rättsosäkerheten. Vad är er bedömning? Min andra fråga är en uppföljning av den fråga som ställde. Om man har ett så stort nationellt urval och åtgärdar så få har jag en fråga till . Vi vet att det är ett skattefusk på ungefär 130 miljarder. hade vi en annan budget än regeringen där vi gav extra anslag till . När var i utskottet senast var han mycket tydlig med att man inte behövde mer pengar utan att man har tillräckligt för att bedriva sin verksamhet. Om så många träffar inte blir åtgärdade, har ni då tillräckligt med pengar? Vad är felet? Ordföranden: för frågan, . Det är väl bra om och får nöjet att kommentera de frågor som var uppe om fördjupad samverkan med vissa storbolag. Det är en fråga som har diskuterats tidigare i utskottet. Utskottets ledamöter har frågor om vilka fördelar som storbolagen erhåller och hur motiverar dessa fördelar ur likabehandlingssynpunkt. , : När det gäller anslaget måste jag ha uttryckt mig otydligt. Min bild är att vi behöver högre anslag. Vi skulle använda pengarna för att ytterligare bekämpa skattefusket och till att förbättra informationen och de förebyggande åtgärderna. Om jag har sagt att vi har tillräckligt med pengar är det en felsägning. I våra budgetäskanden har vi önskat mer än vad vi har fått. Det har varit en del missuppfattningar om hur vi avser att jobba med fördjupad samverkan. En del kan vi ta på oss själva. Vi har inte alltid varit tillräckligt tydliga i våra skrivningar. Vår utgångspunkt är naturligtvis att varje företag och varje privatperson ska betala den skatt som har beslutat. För att säkerställa det använder vi olika metoder för olika kategorier av företag och privatpersoner. Vi väljer den metod som vi tror är mest effektiv för att få in rätt skatt och som är mest funktionell ur företagens synvinkel. Därav följer att vi använder olika metoder för olika företag. Målet är alltid att vi ska få in rätt skatt. När det gäller de allra största företagen har vi bedömt att fördjupad samverkan är ett sätt som är effektivt både för oss och för företagen för att hålla nere de administrativa kostnaderna och säkra rätt skatt på bästa möjliga sätt. Vi är inte alls ensamma om detta. Det är en internationell trend. Ett stort antal länder bedriver fördjupad samverkan med företag. Det har analyserats bland annat i som tycker att det är något bra. Bland annat har hållit på med detta . Fler och fler länder går in på den vägen. Vi har ambitionen att vara en modern myndighet, och vi vill ligga väl till i förhållande till skattemyndigheter i andra länder. Det är därför naturligt för oss att gå in på detta. Det har varit en del missförstånd. Bland annat har man tolkat det som att vi skulle hantera ändringar bakåt i tiden annorlunda för dessa företag och att vi skulle hantera skattetillägg annorlunda. Det är fel. Vi hanterar alla företag lika när det gäller skattetillägg och rättelser bakåt i tiden. Vi vill ha fördjupad samverkan, liksom andra typer av samverkan. Vi har branschsamverkan med byggbranschen och taxibranschen bland annat. Vi vill ha olika samverkansformer, men utgångspunkten är alltid att det ska resultera i rätt skatt och att vi ska tillämpa samma rutiner när det gäller bland annat skattetillägg, rättelser bakåt i tiden, frivilliga rättelser och annat. Som jag nämnde har vi inte varit tillräckligt tydliga i vår kommunikation. Därför ska vi utarbeta riktlinjer för hur verksamheten ska bedrivas. Vi ska lägga ytterligare arbete på att förebygga missförstånd. Genom de riktlinjerna ska vi säkerställa att vi uppfyller alla rimliga krav på likabehandling av skattebetalare. Vi kommer att bjuda in bland annat och Företagarna samt , som är professor i och har skrivit en rapport om detta, för att de ska få möjlighet att ge konstruktiva synpunkter på hur fördjupad samverkan ska bedrivas. Vi är övertygade om att det kommer att fungera och att det kommer att fungera bra. Det kommer att vara förenligt med likabehandlingsprincipen. Likabehandlingsprincipen är oerhört viktig. Vi vill inte göra något som kan rubba förtroendet för . Därför ska vi utarbeta riktlinjer som säkrar detta. Vi har ett högt förtroende, och vi har ett ökande förtroende till skillnad från vad en del misstänkte tidigare. I synnerhet på företagssidan har vi ett ökat förtroende. Det är vi mycket glada för, och det ska vi vårda framgent bland annat genom att bli tydligare när det gäller hur vi jobbar med fördjupad samverkan och andra samverkansformer. Ordföranden: En annan fråga som också har varit uppe i utskottet och som är bekant för dig och med bäring på likabehandlingsprincipen är hur urvalet och frivilligheten i det kommer att gå till. Kan säkra att alla storbolag som önskar få del i fördjupad samverkan kan vara med? Om inte hur kommer urvalet att ske? , : Vi har tänkt att vår ambition är att det ska tillämpas för alla stora företag som har verksamhet i . Om alla önskade det från första början skulle det vara svårt. Det är ett successivt arbete. Vår ambition är att alla stora företag i , enligt den definition vi kommer att ta fram i riktlinjerna, ska kunna få delta i fördjupad samverkan om de vill. Ordföranden: Ni pratar om att utarbeta riktlinjer som kommer. Hur förhåller de sig till den information som finns på ? Vad är statusen på den nuvarande informationen på ? , : Främst handlar det om förtydliganden. Det som vi har gått ut med har uppenbarligen misstolkats. Vi ska förtydliga, men vi ska också gå igenom de frågor som studier tar upp bland annat när det gäller hur detta ska ses rent förvaltningsadministrativt. De frågorna har vi inte gått tillräckligt djupt i. Vi är tacksamma för studier som har rest frågorna. I riktlinjerna kommer vi att gå igenom alla de frågor som har tagit upp och ta ställning till hur vi ska agera. Vi behöver göra ytterligare jobb framför allt när det gäller det förvaltningsrättsliga området. För övrigt handlar det mycket om förtydliganden. Om man förstår hur vi arbetar tror jag inte att man blir så oroad som bland annat har gett uttryck för här . , : Vi diskuterar egentligen och delvis nya arbetssätt och hur effektiva de är för att man ska få in skatt till staten. Det är vårt gemensamma verk vi talar om som ska företräda oss och se till att skatt betalas in och att man inte snedvrider konkurrensen. Jag känner en stor oro. Några ledamöter tog upp den frågan. Jag tycker att det nu sker en sammanblandning av olika roller i samhället. Jag tycker att det är viktigt att tänka på att det är ni som lagstiftar och att företräder mig och er när det gäller det offentligas krav på företag och privatpersoner att få ut skatt. Det är också privatpersoners och företags rätt att tolka lagen på ett annat sätt. Det är inte som ska avgöra vad som är rätt eller fel. Rätt från början ska vi försöka få det enligt gällande rätt. Det avgörs av domstolarna; det avgörs inte av eller den enskilde. Vi måste hålla en rågång för vem som avgör vad som är gällande rätt. Det är domstolarna som avgör gällande rätt. Därför måste det fattas beslut och de besluten måste vara offentliga, transparenta och möjliga att överklaga. Då måste vi ha ett förfarande som gör det möjligt att utkräva kontroll och ansvar i samhället och avgöranden i domstolar. Man kan inte sätta sig med några utvalda storbolag och göra upp i slutna rum. Det går inte. Då får man ingen transparens och öppenhet. Man får heller inte rätt tolkning av lagen. Den gör inte . Den gör domstolarna. Vi har ofta hört att inte får rätt i högsta instans kanske inte ens i första instans. Vi har alltid många mål. Någon ledamot nämnde ett specifikt fall. Det är inte något undantag. Det är väldigt vanligt. På finns det inte ens någon statistik som visar om man har drivit rätt frågor och vad utfallet blev. vill att besluten ska överlämnas till verket att avgöra vad som är gällande rätt och att tillsammans med storbolagen göra upp i slutna rum. Det är svårt att få likabehandling i ett sådant system. Det är det också om man väljer ut vissa revisorer eller skatterådgivare och ger dem en särskild ställning hos . Då får vi ingen öppenhet. , : Det är självklart att det är domstolarna som ytterst avgör vad som är gällande rätt. Jag tror inte att någon i den här församlingen har en annan uppfattning. När det råder oklarhet vill vi att frågan ska tas upp i domstol för att man ska klara ut oklarheterna. Det handlar inte alls om att göra upp i slutna rum. Företag kan ställa frågor till oss. Det gör man redan nu i form av dialogfrågor. Vilket företag som helst kan göra det, oavsett om de är med i fördjupad samverkan eller inte. Den enskilda frågan är omgiven av sekretess, så den kan vi inte offentliggöra. Men när det dyker upp frågor som vi bedömer som intressanta för rättstillämpningen och där vi behöver klargöra vår ställning gör vi ett ställningstagande och publicerar det på vår webbplats. Om skattebetalaren gör en annan tolkning ska man överklaga. Då kan domstolarna avgöra. Så är det även inom ramen för fördjupad samverkan. Det kan leda till att man är överens. Om man inte är överens om hur lagen ska tolkas ska frågan givetvis upp i domstolsprocessen. Självklart ska domstolarna avgöra. Vi ska göra vad vi kan för att tydliggöra vår ställning och främja att oklara frågor kommer till rättsavgöranden. Ordföranden: för nära två timmars samtal om . Det ger ett gott underlag för utskottets fortsatta beredning av detta ärende. kommer att ge ett utlåtande över rapporten som vi arbetar med . Vi pratade kort om anslagen till . Det finns en förväntan från utskottet och allmänheten om att arbetar på ett effektivt sätt. Det finns också en förväntan om att vet att man arbetar på ett effektivt sätt. Vi noterar de kommentarer om bristande uppföljning som har kommit i sammanhanget. Vi återkommer till det i vårt utlåtande. Centralt i rapporten har varit diskussionen om hur underlaget för träffsäkerheten i kontrollarbetet utvecklas och om effektiviteten i de åtgärder som har valt. Det är viktiga frågor. De har bäring på skattesystemets effektivitet som är grunden för en väl fungerande ekonomi och grunden för den offentliga sektorns finansiering. Vi tycker att frågorna är både relevanta och intressanta. Vi tackar än en gång för föredrag, frågor och svar. Jag ska börja med att yrka bifall till den enda reservation i detta ärende som handlar om om regeringens styrning av när det gäller företagsbeskattning.Det blir alltmer fokus i världen på att skatter ska betalas och att rätt skatter ska betalas. I spåren av finanskrisen och alla de länder som behöver restaurera sin ekonomi efter att ha räddat bankerna och deras ägare under finanskrisen blir det alltmer uppenbart att skatter måste in. Det kan inte vara valfritt att betala eller inte betala eller hur mycket.Vi har i i grunden en väldigt god tradition jämfört med många av länderna i som krisar ordentligt. Vi ser också att EU, och G20 har frågan om företagsbeskattning och den egentliga skatteinbetalningen högt på dagordningen. Det handlar ganska mycket om de stora multinationella företagen. De lär vi komma tillbaka till senare.I debatten är det ett stort fokus på företagsskatter. Det är viktigt av två skäl för oss socialdemokrater. Det ena handlar om att finansiera välfärden och att företagen kommer in med de skatter som är beslutade så att vi kan erbjuda medborgarna den välfärd de har rätt till. Det andra handlar om konkurrensneutraliteten. Det är ett allt växande problem i allt fler branscher där företag konkurrerar genom att inte betala skatter eller betala fel skatter.Det är en dubbelbottnad problematik. Dels slår det mot seriösa entreprenörer och företagare som vill göra rätt för sig, dels ser vi socialdemokrater väldigt tydligt att i de företag där man struntar i sina skyldigheter mot samhället struntar man också i sina skyldigheter mot sina anställda.Det är där kollektivavtal inte finns, där tjänstepensioner inte betalas in, där försäkringar och annat inte finns som kontroll av företag ser till att företag konkurrerar på lika villkor, det vill säga att alla betalar rätt skatter. Det är oerhört viktigt även för löntagares rättigheter i Sverige.Rapporten från är högst väsentlig. Vi har valt att huvudsakligen ta fasta på den kritik som har när det gäller regeringens sätt att styra och följa upp kontroll av företag. Jag tänkte att jag skulle citera vad säger: "Slutsatsen är att vi anser att regeringen saknar relevant underlag för att bedöma utvecklingen av företagskontrollen och att uppfattningen om hög träffsäkerhet därför är svagt underbyggd. "På andra ställen pekar ut att det man har hittat om återrapportering och styrning mellan regeringen och i bästa fall en gång inskränker sig till ett kafferep mellan finansministern och hans gamla statssekreterare. Skulle vi höra en sådan historia om till exempel eller styrning av sina skatteverk skulle vi nog dra på smilbanden.I finns ingen dokumenterad sådan styrning eller kontroll. När regeringen inte har det får naturligtvis ännu sämre möjligheter att följa det som sker och se var det finns principiella problem och ingripa i de fall det behövs.Rapporten beskriver nya metoder där gått från att vara en kontrollmyndighet till att arbeta förebyggande. Det kan låta sympatiskt och kännas som svensk myndighetskultur, service och allt detta. Problemet är att regeringen inte har förvissat sig om att det paradigmskiftet har lett till en bättre effektivitet. Det är vad och vi i oppositionen efterlyser.