bet · H001KU8 · 2013-01-08 00:00:00 — Det gäller kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, KOM(2011) 452, som avgjordes . Av tabellen nedan framgår att av de nio (9) utkast som prövats av skatteutskottet innehåller tre (3) utkast förslag om skatter och avgifter, närmare bestämt om harmonisering av indirekta skatter. Ytterligare fyra (4) utkast innehåller förslag som rör tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden, varav ett utkast grundar sig på artikel 114 och tre utkast på artikel 115 i EUF-fördraget. Nämnas kan att förslaget till förordning om inrättande av ett åtgärdsprogram för tull- och skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 20142020 (Fiscus), KOM(2011) 706, hade två rättsliga grunder. De tullrelaterade aspekterna i förslaget grundade sig på artikel 33 i EUF-fördraget. Tullunionen ingår i EU:s exklusiva befogenhet. De skatterättsliga aspekterna grundade sig dock på artikel 114 i EUF-fördraget. Två (2) utkast grundar sig på artikel 349 i EUF-fördraget. Denna artikel innebär att rådet kan anta särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena inom EU på grund av de permanenta nackdelar som påverkar dessa områdens ekonomiska och sociala situation. Som tidigare nämnts har skatteutskottet avgett två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden , se bilaga 12. biföll båda dessa förslag. Det första utkastet som ledde till ett motiverat yttrande gällde förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, även kallad CCCTB, (KOM(2011) 121) och grundade sig på artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Det andra av de utkast som ledde till ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande grundade sig på artikel 113 i EUF-fördraget och innehöll förslag om en harmonisering av medlemsstaternas skatter på finansiella transaktioner (KOM(2011) 594). Totalt har skatteutskottet prövat tio utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen nedan och av bilaga 12. Tabell 4 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom skatteutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Skatter och avgifter (harmonisering av indirekta skatter) Särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena Av tabellen nedan framgår att en majoritet av de tio (10) utkast som prövats av justitieutskottet innehåller förslag på området för frihet, säkerhet och rättvis. Det gäller tre (3) utkast som innehåller förslag om gränskontroll och tre (3) utkast som innehåller förslag om straffrättsligt samarbete. Det gäller vidare ett (1) utkast med förslag om civilrättsligt samarbete och ett (1) annat som innehåller förslag om polissamarbete. Därutöver har justitieutskottet prövat ett (1) utkast som innehåller förslag om bekämpning av bedrägeri och ytterligare ett (1) som innehåller förslag om statistik. Ett (1) utkast grundar sig på den s.k. flexibilitetsklausulen. Ett av utkasten berör mer än ett politikområde; det gäller förslag KOM(2011) 32 som grundar sig på både artiklarna 82.1 d och 87.2 a i EUF-fördraget, dvs. förslaget rör både straffrättsligt samarbete och polissamarbete. Kommissionens förslag till förordning om ändring av förordning nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna (KOM(2011) 560) föranledde, som tidigare nämnts, justitieutskottet att avge ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande. Detta förslag grundade sig på artikel 77 i EUF-fördraget. Totalt prövade justitieutskottet 22 utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen nedan och av bilaga 12. Tabell 5 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom justitieutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Av de nio (9) utkast till lagstiftningsakter som prövades av civilutskottet gällde flest utkast (4) förslag om civilrättsligt samarbete. Ett (1) av dessa förslag grundade sig även på artikel 67.4 i EUF-fördraget. Enligt denna artikel ska unionen underlätta tillgången till rättsväsendet, särskilt genom principen om ömsesidigt erkännande av avgöranden på det civila området. Därefter följer vardera två (2) utkast som innehåller förslag om etableringsrätt respektive tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden. Ett (1) förslag gällde konsumentskydd. Det förslag som på begäran av en minoritet av ledamöterna ledde till ett utlåtande från civilutskottet, nämligen KOM(2011) 635, grundade sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. det var fråga om tillnärmning av lagstiftning. I det fallet lämnades dock inget motiverat yttrande från (se ovan). prövade totalt tio utkast till lagstiftningsakter . Vilka dessa utkast är och hur de fördelar sig på olika politikområden framgår av tabellen nedan och av bilaga 12. Tabell 6 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom civilutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden * Ett av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Av tabellerna framgår att av de tre (3) utkast som prövades av utrikesutskottet har samtliga grundat sig på artikel 212 i EUF-fördraget, dvs. området för ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer. Tabell 7 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom utrikesutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer Av de fem (5) utkast som försvarsutskottet prövade innehöll tre (3) utkast förslag om tillnärmning av lagstiftningen inom den inre marknaden. Två (2) utkast innehöll förslag om miljöpolitik. Tabell 8 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom försvarsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Av tabellerna framgår att av socialförsäkringsutskottets tre (3) prövade utkast grundade sig ett (1) utkast på artikel 48 i EUF-fördraget, dvs. området för fri rörlighet för arbetstagare. Enligt artikeln får EU besluta om sådana åtgärder inom den sociala trygghetens område som är nödvändiga för att genomföra fri rörlighet för arbetstagare. Två (2) utkast innehöll förslag om gränskontroll. Det ena av utkasten grundar sig på artikel 77.2 a i EUF-fördraget, som kommissionen gör gällande hör till EU:s exklusiva behörighet (se även nedan under kommissionens motiveringar). Tabell 9 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom socialförsäkringsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet) Totalt prövade socialförsäkringsutskottet åtta utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen ovan och av bilaga 12. Av tabellerna framgår att socialutskottet prövade ett (1) utkast till lagstiftningsakt. Förslaget grundar sig på artikel 168 i EUF-fördraget, dvs. prövade utskottet ett (1) utkast inom området socialpolitik. Tabell 10 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom socialutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget prövade inte något utkast till lagstiftningsakt . Under första halvan av 2010 prövade utskottet ett (1) utkast inom kulturområdet (se bet. 2010/11:KU18). Detta utkast grundade sig på artikel 167 i EUF-fördraget. Av tabellen nedan framgår att av utbildningsutskottets fyra (4) utkast som prövats har tre (3) gällt området industri och två (2) utkast området forskning och teknisk utveckling. Ett (1) av förslagen, nämligen KOM(2011) 810, grundar sig såväl på artikel 173 i EUF-fördraget som på artiklarna 183 och 188 i EUF-fördraget, dvs. förslaget berör både området industri och forskning och teknisk utveckling. Tabell 11 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom utbildningsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* Forskning och teknisk utveckling art. 182, 183, 188 * Ett av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Av trafikutskottets tio (10) utkast som prövats har fyra (4) utkast gällt transportpolitik. Tre (3) utkast har gällt transeuropeiska nät. Två (2) utkast har grundat sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. fråga är om tillnärmning av lagstiftning. Övriga utkast har gällt områdena industri (1) och miljö (1). Ett utkast , nämligen KOM(2011) 659, har grundat sig på både artikel 172 (transeuropeiska nät) och artikel 173.3 i EUF-fördraget (industri). Tabell 12 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom trafikutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 91, 100 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Totalt prövade trafikutskottet 21 utkast till lagstiftningsakter . Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen ovan och av bilaga 12. Av sammanställningarna framgår att av de 28 utkast miljö- och jordbruksutskottet prövat har en majoritet av utkasten (24) gällt området jordbruk och fiskeri. Tre (3) utkast har grundat sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning, och två (2) utkast har gällt miljöpolitik. Övriga utkast har gällt tillnärmning av lagstiftning i fråga om immateriella rättigheter (1), folkhälsa (1) och den gemensamma handelspolitiken (1) samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (1). Fem (5) av utkasten berör flera politikområden, se bilaga 12. Miljö- och jordbruksutskottet har avgett totalt tre utlåtanden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Samtliga dessa utlåtanden har gällt förslag på området jordbruk och fiskeri (se dock ovan), se bilaga 12. Ett av dessa förslag, KOM(2011) 634, grundas även på artikel 175 i EUF-fördraget, dvs. ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder). Totalt prövade miljö- och jordbruksutskottet hela 46 utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen nedan och av bilaga 12. Majoriteten av förslagen kan konstateras gälla området jordbruk och fiskeri. Tabell 13 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom miljö- och jordbruksutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 42, 43 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Associering av och territorier * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Av tabellerna framgår att av de 23 utkast till lagstiftningsakter som näringsutskottet prövade grundades åtta (8) utkast på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden. Lika många (8) utkast gäller ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Tre (3) utkast grundar sig på artikel 118 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning vad gäller immateriella rättigheter, och ytterligare tre (3) gäller förslag om energipolitik. Två (2) andra utkast gäller särskilda åtgärder till förmån för de s.k. yttersta randområdena. Övriga utkast gäller etableringsrätt (1), fri rörlighet för tjänster (1), transeuropeiska nät (1), utvecklingssamarbete (1) samt ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer (1). Fyra av utkasten berör flera politikområden. Det gäller förslagen KOM(2011) 288, KOM(2011) 289, KOM(2011) 610 och KOM(2011) 614, se bilaga 12. Det utlåtande med förslag till motiverat yttrande som näringsutskottet lämnade och som ledde till ett motiverat yttrande från gällde förslaget KOM(2011) 370. Detta förslag grundade sig på artikel 194.2 i EUF-fördraget, dvs. Tabell 14 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom näringsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* Fri rörlighet för tjänster Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning art. 175, 177, 178 Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer Särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Totalt prövade näringsutskottet 27 utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen ovan och av bilaga 12. Av tabellerna framgår att av de sex (6) utkast som utskottet prövade gällde tre (3) utkast ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och två (2) utkast socialpolitik. Övriga utkast gällde jordbruk och fiskeri (1), fri rörlighet för arbetstagare (1), tillnärmning av lagstiftning (1) och sysselsättning (1). Ett (1) utkast slutligen gällde Europeiska socialfonden. Två av utkasten berör flera politikområden. Det gäller kommissionens förslag KOM(2011) 608 och 609, se bilaga 12. lämnade utlåtanden om båda dessa förslag. biföll utskottets förslag och motiverade yttranden har, som nämnts, översänts till , rådets och kommissionens ordförande. Totalt har arbetsmarknadsutskottet prövat sju utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av antal utkast per politikområde framgår av tabellen nedan och av bilaga 12. Tabell 15 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom arbetsmarknadsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 42, 43 Fri rörlighet för arbetstagare art. 45, 46 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Yttranden från andra utskott konstaterar att det pågår ett omfattande arbete inom EU för att förstärka lagstiftningen på finansmarknadsområdet och för att förstärka regleringen för den ekonomiska och monetära politiken inom unionen. Det samlade utfallet inom dessa områden innebär att lagstiftningen på EU-nivå har stärkts genom att en allt större del av bestämmelserna beslutas på EU-nivå. Flera av de genomförda och föreslagna lagstiftningsakterna utgörs dessutom av förordningar. När EU-lagstiftning beslutats på ett område blir utrymmet för nationell lagstiftning mindre, och man kan därför anse att EU:s kompetens har ökat inom de aktuella områdena. Arbetet med att stärka lagstiftningen på EU-nivå fortgår också och utskottet har subsidiaritetsprövat bl.a. ett direktivförslag till ett krishanteringsramverk och två förordningsförslag som gäller tillsyn över kreditinstitut (den s.k. bankunionen). Inom områdena etableringsrätt och tillnärmning av lagstiftning hade utskottet subsidiaritetsinvändningar mot fyra av förslagen. Inget av dessa förslag har ännu lett till EU-lagstiftning, men förhandlingar om förslagen pågår inom EU. Det är dock enligt utskottet svårt att bedöma hur den sammantagna utvecklingen förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En faktor som gör en sådan bedömning svår är att alla förslag ännu inte lett till EU-lagstiftning. Vad gäller lagstiftning inom andra politikområden än etableringsrätt, tillnärmning av lagstiftning samt ekonomisk och monetär politik har utskottet december 2009december 2011 endast subsidiaritetsprövat ett fåtal ärenden inom varje område. Det går därför inte att ge någon kommentar om det samlade utfallet och den sammantagna utvecklingen inom dessa områden. Antalet förslag till lagstiftningsakter där subsidiaritetsprövning har gjorts är nio inom skatteutskottets ansvarsområde. I två av dessa har ett motiverat yttrande lämnats. anför att det dock kan sägas vara svårt att ytterligare kommentera hur den sammantagna utvecklingen inom politikområde Skatter förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En faktor som gör en sådan bedömning svår är att alla prövade förslag ännu inte lett till EU-lagstiftning. I sitt yttrande anför skatteutskottet att det i båda de utlåtanden som utskottet lämnat framgår av utskottets skrivningar som därefter har införts i de motiverade yttrandena att utskottet har ansett att en reell kompetensöverföring sker om dessa lagstiftningsakter genomförs. Som framgår av det första utlåtandet (2010/11:SkU37) om förslag till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), KOM(2011) 121, ansågs det aktuella utkastet till lagstiftningsakt innehålla inslag som innebar att förslaget i sin helhet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Den rättsliga grunden för förslaget var artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Utskottet ansåg att en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen leder till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera välfärden. Utskottet ansåg att dessa invändningar måste leda till slutsatsen att kommissionens förslag i sitt nuvarande skick inte till alla delar är utformat så att det kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Det andra utlåtandet (2010/11:SkU12) från skatteutskottet gällde förslaget till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (KOM(2011) 594). Utskottet framförde inledningsvis i sitt ställningstagande att utskottet står bakom grundprincipen om att skattesuveränitet för medlemsstaterna måste värnas. Artikel 113 i EUF-fördraget ger unionen kompetens att anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den utsträckning en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar och för att undvika snedvridning av konkurrensen. Kommissionens förslag går längre än att skapa en harmonisering. Utskottet sade bl.a. att det anser att det faller inom ramen för varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt. En alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens leder i förlängningen till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera den välfärd som respektive medlemsstat valt att tillhandahålla sina invånare. Det är med andra ord inte enbart fråga om en harmonisering av lagar på ett område där det i och för sig är angeläget med åtgärder, utan om att man vill öka EU:s intäkter inom ramen för EU:s egna medel. Utskottet ansåg att kommissionens förslag i dess nuvarande utformning och med nuvarande uttalade mål inte är utformat så att det kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterar i sitt yttrande att förhandlingarna om förslaget till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas ännu inte har kommit i ett läge där det förefaller kunna fattas beslut i rådet . När det däremot gäller förslaget om skatt på finansiella transaktioner bör det observeras att kommissionen presenterade ett förslag till fördjupat samarbete om detta förslag efter att elva medlemsstater lämnat besked till kommissionen om att de önskade gå vidare med ett sådant fördjupat samarbete sedan det konstaterats att den nödvändiga enhälligheten bland alla medlemsstater inte kunnat uppnås. anför i sitt yttrande att majoriteten av de tio utkast till lagstiftningsakter som utskottet prövat innehåller förslag inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. Det gäller tre utkast till lagstiftningsakter vilka innehåller förslag om gränskontroll och tre utkast som innehåller förslag om straffrättsligt samarbete. Det gäller vidare ett utkast med förslag om civilrättsligt samarbete och ett annat som innehåller förslag om polissamarbete. Därutöver har justitieutskottet prövat ett utkast som innehåller förslag om bekämpning av bedrägeri och ytterligare ett som innehåller förslag om statistik. Utskottet har även prövat ett utkast som grundar sig på den s.k. flexibilitetsklausulen. Ett av utkasten till lagstiftningsakter berör mer än ett politikområde. Av samtliga 22 subsidiaritetsprövningar som utskottet gjort fram till avser elva straffrättsligt samarbete och sex gränskontroll. Resterande fem avser antingen flexibilitetsklausulen, civilrättsligt samarbete, bekämpning av bedrägeri eller statistik. I ett av dessa ärenden fann utskottet att ett förslag delvis strider mot subsidiaritetsprincipen. Det var i ärendet som gällde förslag om ändring av gränskodexen. konstaterar att det samarbete som finns inom EU bl.a. på straffrättens område och när det gäller gränskontroll innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU, vilket i många fall är nödvändigt för att ett effektivt samarbete på området ska vara möjligt och att man därmed kan uppnå målet för samarbetet, att förebygga och bekämpa gränsöverskridande och allvarlig brottslighet. ska en åtgärd vidtas på EU-nivå endast om målen med åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på EU-nivå. Det är enligt justitieutskottet viktigt att uppmärksamma den samlade effekten som olika förslag kan ha tillsammans, vilket kan vara svårt att överblicka vid subsidiaritetsprövningar av ett enskilt förslag. Utskottet välkomnar därför ansats att på ett övergripande sätt följa upp utfallet av gjorda subsidiaritetskontroller och utvecklingen vad gäller kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. anför i sitt yttrande att flertalet av de rättsområden som omfattas av civilutskottets beredningsansvar har direkt anknytning till . Av de nio ärenden som utskottet subsidiaritetsprövat har ett ärende gällt konsumentskydd, nämligen förslaget till förordning om ett konsumentprogram 20142020 (KOM(2011) 707). Förslaget grundar sig på artikel 169 i EUF-fördraget. Förordningen ska utgöra ramen för finansieringen av unionens åtgärder på konsumentområdet. Den föreslagna förordningen rör således i huvudsak samarbetet på EU-nivå. Två förslag som utskottet har subsidiaritetsprövat har gällt tillnärmning av lagstiftning; artikel 114 i EUF-fördraget har åberopats som rättslig grund. Det gäller förordningsförslaget om en gemensam europeisk köplag (KOM(2011) 635). Det övergripande syftet med förslaget är att underlätta för den gränsöverskridande handeln och därmed förbättra den inre marknadens funktion. Förslaget innebär att parterna i vissa gränsöverskridande avtal i stället för den nationella avtalsrätten ska kunna välja att en gemensam europeisk köplag ska tillämpas på avtalet. Den föreslagna förordningen innebär således inte någon sedvanlig harmonisering av nationell lagstiftning. Det gäller vidare direktivförslaget om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av hissar och säkerhetskomponenter till hissar (KOM(2011) 770). Förslaget ingår i ett lagstiftningspaket med förslag till omarbetning av nio direktiv som reglerar produkters egenskaper. Direktiven som ska revideras är genomförda i svensk rätt. De svenska reglerna kommer att behöva omarbetas när de reviderade direktiven ska genomföras.