bet · H001AU7 · 2013-03-12 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om föräldrastödsamtal. (S) framhåller i motion 2012/13:A238 föräldrastödsamtal som en metod för integration. En grupp med deltagare från olika delar av världen, t.ex. inom sfi-verksamheten, kan känna samhörighet i samtal om barn och föräldraskap. Det är viktigt att information om lyckade projekt som har fått stöd av olika samhällsaktörer sprids. En central del av integrationspolitiken handlar om att utrikes födda ska känna delaktighet, samhörighet och tillhörighet med det nya landet. Känslan av tillhörighet och gemenskap mellan människor i vårt land skapar en social sammanhållning. Att ge alla utrikes födda möjlighet att förvärva kunskaper om mottagarsamhällets grundläggande värderingar och normer och säkerställa tillträde på lika villkor och utan diskriminering är viktiga aspekter av social sammanhållning. Att sprida goda exempel är enligt utskottet ett bra sätt att bryta utanförskapet och verka för en ökad samhörighet. Det utgör därmed en viktig del av arbetet för en förbättrad integration. Utskottet noterar att 2010 antogs en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom integrationsområdet och Kommuner och Landsting. Överenskommelsen inom det integrationspolitiska området är en del av regeringens samlade politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) vars mål är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att bl.a. utveckla möjligheterna att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka sin egen livssituation eller samhället i stort. Utskottet noterar även att regeringen ger stöd till s.k. engagemangsguider var syfte är att genom uppsökande verksamhet stimulera de som bor i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor, till kontakter med det civila samhällets organisationer inom skilda verksamhetsområden. Stödet till engagemangsguider fördelas av . fördelades där elva projekt hade fokus på kvinnor och flickor. Utskottet välkomnar vidare regeringens satsning på flyktingguider och familjekontakter som införs . Satsningen innebär att kommuner och organisationer runt om i kommer att erbjuda stöd till nyanlända invandrare i form av guider och familjekontakter för att underlätta för dem att integreras i det svenska samhället. Guiderna ska erbjuda sociala nätverk, ge råd i praktiska frågor, stödja barnen vid läxläsning och bistå vid studier i svenska. De ska även ge råd och stöd i asylprocessen och hjälpa till vid efterforskning av anhöriga och vid familjeåterförening. Innehållet och organiseringen av verksamheten varierar efter lokala förutsättningar. Mot bakgrund av ovan sagda kan utskottet konstatera att regeringen gör flera insatser för att skapa ett samhälle som präglas av social sammanhållning. Motion 2012/13:A238 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utvidgad målgrupp för samhällsorientering m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till a) lag om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, b) lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, c) lag om ändring i lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:63 punkterna 13 och motion 2012/13:A16 och avslår motionerna 2012/13:A15 yrkandena 16 och 2012/13:A17 yrkandena 17. Målgruppen för samhällsorientering behöver utvidgas, och vi socialdemokrater ställer oss positiva till de föreslagna lagändringarna. menar vi att den utvidgning som föreslås inte är tillräcklig. Liksom en rad remissinstanser ser vi inget skäl till att inte vidga målgruppen ytterligare. Vi anser att samhällsorientering ska erbjudas alla nyanlända som antingen är folkbokförda i eller har uppehållstillstånd under . Det är viktigt att den information som ingår i samhällsorienteringen erbjuds alla utifrån en likabehandlingsprincip. Vi anser också att de undantag på grund av ålder och nationalitet som föreslås i propositionen tas bort eftersom de sätter upp hinder för en ganska liten grupp personer som mycket väl skulle kunna omfattas. Vi vill framhålla att det är viktigt att så många som möjligt får kunskaper och insikter om det svenska samhällslivet. Samhällsorientering handlar inte enbart om etablering i arbetslivet. Generellt ger samhällsorientering bättre förutsättningar för fler att få grundläggande förståelse för det svenska samhället. På så sätt skapas ökade möjligheter till delaktighet i samhället. Vi menar att det inte finns någon anledning att utesluta yngre eller äldre som också har behov av samhällsorientering. Vi vill också poängtera att det finns en viktig jämställdhetsaspekt med en utvidgad målgrupp. Om fler, såväl kvinnor som män, har möjlighet att ta del av samhällsorienteringen kommer det få positiva effekter på jämställdheten. Vi efterlyser också ett tydligare tillsynsuppdrag för bättre kvalitetssäkring. Utvidgad målgrupp för samhällsorientering m.m., punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till a) lag om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, b) lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, c) lag om ändring i lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:63 punkterna 13 och motion 2012/13:A17 yrkandena 17 och avslår motionerna 2012/13:A15 yrkandena 16 och 2012/13:A16. Vi i ställer oss positiva till en utvidgning av målgruppen för samhällsorientering, men vi instämmer med flertalet remissinstanser om att den föreslagna målgruppen är alltför snäv. anser att det är av stor vikt att samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet får och förväntas ta del av kunskaper om vårt samhälle. Vi anser således att även personer bör ingå i målgruppen, eftersom allt fler personer väntas vara verksamma på arbetsmarknaden men framför allt för att även icke yrkesverksamma bör ha grundläggande kunskaper om det svenska samhället och sina rättigheter och skyldigheter gentemot detsamma. Vi anser även att arbetskraftsinvandrare bör ingå i målgruppen. Vi anser vidare att även nyanlända invandrare som inte läser på gymnasiet bör ingå i målgruppen för samhällsorientering. För yngre invandrare och för dem som läser på gymnasiet får skolväsendet förväntas ge motsvarande samhällsorientering. Slutligen anser vi att även medborgare från ett EES-land eller ska ingå i målgruppen. Oavsett nationalitet är det viktigt att få kunskap om de villkor som gäller för ett liv just i . instämmer dock med regeringen om att gäststuderande, gästforskare samt anhöriga till dessa inte har samma behov av samhällsorientering då deras vistelse i generellt är kortvarig och de inte har för avsikt att etablera sig i landet. anser vidare att samhällsorienteringen bör vara obligatorisk för de nyanlända invandrare som ingår i målgruppen. Grundläggande kunskaper om det svenska samhället samt rättigheter och skyldigheter gentemot densamma är helt centrala för den som avser att bosätta sig i och bli en del av vårt samhälle. Vi anser också att underlåtelse att delta i den obligatoriska samhällsorienteringen bör kunna medföra ekonomiska konsekvenser i form av t.ex. minskade ersättningar eller bidrag. förordar att samtliga målgrupper omfattas av den nya lagen om samhällsorientering. Samhällsorienteringen har ett högt värde för möjligheten att öka nyanländas delaktighet i det svenska samhället, och den bör regleras och lagstadgas separat från specifikt inriktade insatser som erbjuds i övrigt. När det gäller samhällsorienteringens syfte och innehåll kan vi i konstatera att det första av de fyra kunskapsmålen de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna riskerar att hamna i skymundan på grund av samhällsorienteringens utformning och tydliga fokus på praktiska aspekter. Det är vår åsikt att samhällsorienteringen i högre grad bör inriktas på information om och arbete med det första kunskapsmålet. Det är mening att var och en som lever i bör känna till, anpassa sig till och bejaka den västerländska, humanistiska grund på vilken vårt land vilar och i vilken ingår bl.a. värden som jämställdhet mellan kvinnor och män, individens människovärde, likhet inför lagen samt respekt för rättsstaten. anser att kunskapsmålet om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna bör kompletteras med ett kunskapsmål om den svenska värdegrunden, svensk kultur och svensk tradition. Vikten av denna gemensamma värdegrund för vårt samhälle kan inte nog understrykas och därmed är det för oss en självklarhet att förmedling av kunskap om och förankring av denna värdegrund också bör ingå i samhällsorienteringens syfte. Kunskap om svensk kultur och svensk tradition främjar assimilation och inträde i den svenska gemenskapen för den som vill bli svensk medborgare. Utan denna kunskap är risken stor att den nyanlände hamnar i utanförskap. anser att sfi-bonusen bör avskaffas. Att människor som på ett eller annat sätt utmärker sig och presterar mer än vad som rimligen kan förväntas av dem också premieras för detta är något som i grund och botten är mycket bra. Det sänder däremot ut fel signaler att dela ut en bonus bara för att någon presterar vad som anses vara förväntat eller för att någon fullgör sina skyldigheter. Vi bör kunna kräva att en person som avser att permanent bosätta sig i vårt land lär sig svenska, eller i varje fall gör vad han eller hon kan för att lära sig svenska. vill avslutningsvis peka på de två enskilt största bristerna med dagens integrationspolitik, brister som bromsar och står i vägen för invandrarnas etablering i det svenska samhället. Dessa är dels en inriktning på mångkulturbaserad integration i stället för en gemenskapsfokuserad assimilation, dels en så omfattande invandring att det svenska samhället oavsett politiska åtgärder inte mäktar med att möta upp de människor som söker sig hit. För att ytterligare säkerställa ett mottagande som hålls på en hållbar nivå vill vi poängtera behovet av en väl reglerad invandring, med god uppföljning och verkställighet av de regler och beslut som fastställts. Utvidgad målgrupp för samhällsorientering m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till a) lag om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, b) lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, c) lag om ändring i lagen (2010:538) om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:63 punkterna 13 och motion 2012/13:A15 yrkandena 16 och avslår motionerna 2012/13:A16 och 2012/13:A17 yrkandena 17. ställer sig positivt till förslaget att målgruppen för samhällsorientering ska vidgas, men vi vill se en bredare definition. Samhällsorientering bör erbjudas alla nyanlända enligt likabehandlingsprincipen. Vi föreslår att målgruppen omfattar alla invandrare som fyllt och som antingen är folkbokförda i eller har uppehållstillstånd . anser att invandrare så fort som möjligt ska få möjlighet att delta i samhällsorienteringen. Det behöver därför tydliggöras att kommunernas ansvar att erbjuda samhällsorientering även gäller för dem som bor på anläggningsboenden och inväntar kommunplacering. En bredare målgrupp för samhällsorienteringen medför ökade kostnader för kommunerna. Vi föreslår därför att regeringen i sin vårändringsbudget återkommer med förslag på ekonomiskt stöd till kommunerna. håller med om att huvudansvaret för att rekrytera och motivera deltagande i samhällsorientering bör ligga på kommunerna samt att dessa själva ska kunna välja utförare av utbildningen. Vi anser dock också att det är viktigt att kommunerna samarbetar med föreningslivet för att nå så många som möjligt i målgruppen och för att anpassa innehållet efter deltagarnas behov. Vi anser att studieförbunden och andra ideella organisationer kan spela en viktig roll. Eftersom vill utöka målgruppen till att även omfatta arbetskraftsinvandrare, en grupp som riskerar att utnyttjas på arbetsmarknaden, ser vi ett behov av att betona den del av samhällsorienteringen som behandlar arbetsmarknadsfrågor. Denna bör anordnas i samarbete med arbetsmarknadens parter. Facklig information om den svenska arbetsmarknadsmodellen med en fördjupning i frågor som rör arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter på svensk arbetsmarknad är en central del. Människor har olika förutsättningar att lära. Bland de personer som invandrat finns såväl akademiker som de med en kort eller ingen skolgång. Utfallet av sfi-bonusen speglar dessa skilda förutsättningar. För att se till att invandrare med olika förutsättningar och behov så snabbt som möjligt lär sig svenska krävs andra insatser än bonusar. Vad som behövs är en bättre individuell anpassning av undervisningen. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med ett förslag med innebörden att sfi-bonusen avskaffas. Kommunbosättningar m.m., punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Sf370 yrkande 1 och 2012/13:A350 samt avslår motionerna 2012/13:Sf352 yrkande 15, 2012/13:A358 yrkandena 1 och 2, 2012/13:A360 och 2012/13:A382. har ett stort ansvar att ta emot människor som befinner sig på flykt undan krig, katastrofer och förtryck. En generös flyktingpolitik måste värna om de nyanlända och ge dem bästa tänkbara möjligheter att komma in i samhället, få jobb och bostad och skapa sig ett gott liv. Ett av de stora problemen med flyktingmottagandet är att det är så koncentrerat till vissa kommuner. I praktiken är det några kommuner och stadsdelar i landet som står för en stor del av hela ansvar. I de kommunerna och stadsdelarna blir effekterna väldigt påtagliga. Skolorna tillförs ständigt nya elever under läsåret, nya klasser startas och den arbetsro som kanske framför allt flyktingbarn så väl behöver ersätts av ständiga förändringar. Trångboddheten är mycket utbredd. Det är enligt vår mening hög tid att resten av nu tar sitt ansvar för flyktingmottagandet. Flyktingmottagandet är en nationell angelägenhet och därför måste också staten ta ansvar. Det måste, enligt vår mening, vara möjligt för regeringen och att ålägga alla kommuner en skyldighet att delta i flyktingmottagandet. Kommunbosättningar m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Sf352 yrkande 15 och avslår motionerna 2012/13:Sf370 yrkande 1, 2012/13:A350, 2012/13:A358 yrkandena 1 och 2, 2012/13:A360 och 2012/13:A382. Enligt mening bör staten ha det övergripande ansvaret för att ta emot flyktingar och migranter till . Flyktingmottagandet ska därför ha en tydlig nationell styrning och tillräcklig statlig finansiering. Däremot menar vi att kommunerna ska stå för själva genomförandet av introduktionen mot tillräcklig ersättning från staten. Det är i landets kommuner de nyanlända ska bo och verka och bygga sig en framtid. Därför ska kommunerna, enligt vårt förslag, ha en tydlig roll i utförandet av introduktionen och mottagandet. Vilka krav detta ställer på kommunerna i praktiken ska tydliggöras och fastställas i en särskild förordning, där det bl.a. ska framgå att kommunerna är skyldiga att behandla alla lika oavsett ekonomisk ställning. Ansvarsfördelningen och skyldigheten för alla inblandade aktörer och individer ska vara tydliga och uttryckliga. Individerna ska ha möjlighet att göra tydliga, fria och rationella val. Arbetsmarknadsetablering, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2012/13:A272 och 2012/13:A393 yrkande 3 och avslår motionerna 2012/13:Sf288 yrkande 2, 2012/13:Sf352 yrkandena , 2012/13:N371 yrkande 7, 2012/13:A222, 2012/13:A264 yrkande 3, 2012/13:A302 och 2012/13:A398. Statskontorets utvärdering visar att det finns stora brister i etableringsreformen. Många nyanlända får inte en etableringsplan . Aktiviteterna i etableringsplanen är inte tillräckligt anpassade till de nyanländas förutsättningar och behov. Nyanlända får inte heller den försörjning de behöver i inledningsskedet av etableringsprocessen. vill pröva möjligheten att släppa in andra aktörer med specialiserad kunskap, t.ex. genom att låta kommunerna, näringslivet eller den ideella sektorn hjälpa till med matchning och kompletteringsutbildningar. Fackförbunden med sin specifika kompetens inom sina respektive yrkesområden skulle kunna ha en roll som branschspecifika arbetsförmedlare och jobbcoacher och förmedla kontakt med professionella nätverk. anser även att Arbetsförmedlingens incitament att förmedla jobb till de nyanlända behöver förbättras. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur man kan öka Arbetsförmedlingens ekonomiska incitament att lyckas i sin uppgift att förmedla jobb till nyanlända. Arbetsmarknadsetablering, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Sf352 yrkandena och avslår motionerna 2012/13:Sf288 yrkande 2, 2012/13:N371 yrkande 7, 2012/13:A222, 2012/13:A264 yrkande 3, 2012/13:A272, 2012/13:A302, 2012/13:A393 yrkande 3 och 2012/13:A398. Etableringsreformen infördes och har omfattat ca 10 000 personer. Bland annat innebär reformen att Arbetsförmedlingen har tagit över ansvaret för att underlätta och skynda på nyanlända invandrares etablering i arbetslivet, och s.k. etableringslotsar har fått i uppdrag att hjälpa nyanlända att snabbare komma in på arbetsmarknaden. Reformen har fått omfattande kritik, och presenterade Statskontoret en utredning av reformen. delar flera av Statskontorets slutsatser. Vi anser att de berörda myndigheterna (Arbetsförmedlingen, , och ) och kommunerna och landstingen behöver förstärka samordningen av sina insatser. Vidare anser vi att nyanlända invandrare som saknar person- eller samordningsnummer ska kunna få en etableringsplan av Arbetsförmedlingen och att landstingen ska få ett tydligare uppdrag så att de nyanländas prestationsförmåga kan utredas snabbare. anser att nyanlända ska kunna få ersättningen för sitt deltagande i aktiviteter i etableringsplanen i förskott för att kunna betala löpande utgifter. Vi anser även att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med trångboddheten och bostadsbristen. Bristen på mindre hyresrätter utgör ett stort hinder för nyanlända att etablera sig. Validering m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Sf352 yrkandena 18 och 21. fick i vårbudgeten 2006 igenom en satsning på kompletterande utbildning och validering som den nuvarande regeringen har fortsatt. Däremot saknas ett samlat grepp om den validering som rör yrkeskunskaper. Valideringen av yrkeskunskaper ser mycket olika ut runt om i landet och inom olika branscher. Vi anser att Arbetsförmedlingen bör ha huvudansvaret för validering av utländska utbildningsmeriter och yrkeskunskaper för att skapa likvärdighet över landet och stärka tillgången till och kvaliteten av valideringen. Regeringen bör återkomma med ett nationellt valideringsuppdrag till Arbetsförmedlingen. För att skapa likvärdiga möjligheter till arbetsmarknadsinträde för nyanlända och personer med utländsk bakgrund i övrigt anser vi i att rekryteringsprocesserna måste rensas från diskriminering. För att inte godtyckligt utestänga arbetssökande med utländsk bakgrund måste befattningsbeskrivningar och annonser tydligt formulera de krav som ställs, de meriter som är nödvändiga och tillräckliga och de urvalsprinciper som kommer att användas i rekryteringsprocessen. Regeringen bör återkomma med förslag på hur en lagändring om sådana obligatoriska kravprofiler bör utformas. Invandrade akademiker, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:A367 yrkande 12 och avslår motion 2012/13:A294. Utrikes födda har en lägre sysselsättningsgrad och en markant högre arbetslöshet än inrikes födda. studier visar att risken för migranter att få jobb och inkomster under sin utbildningsnivå ökar om personen är välutbildad. Det finns även studier som visar att framför allt invandrade akademiker i befinner sig i yrken som ligger under deras utbildningsnivå. befinner vi oss i en demografisk situation där allt färre kommer att försörja allt fler. investeras dessutom stora resurser i för att utbilda akademiker som det finns färdigutbildade invandrarakademiker vars förmåga och kunskaper inte kommer till användning. Vi socialdemokrater anser att människors kompetens måste tas till vara på ett bättre sätt. Att personer med akademisk utbildning inte ens på lång sikt får yrken i nivå med sin utbildning är inte enbart ett individuellt problem utan i allra högsta grad ett samhällsproblem. Vi anser att Arbetsförmedlingens insatser för att hjälpa invandrade akademiker till ett arbete som motsvarar deras kompetens måste förbättras. Arbetsmarknadsetablering, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har Arbetsförmedlingen ansvaret för nyanlända. Genom etableringsreformen ska bl.a. nyanlända få hjälp att snabbt komma in på arbetsmarknaden av en etableringslots. Systemet med etableringslotsar har dock flera brister. Statskontorets rapporter visar att många nyanlända har svårt att välja en lots och att valet sällan baseras på fakta utan med utgångspunkt i bekantas tidigare val. Statskontoret konstaterar även att etableringslotsarna inte har tillräcklig tid att prioritera jobbfrämjande insatser för nyanlända. I vissa kommuner saknar arbetsförmedlingskontoren dessutom etableringslotsar för nyanlända. I kommuner där det tidigare fanns en väl fungerande verksamhet för att hjälpa nyanlända till arbete har verksamheten monterats ned när ansvaret övertagits av Arbetsförmedlingen. Valfrihetssystemet med etableringslotsar fungerar följaktligen inte som förväntat. Vi socialdemokrater anser att det är olyckligt att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade i kommunerna inte tas till vara i den nya organisationen. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill vi göra omprioriteringar av de statliga medlen i syfte att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för nyanlända. Med hänvisning till vår budgetmotion 2012/13:A367 anser vi att kommuner bör kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med Arbetsförmedlingen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:63 Utvidgad målgrupp för samhällsorientering samt ett kunskapsunderlag och en analys om integrationens tillstånd och utveckling: