bet · H101KU1 · 2013-11-26 00:00:00 — Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt genom tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Vad gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen knapp av sina resurser på verksamhetsgrenen . Datainspektionen har fortsatt att arbeta aktivt med sin informationsverksamhet för att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Myndigheten har bl.a. arrangerat utbildningstillfällen för personuppgiftsombud och besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett omfattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anslaget 6:3 Datainspektionen uppgår till , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2013/14:K362 att anslaget 6:3 Datainspektionen ska utgå helt (yrkande 5 i denna del). Av motionen framgår att dessa medel motsvarar det integritetsskyddsarbete som utförs av myndigheten och som enligt motionen bör samlas under en ny integritetsskyddsmyndighet inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:3 Datainspektionen . Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:4 . Anslaget används för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av till kommuner samt landstings- och kommunbibliotek. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 , vilket är oförändrat jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:4 . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:5 . Anslaget används för förvaltningsutgifter. är en förvaltningsmyndighet som ansvarar för att planera och samordna genomförandet av val och nationella folkomröstningar. har myndigheten bl.a. arbetat med att förbereda sig inför valen 2014. Därutöver har myndigheten förberett sig för att kunna hantera extra val till och kommun- och . genomfördes kommunala folkomröstningar i några kommuner och genomfördes val till . Dessa aktiviteter har medfört arbete för . Enligt regeringen har gjort korrekta prioriteringar i arbetet med att genomföra sina uppgifter med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:5 . Stöd till politiska partier Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:6 Stöd till politiska partier samt bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avslår ett motionsyrkande om att anslaget ska uppgå till ett lägre belopp. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). Anslaget används för utgifter till stöd för de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag och delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Av propositionen framgår att det inom () har utarbetats en promemoria om allmänhetens insyn i hur partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur kandidaterna finansierar sina personvalskampanjer. Promemorian, Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters finansiering (Ds 2013:31), har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med budgetbeslut . I propositionen anför regeringen att det enligt lagen med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2013/14:K354 att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska minska med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:6 Stöd till politiska partier samt bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed avstyrks motion 2013/14:K354 yrkandet i denna del. Området Nationella minoriteter omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Enligt propositionens förslag blir utgifterna för regeringens politik för nationella minoriteter totalt (avsnitt 10.2). , 2016 respektive 2017 beräknas utgifterna till , respektive . För innevarande budgetår är prognosen att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för regeringens politik för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet har delats upp i tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Några indikatorer för regeringens politik avseende nationella minoriteter framgår inte av propositionen. I propositionen redovisas bl.a. resultaten under rubriker som följer de ovan nämnda delområdena. Vad gäller diskriminering och utsatthet redogörs i propositionen (avsnitt 10.4.2) för () arbete, jämställdhetssatsningen inom minoritetspolitiken, ökad säkerhet för den judiska minoriteten och stärkt kunskap om nationella minoriteter. Vad avser delområdet inflytande och delaktighet redovisar regeringen bl.a. samrådsmöten och samrådsformer samt statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna. När det gäller delområdet språk och kulturell identitet redovisas bl.a. utvidgade förvaltningsområden, grundskyddet i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, statliga myndigheters minoritetsarbete, aktiva revitaliseringsinsatser samt kultur och språkvård. Utöver redovisningen under var och en av de tre delområdena redovisas även åtgärder avseende regeringens samordnade och långsiktiga strategi för romsk inkludering. I propositionen redovisar regeringen sin inriktning på minoritetspolitiken. Redovisningen följer dels de tre ovannämnda delområdena, dels sådana andra områden som den minoritetspolitiska reformen, inklusive regeringens samordnade och långsiktiga strategi för romsk inkludering. Det som redovisas i propositionen om området Nationella minoriteter ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Åtgärder för nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter och avslår dels ett motionsyrkande i denna del om högre anslag, dels ett motionsyrkande om ytterligare åtgärder för nationella minoriteter. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget används för utgifter till åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget täcker vidare i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt utgifter för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver används anslaget för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. Den verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildningspolitik, språkpolitik och samepolitik. Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter , vilket är oförändrat jämfört med budgetbeslut . m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2013/14:K362 att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska öka med jämfört med regeringens förslag (yrkande 5 i denna del). Motionärerna konstaterar bl.a. att det inom förvaltningsområdena finns en ökad efterfrågan på förskola och äldreomsorg men att efterfrågan på ärendehandläggningen och annan kommunikation med kommunen är låg. Därtill kommer enligt motionärerna att det finns ett stort behov av barn- och ungdomslitteratur på de nationella minoritetsspråken. För att det minoritetspolitiska målet ska uppnås över hela landet och för alla fem nationella minoriteterna krävs enligt motionärerna ökade resurser hos uppföljningsmyndigheterna. Enligt motionärerna bör arbetet fokuseras på tre separata delar: att stödja och följa upp de kommuner som inte ingår i förvaltningsområden, att stödja barns och ungas tillgång till sitt eget språk genom bl.a. och folkminnen och att motverka diskrimineringen av de nationella minoriteterna. Vidare yrkar motionärerna på att det som anförs i motionen om behov av åtgärder för ett lyft för de nationella minoriteterna bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 4). Utskottet föreslår att anvisar för anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . Därmed avstyrks motion 2013/14:K362 yrkandena 4 och 5 i denna del. Åtgärder för den nationella minoriteten romer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska avskaffas. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). Anslaget används för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Vidare täcker anslaget utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Av propositionen framgår att det centrala i arbetet för romsk inkludering är att överbrygga den förtroendeklyfta mellan romer och det offentliga som tidigare övergrepp mot romer och okunskap om romers livsvillkor har gett upphov till, och som hindrar romer från att delta fullt ut i samhället. Regeringen har gett vissa myndigheter och kommuner olika uppdrag för att främja romsk inkludering. och Arbetsförmedlingen använder sig av s.k. brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens som fungerar som en länk mellan enskilda och offentlig verksamhet. har fått i uppdrag att ta fram och sprida ett läromedelssupplement om romsk kultur, språk, religion och historia (A2013/3164/DISK). Materialet ska med utgångspunkt i riktlinjerna till läroplanen för utgöra ett stöd i undervisningen om de nationella minoriteterna. ska redovisa uppdraget . Inom ramen för strategin genomförs även en särskild pilotverksamhet, en satsning på romsk inkludering i fem kommuner, vars metoder och arbetssätt sedan ska kunna spridas till andra kommuner. De insatser som genomförts har bl.a. fokuserat på att etablera strukturer för romsk delaktighet och inflytande. Sammanlagt har regeringen beviljat till de fem pilotkommunerna, Arbetsförmedlingen och . Arbetet med att utarbeta en vitbok om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer har fortsatt. Vidare presenterade kommissionen ett förslag till rådet med en rekommendation om hur medlemsstaterna kan genomföra sina nationella strategier för romsk integrering. Behandling av förslaget inleddes . Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 och 2015 för att finansiera ett förstärkt stöd till vidareutveckling av brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer , vilket är en ökning med jämfört med budgetbeslut . m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2013/14:K354 att anslaget avskaffas (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar för anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . Därmed avstyrks motion 2013/14:K354 yrkandet i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 8:1 . Anslaget används för förvaltningsutgifter. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Vidare publicerar nämnden , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. har nya uppgifter, bl.a. till följd av ändrade regler för prövningarna av presstöd. De nya uppgifterna innebär att nämndens prövning har blivit mer omfattande och att nya frågeställningar, bl.a. ökade krav på redovisning av kostnader för tidningsutgivning, ska hanteras. Av propositionen framgår att regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen (1990:524) bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17 s. 148). Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar för anslaget 8:1 . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 8:2 Presstöd och avslår två motioner om förändring av presstödet. Anslaget används för statsbidrag till presstöd. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Presstödet uppgick till totalt (en minskning med ca jämfört med föregående år). Driftsstödet uppgick till (en minskning med ca ) och betalades ut till 88 tidningar. betalades (en minskning med ) ut i distributionsstöd, och stödet betalades ut till 135 tidningar. Av propositionen framgår att det 2012 enligt fanns 178 unika dagstidningstitlar (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17 s. 147). Antalet tidningstitlar uppgick till 181 och 2010 till 180. hade knappt hälften (88 stycken) av landets dagstidningar driftsstöd medan knappt tre fjärdedelar (135 stycken) hade distributionsstöd. Vidare framgår av propositionen att det som en följd av den vikande konjunkturen kom varsel om betydande personalneddragningar vid ett flertal av landets tidningsföretag. Det har också lett till organisationsförändringar och minskad utgivningsfrekvens. hade också pressens annonsförsäljning vänt nedåt. Annonsörer överger i ökad utsträckning tryckta medier för internetbaserade kanaler. Slutligen konstateras att även dagstidningarnas sammanlagda upplaga minskade . I propositionen konstaterar regeringen att flera redaktionella samarbeten ingicks mellan högfrekventa driftsstödstidningar med samma ägare som den andra tidningen på utgivningsorten. I dessa fall är enligt regeringen kravet på redaktionell självständighet väsentligt för att säkerställa den redaktionella mångfalden. Vidare framhålls i propositionen att distributionsstödet som en följd av generellt sjunkande upplagor har sjunkit . Det sagda innebär enligt regeringen att distributionsstödets relativa betydelse har minskat. De nya bestämmelserna om redovisningskrav och kontrollen av användningen av stödet bidrar enligt regeringen till en bättre kontroll och uppföljning av stödet. Därigenom kan stödet nyttjas mer effektivt än tidigare, och möjligheterna att uppnå målen förbättras. konstaterar regeringen att det nuvarande presstödssystemet utformades i då förutsättningarna för dagspressen var helt andra än . Av propositionen framgår vidare att har haft i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen och utifrån denna översyn lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Uppdraget redovisades slutligt . Av propositionen framgår att det mot bakgrund av arbete inte görs några förändringar förutom sådana som avser stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli. Anslagssparandet uppgick till , till –och till –. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . Anslagsbeloppet är oförändrat i förhållande till innevarande år. och (båda C) begär i motion 2013/14:K256 att tillkännager för regeringen att det befintliga presstödssystemet bör revideras på så sätt att dagstidningar i digital form likställs med dagstidningar i pappersform. Motionärerna framhåller att dagens presstödssystem inte är anpassat till de snabba förändringarna på tidningsmarknaden. För att en dagstidning ska beviljas presstöd måste en rad kriterier vara uppfyllda. Dessa kriterier innebär enligt motionärerna att det är svårt för tidningsföretagen att rationalisera sina kostnader. Ett nytt presstödssystem kan vara på plats först och löser alltså enligt motionärerna inte de akuta problem som många tidningsföretag har . Motionärerna pekar på att i sitt betänkande bl.a. föreslår att läsarintäkter från papperstidningsprenumeranter och digitala prenumeranter ska behandlas lika i ett intäktsbaserat stödsystem. Enligt motionärerna slipper de stödberoende dagstidningarna med en sådan modell höga distributionskostnader. Motionärerna hänvisar också till att företrädare från tidningsbranschen har föreslagit att antalet utgivningsdagar för papperstidningen ska begränsas. Ett sådant förslag innebär enligt motionärerna att en dagstidning kan ges ut i pappersform och endast i digital form andra dagar . m.fl. (S) efterlyser i motion 2013/14:K341 en snabb förändring av presstödet. Enligt motionärerna går utvecklingen på tidningsmarknaden fort, och förändringar av presstödet bör vidtas för att inte endast förstatidningarna ska finnas kvar när det nya presstödsystemet är på plats. Motionärerna anför vidare att regeringen än en gång bör överväga om presstöd ska utgå till dagstidningar som driver frågor som helt står i strid med grundläggande värderingar om alla människors lika värde och rätt. överlämnade den parlamentariska sitt slutbetänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) till kulturministern. I betänkandet lämnar kommittén förslag till förändringar av det nuvarande presstödet som ska börja gälla 2017. Kommittén gör även bedömningar om nödvändiga åtgärder inom ramen för skattesystemet. Betänkandet remitterades , och remisstiden går ut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 8:2 Presstöd . Utskottet noterar det pågående arbetet med betänkande, vars resultat enligt utskottet inte bör föregripas. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2012/13:K256 och 2012/13:K341. Det finns dock enligt utskottets mening all anledning för regeringen att närmare överväga om inte några av kommitténs förslag kan genomföras tidigare än 2017. Myndigheten för radio och tv Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . Anslaget används för Myndigheten för radio och tv:s förvaltningsutgifter. Myndigheten för radio och tv ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering samt tillsyn som rör och tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv och ljudradiosändningar. Anslagssparandet uppgick till , till och till . Delar av myndighetens verksamhet finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statens budgets inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet. Av dessa medel avser en förstärkning med anledning av ett förtydligat uppdrag till myndigheten (se prop. 2012/13:1 utg.omr. 17 avsnitt 14.6). Myndigheten för radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Vidare ansvarar myndigheten för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. En ansökningsavgift om per ansökan eller ändringsansökan tas ut enligt förordningen (2002:916) om avgifter i vissa yttrandefrihetsärenden. Verksamheten kring utfärdande av utgivningsbevis är avgiftsfinansierad, och avgifterna ska täcka myndighetens direkta kostnader. Myndigheten för radio och tv arbetar aktivt med att informera om möjligheten att söka utgivningsbevis. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . för europapolitiska studier samt EU-information Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . Anslaget används för för europapolitiska studiers förvaltningsutgifter. Det täcker även utgifter för kommunikationsinsatser på EU-området. Anslaget används vidare för utgifter för att medfinansiera medel från EU och för utgifter för statsbidrag till verksamheter som belyser EU:s framtidsfrågor och den administration som föranleds av detta. för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars målsättning är att ta fram forskningsrapporter, analyser och annat underlag som rör utvecklingen inom EU och göra detta tillgängligt för beslutsfattare på olika nivåer samt aktivt delta i och skapa internationellt forskningsutbyte. Regeringen beslutade att Sieps verksamhet även ska omfatta tillhandahållandet av utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Regeringen bedömer att Sieps framgångsrikt har genomfört de uppdrag som regleras i instruktionen för myndigheten och att de målsättningar som gäller har uppfyllts. uppgick anslagssparandet till , till –och till . I enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100) förs som avser tillhandahållande av utbildningar i ämnen som rör EU, som en del av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen, från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:1 Statskontoret till anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . Utskottets förslag i korthet antar förslaget till lag om ändring i budgetlagen. I budgetpropositionen lämnar regeringen även förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. punkt 15). Europeiska unionens råd antog ett direktiv om krav på medlemsstaternas budgetramverk.4[ Europeiska unionens råds direktiv /85/EU av om krav på medlemsstaternas budgetramverk.] Direktivet innehåller minimiregler för hur budgetramverken i EU:s medlemsstater ska vara utformade för att bl.a. säkerställa att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden att undvika alltför stora underskott enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna ska inrätta treåriga budgetpolitiska mål och numeriska finanspolitiska regler som ska återspeglas i de årliga budgetbesluten och som medför konsekvenser om de inte iakttas.