bet · H101AU1 · 2013-12-04 00:00:00 — 2013/14:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens budgetproposition i den del som avser förslag på anslag inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet samt 18 motionsyrkanden som är anslagspåverkande . Utgiftsområde 13 omfattar områdena integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. I budgetpropositionen föreslår regeringen en medelsanvisning inom utgiftsområdet som är fördelad på nio anslag, varav merparten främst avser insatser i samband med flyktingmottagande. beslutade att ramen 2014 för utgiftsområde 13 uppgår till 12 . I betänkandet behandlas också regeringens proposition 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen och två motioner som har väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslår regeringen att fler anhöriga än ska omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen). Ändringen innebär en förlängning av den tidsgräns inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd för att omfattas av etableringslagen. Den anhörige ska ha ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun, under förutsättning att anknytningspersonen inte var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget beräknas innebära en ökad medelsanvisning inom utgiftsområde 13 . Utskottet ställer sig, i fråga om integrationspolitiken, positivt till regeringens tydliga inriktning mot ett effektivare etableringsuppdrag och bättre förutsättningar för kommunmottagande. På diskrimineringsområdet framhåller utskottet vikten av att fortsätta med att förebygga och motverka diskriminering på samtliga diskrimineringsgrunder. När det gäller jämställdhet anser utskottet att fortsatta reformer är nödvändiga för att utveckla och stärka jämställdheten inom alla samhällsområden. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändring i etableringslagen och att följdmotionerna avslås. Socialdemokraterna, har inte deltagit i beslutet om anslagstilldelningen. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 13 punkt 4 och avslår motionerna 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 7 och 11, 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:A292 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:A333 av m.fl. (V), 2013/14:A358 av och (båda SD), 2013/14:A359 av m.fl. (SD), 2013/14:A394 av och (båda SD), 2013/14:A397 av m.fl. (MP) yrkandena 1–6 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Därmed bifaller proposition 2012/13:188 och avslår motionerna 2013/14:A1 av m.fl. (V) och 2013/14:A2 av m.fl. (S). Bemyndigande för anslaget 1:4 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015 och 2016. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 13 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:6 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 13 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 3:1 bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 13 punkt 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (S)4, (FP), (S)5, (S)6, (M), (MP)7, (SD)8, (M), (KD), (C) och (V)9. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2013/14:1 utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering och jämställdhetspolitik. I ärendet behandlas också yrkanden från den allmänna motionstiden som rör nämnda politikområden och som är anslagspåverkande . Regeringens och oppositionens anslagsförslag finns i bilaga 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om anslag inom utgiftsområde 13 finns i bilaga 4. I ärendet behandlas även regeringens proposition 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen och två motioner som har väckts med anledning av propositionen. Lagförslaget bygger på departementspromemorian Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen (Ds 2013:5) som har utarbetats av och som har remissbehandlats. Lagrådet har granskat lagförslaget och regeringen har följt dess förslag till utformning av lagtexten. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över de förslag som behandlas i betänkandet finns i bilaga 1. I anslutning till beredningen har information lämnats till utskottet av Arbetsförmedlingen genom t.f. yttrade sig till finansutskottet (yttr. 2013/14:AU1y) över förslagen till ramar för utgiftsområdena 13 och 14. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2013/14:AU2. beslutar om statens budget i två steg genom den s.k. rambeslutsprocessen. I det första steget fastställer bl.a. en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till (5 kap. 12 § andra stycket riksdagsordningen). lämnade ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2013/14:AU1y) över bl.a. förslagen till ramar för utgiftsområdena 13 och 14. beslutade , med bifall till regeringens förslag, utgiftsramen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till 12 (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). I rambeslutsprocessens andra steg fastställer anslag och andra utgifter i staten för varje utgiftsområde genom ett beslut (5 kap. 12 § tredje stycket riksdagsordningen). I detta ärende ska arbetsmarknadsutskottet föreslå anvisning av anslag m.m. inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Eftersom lagförslaget om en permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen beräknas innebära en ökad medelsanvisning till flera av anslagen inom utgiftsområde 13 (och 14) föreslår utskottet att tar ställning till lagförslaget inom ramen för sitt ställningstagande till anvisningen av anslag. Anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. antar regeringens förslag till ändring i etableringslagen. Oppositionspartiernas alternativa förslag till medelsanvisning och följdmotionerna om etableringslagen bör avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Betänkandet har disponerats så att de förslag i budgetpropositionen och de motioner som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 13 för behandlas först. Därefter behandlas regeringens proposition 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen och två motioner som har väckts med anledning av propositionen. Integration, diskriminering och jämställdhet I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet) anför regeringen att en av dess övergripande prioriteringar på integrationsområdet är att bekämpa det utanförskap som många utrikes födda fastnat i. En av regeringens övergripande prioriteringar är därför att minska utanförskapet, främst genom satsningar inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet. Regeringens utgångspunkt är att målen för integrationspolitiken främst ska nås genom generella insatser. För nyanlända, främst skyddsbehövande och deras anhöriga, är dock riktade insatser viktiga i landet. Regeringen understryker att inriktningen på etableringsuppdraget ligger fast. Etableringsuppdraget behöver dock utvecklas och effektiviseras och få ökat fokus på arbete. Regeringen fortsätter därför arbetet med att införa ett krav på nyanlända som har en etableringsplan att acceptera ett erbjudande om lämpligt arbete. Regeringen arbetar även vidare med att ytterligare minska marginaleffekterna vid övergång till arbete. Regeringen anser vidare att det finns ett behov av en effektivare etableringstid. Det behövs bl.a. fler målgruppsanpassade insatser för nyanlända. Det är särskilt angeläget för personer med en kort utbildningstid. Olika insatser bör dessutom kunna kombineras med varandra på ett mer effektivt sätt. Folkhögskolor bör därför få möjlighet att ta fram särskilt utformade utbildningar för målgruppen. Det finns också ett behov av att underlätta för föräldrar att kombinera föräldraskap med deltagande i etableringsinsatser. Även bosättningsverksamheten måste bli mer effektiv. Väntetiderna i anläggningsboenden måste kortas ned, och Arbetsförmedlingens uppdrag med att anvisa plats för bosättning måste effektiviseras. För att effektivisera bosättningsprocessen bör det förtydligas att de personer som har eget boende har möjlighet att få anvisning av plats för bosättning endast om de är i behov av att flytta på grund av arbetsmarknadsskäl. Regeringen anför även att förutsättningarna för kommunernas mottagande av flyktingar och skyddsbehövande måste förbättras och föreslår att kommuner som träffar överenskommelser om flyktingmottagande ska ges en prestationsbaserad ersättning som består av två delar. Den första delen består av ersättning till kommuner som tar emot personer som anvisats från anläggningsboende eller som mottagits som kvotflyktingar i syfte att minska väntetiderna. Den andra delen består av ersättning till kommuner som har ett högt mottagande, för att möjliggöra ett bra mottagande. Regeringen anser också att det svenska medborgarskapets betydelse bör öka. Regeringen föreslår därför att medborgarskapets betydelse befästs i lag och att alla kommuner anordnar medborgarskapsceremonier för att välkomna nyblivna medborgare. Regeringen framför även att det är viktigt att hela samhället bidrar till att välkomna invandrare och undanröja hinder för integration. Regeringen har därför slutit en överenskommelse med det civila samhället för att det ska kunna medverka i detta arbete och ta ett större ansvar. anvisas ca inom området integration. I fråga om diskriminering anför regeringen i budgetpropositionen att regeringens mål är ett samhälle fritt från diskriminering. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet. Förbudet mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Genom diskrimineringslagen (2008:567), som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden än tidigare, och inrättandet av har förutsättningar skapats för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. har skyddet mot diskriminering stärks ytterligare. Regeringen anför att fortsatt arbete krävs för att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund. Fortsatt arbete krävs även för att lagstiftningen ska vara så effektiv och heltäckande som möjligt och för att den ska få fullt genomslag. Inom ramen för detta arbete har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att undersöka hur kraven på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter. Mot bakgrund av tillkännagivande om att ändra reglerna om hur lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner ska hanteras i fortsättningen aviserar regeringen i budgetpropositionen att den avser att återkomma med ett tilläggsdirektiv till regeringens särskilde utredare som har uppdraget att se över hur aktiva åtgärder kan förebygga diskriminering. Regeringen avser även att återkomma till med ett lagförslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som en form av diskriminering. Regeringen avser att fortsätta att förstärka arbetet mot främlingsfientlighet. Den treåriga satsningen på kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans fortsätter. Regeringen har också för avsikt att stärka arbetet för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller könsuttryck genom att besluta om en samlad strategi med långsiktiga insatser. Därtill avser regeringen att utse strategiska myndigheter för att skapa bättre förutsättningar för att uppnå lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. anvisas ca för arbetet mot diskriminering. När det gäller jämställdhet anför regeringen i budgetpropositionen att målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar om att riva hinder, vidga möjligheterna och förändra de normer och beteenden som begränsar människors utveckling. Varje flicka och pojke, liksom varje kvinna och man, ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av fördomar och stereotypa föreställningar. Regeringen avser att fortsätta det reformarbete som inleddes under den förra mandatperioden för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, kommer att ha fortsatt hög prioritet. Inom ramen för detta arbete föreslår regeringen bl.a. att bidraget till organisationer som arbetar med att motverka mäns våld mot kvinnor förstärks. Jämställdhet i arbetslivet och näringslivet samt kvinnors och mäns rätt till utbildning på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. Regeringens satsning på jämställdhetsintegrering och jämställdhetsstatistik kommer också att prioriteras, bl.a. genom att man ska stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i 18 statliga myndigheter. aviseras ca för åtgärder inom jämställdhetsområdet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 13 punkt 4) att de sammanlagda anslagen inom utgiftsområde 13 ska uppgå till ca 2014. Hur medlen fördelar sig på anslagen framgår av tabell 1. Av tabell 1 framgår även skillnaden mot den budgeterade nivån inklusive de ändringar som gjordes i samband med vårändringsbudgeten och de som föreslås i höständringsbudgeten . Tabell 1 Regeringens budgetförslag jämfört med Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Nedan presenteras kortfattat dels regeringens förslag till anslag med huvudsaklig inriktning på det som förklarar förändringar jämfört med , dels regeringens förslag till bemyndiganden. Anslaget används för utgifter för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. Sammantaget minskas anslaget med ca 2014. Anslaget ökas med 2014 för att finansiera utvecklingen av portalen . Anslaget ökas även med 2014 och för att finansiera länsstyrelsernas arbete med medborgarskapsceremonier. Det aviserade förslaget om att avveckla sfi-bonusen beräknas innebära att utgifterna minskar med 2014 och . I övrigt förklaras förändringen av anslagsnivån av att de tillfälliga satsningarna på stimulansbidrag till kommuner med stadsdelar med brett utanförskap samt medel för kunskapsstöd för urban utveckling upphör 2014. Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Anslaget används för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Sammantaget ökas anslaget med 2014. beräknas antalet kommunmottagna öka bl.a. till följd av fler asylsökande från . Den förväntade ökningen av ensamkommande barn får också genomslag på anslaget. Anslaget ökas också till följd av den prestationsbaserade ersättning till kommunerna som regeringen avser att införa. Den prestationsbaserade ersättningen beräknas medföra utgifter på 2014, 2015, 2016 och 2017. Dessa utgifter finansieras med som avsattes i budgetpropositionen . Utgifterna finansieras också genom att grundersättningen halveras. Sammantaget innebär den prestationsbaserade ersättningen till kommunerna att utgifterna beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. Den aviserade ändringen som innebär att kommunersättningar omfattar syskon till ensamkommande barn innebär att utgifterna på anslaget beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. De föreslagna ändringarna av bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter för barn m.m. i utlänningslagen (2005:716) innebär dessutom att utgifterna på anslaget beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. Anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Anslaget används för utbetalning av ersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Sammantaget ökas anslaget med ca . Anslagsökningen beror på att det genomsnittliga antalet deltagare i etableringsuppdraget förväntas öka. förväntas antalet deltagare bli ca 30 600, 2015 beräknas det bli ca 35 600, 2016 beräknas det bli ca 38 900 och 2017 beräknas det bli ca 37 300. Borttagandet av inkomstavräkningen på etableringstillägget och bostadsersättningen beräknas öka utgifterna med 2014 och . Förändringen som innebär att etableringsplanen bör startas först efter kommunmottagandet medför att utgifter på anslaget flyttas fram. Den sammantagna anslagseffekten av förslaget innebär att utgifterna beräknas minska med 2014 och 2015 och öka med 2016 och 2017. Effekten 2016 och 2017 påverkas av kostnader som skjutits upp respektive 2015. Den aviserade ändringen som innebär att etableringsplaner ska kunna förlängas för vissa föräldrar som varit frånvarande på deltid beräknas öka utgifterna med 2014, 2015, 2016 och 2017. De föreslagna ändringarna av bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter för barn m.m. i utlänningslagen innebär att utgifterna beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. Anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Anslaget används för utgifter för etableringslotsar, program och insatser för personer som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Sammantaget ökas anslaget med ca . Anslagsförändringen beror på att antalet personer som omfattas av etableringsuppdraget förväntas öka . Även andelen personer som deltar i program förväntas öka. Förändringen som innebär att etableringsplanen bör startas först efter kommunmottagandet medför att utgifter på anslaget flyttas fram. Den sammantagna anslagseffekten av förslaget innebär att utgifterna beräknas minska med 2014, 2015, 2016 och att de ökar med 2017. Effekten 2016 och 2017 påverkas av kostnader respektive 2015 som skjutits upp till 2016 och 2017. Den aviserade ändringen som innebär att etableringsplaner ska kunna förlängas för vissa föräldrar som varit frånvarande på deltid beräknas öka utgifterna med . Den föreslagna ändringen av bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter för barn m.m. i utlänningslagen innebär att utgifterna beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. En satsning på särskilt anpassade utbildningar på folkhögskolor för nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget medför att anslaget ökas med högst 2014, 2015 och 2016 och 2017. Anslaget används för lån för inköp av hemutrustning för nyanlända invandrare. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Sammantaget minskas anslaget med ca . Anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Anslaget används för utgifter för bidrag till projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (Integrationsfonden). Projekten syftar till att förbättra systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är ansvarig myndighet för fonden. Anslagsbehovet motsvarar vad som faktiskt beräknas betalas ut under respektive år. Sammantaget ökas anslaget med ca . Utfallet beräknas bli ca lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Det beror främst på att utbetalningstakten justerats ned, vilket innebär att planerade utbetalningar förskjutits framåt. Programperioden pågår , och efter 2015 kommer projektutbetalningarna att vara avslutade. Anslaget används för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Sammantaget ökas anslaget med ca . Anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Anslaget används för insatser mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. Anslaget används också för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Det används vidare till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och till verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Sammantaget ökas anslaget med ca . Anslaget ökas med 2014–2016 och därefter med för insatser för att stärka lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. Vidare ökas anslaget med ca 2014–2017 för utökade insatser mot främlingsfientlighet. Anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Anslaget används för särskilda jämställdhetsåtgärder och för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos de berörda myndigheterna. Anslaget ökas med ca 2014 och med ca 2015–2017. Anslaget används för fortsatta reformer som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Bidraget till organisationer som arbetar med att motverka våld mot kvinnor förstärks. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att den bemyndigas att för tre ramanslag inom utgiftsområde 13 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag enligt vad som framgår i tabell 2 nedan (prop. 2013/14:1 utg.omr. 13 punkterna 1–3). Tabell 2 Regeringens förslag till bemyndiganden inom utgiftsområde 13 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare (punkt 1) Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare (punkt 2) Särskilda jämställdhetsåtgärder (punkt 3) Motioner som rör anslagen I detta avsnitt redovisas de fyra oppositionspartiernas respektive förslag till fördelning på anslagen inom utgiftsområdet.