bet · H001UbU14 · 2013-05-06 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub13 av och (båda SD) yrkande 1 och 2012/13:Ub12 av m.fl. (V) yrkande 2. konstaterar i sin granskningsrapport och efter kontakter med Skolinspektionen att den sistnämnda myndigheten inte får in all nödvändig information från kommunerna vad gäller statistik och beräknat elevunderlag. Därmed försvåras Skolinspektionens avgörande, och bedömningsgrunden för ett beslut om negativa följder för elever eller det allmänna skolväsendet försvagas. Kommunerna bör därför åläggas i lag att erbjuda Skolinspektionen uppgifter om elevunderlag och viss annan statistik som myndigheten behöver för sina prövningar av enskilda som vill etablera sig som skolhuvudmän. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts ovan. Underlag m.m. från kommunerna, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub12 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Ub13 av och (båda SD) yrkande 1. För att Skolinspektionen ska ha ett fullständigt underlag för att fatta beslut om godkännande och rätt till bidrag vid etableringen av en fristående skola bör det framgå av en förordning att kommunerna inte endast har rätt att yttra sig utan är skyldiga att yttra sig vid etablering av en fristående skola. Kommunerna ska också vara skyldiga att bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansökningsavgift, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub12 av m.fl. (V) yrkande 1. Trots att elevunderlaget minskar är antalet ansökningar till Skolinspektionen om att starta fristående skolor fortfarande många. Många ansökningar är dock ofullständiga eller bristfälliga. Det innebär att handläggningstiderna förlängs eftersom kompletteringar måste begäras in. Det gör det också svårt för kommunerna att göra bra konsekvensanalyser om de får ett undermåligt underlag. I andra fall får ansökningar visserligen godkänt, men huvudmännen startar aldrig någon verksamhet. För att begränsa antalet ansökningar som bygger på orealistiska antaganden eller bristfällig planering, eller helt enkelt är oseriösa, bör en särskild ansökningsavgift införas för Skolinspektionens prövning. Det är också rimligt att de som ansöker om att starta en fristående skola bidrar till finansieringen av statens merkostnader för prövningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:121 om Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän. 2012/13:Ub12 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avgift för Skolinspektionens prövningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners skyldighet att yttra sig och bifoga en konsekvensbeskrivning till ansökningar om att starta en fristående skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligande i skollagen om att Skolinspektionen ska göra en allsidig bedömning. 2012/13:Ub13 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse angående om tillstånd för skolhuvudmän och åtgärder som därmed bör vidtas för att kommunerna ska erbjuda Skolinspektionen nödvändig information. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens skrivelse angående om tillstånd för skolhuvudmän och åtgärder som därmed bör vidtas för att lagen om negativa effekter för elever eller det allmänna skolväsendet ska kunna efterföljas av Skolinspektionen. 2012/13:Ub14 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtydligande i fråga om bedömningen av påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Debatten handlar om granskning av just Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli huvudmän.Granskningen ger vid handen att det finns en del övrigt att önska. En del av detta har varit känt sedan tidigare.Skolinspektionen föreslog i en skrivelse till regeringen att regleringen skulle ses över och tydliggöras i den del som avser påtagliga negativa följder på lång sikt för elever och kommuner, det vill säga att när Skolinspektionen ska behandla en ansökan om en nyetablering av fristående skola ska man inte bara titta på de kortsiktiga ekonomiska och organisatoriska effekterna utan också på de långsiktiga effekterna.Resultatet av det arbetet är att ingenting har hänt. Regeringen har inte vidtagit några speciella åtgärder och har inte heller skrivit några tilläggsdirektiv, såsom önskats, till den friskolekommitté som sitter och jobbar med många av de här frågorna.Vad är då resultatet av det här? Ja, vi ser runt om i vårt land att elever, lärare, rektorer och föräldrar meddelas av skolor, från till en annan, att skolorna från och med nästa termin inte kommer att finnas kvar.Bakgrunden är att vi under en lång rad av år har lagt till skola, på skola, på skola, framför allt i gymnasieskolan, utan att det i grund och botten har funnits underlag för detta. Vi har en överetablering när det gäller vår gymnasieskola som innebär att det finns väldigt många skolor men inte tillräckligt många elever.Vad innebär då det här för eleverna? Ja, det finns många konkreta exempel på det. rapporterar om praktiska gymnasium, som precis har meddelat eleverna att skolan från och med nästa termin inte kommer att finnas kvar. De får mitt i utbildningen söka sig någon annanstans. Det gäller såväl de elever som går första året som de som går andra året.Jag förstår naturligtvis hur Praktiska gymnasiet resonerar. De resonerar utifrån sina perspektiv, utifrån vad som är lönsamt och vad som inte är lönsamt. Går det här att få ihop eller inte? Men det är klart att det drabbar elever, föräldrar, lärare och rektorer. Det drabbar också den kommun, , där man har etablerat sig. Till skillnad från de fristående skolor som i hög grad har etablerat sig utan att det egentligen har funnits elevunderlag har kommunen alltid skyldigheten att tillgodose elevernas behov av utbildning i , där det är obligatoriskt, men faktiskt också i gymnasieskolan.Resultatet i det här specifika fallet beskrivs på så här: För många av de elever som går frisörutbildningen på praktiska gymnasium blir det extra tufft. Det finns nämligen ingen annan frisörutbildning i som de skulle kunna flytta över till.Då blir frågan: Vad ska de göra? En av eleverna får frågan från , hur hon ser på det hela. Det är , som är elev och ska gå ut andra året på praktiska gymnasium. Hennes svar är: Det ser väldigt dåligt ut. Det blir svårt att komma in någon annanstans i trean.Då blir min fråga till regeringens företrädare, de partier som i den här kammaren företräder regeringen: Vad är ert råd till ? Vad ska hon göra? Ska hon flytta från ? Och i så fall: Hur långt ska hon flytta för att kunna fullfölja sin utbildning? För någon frisörutbildning finns inte.Fru talman! Man skulle kunna tro att det här är ett fenomen som inte har påtalats, att det här är någonting nytt, någonting som vi inte har sett tidigare. Men faktum är att frågan om vem som ska ha ansvar för och inflytande över elevernas utbildning egentligen har varit en omdiskuterad fråga i svensk politik , ända sedan vi via en proposition till den här kammaren fick det här friskolesystemet.Missförstå mig inte. Socialdemokraterna ser ett stort värde i att vi har en mångfald. Vi är stora tillskyndare av seriösa aktörer som vill bedriva skolor och ser långsiktigt på det hela, inom både och gymnasieskolan. Men det regelverk vi har haft har inte bara främjat de seriösa aktörerna.Nu tittar igenom det. Jag hoppas att kan komma fram med förslag som gör att vi förändrar det här systemet så att eleverna får rätt till den utbildning de har. Men när det gäller just den fråga som handlar om vem som ska garantera och vem som ska se till att eleverna får gå en långsiktig utbildning - det är en fråga som också kommer fram i den här skrivelsen - menar vi att det egentligen inte är Skolinspektionens fel. Jag tror att regeringen har rätt i den meningen. Det är inte Skolinspektionen som gör fel i det här läget, det som påpekar om långsiktighet, utan så ser regelverket ut. Därför måste också regelverket förändras. Det är mot bakgrund av det som jag yrkar bifall till reservation nr 1 från Socialdemokraterna. Där skriver vi just att vi menar att kommunernas inflytande över nya fristående skolors etablering behöver stärkas. Man ska ha ett avgörande inflytande. Och vi ska ställa krav på att det finns ett samarbetsavtal mellan de fristående skolorna och kommunen innan de etablerar sig.I ett sådant samarbetsavtal skulle man till exempel kunna reglera den situation som uppstår i . Om skolan lägger ned, var ska vi då göra av eleverna? Vem ska finansiera deras fortsatta utbildning, och hur ska det ske? Då behöver vi inte hamna i det läge som vi har . Det är inte bara , utan det är många elever som får beskedet att deras skola inte kommer att finnas , och de vet inte riktigt vad de ska göra.Just nu räknar vi med att åtminstone ett tiotal, kanske ett tjugotal, gymnasieskolor kommer att göra precis som praktiska gymnasium, nämligen meddela sina elever, lärare och rektorer att de ska lägga ned.Då återkommer jag till min fråga till Alliansens företrädare: Vad ska och de andra eleverna göra om inte den utbildningen finns i den kommun där de går? Ska de flytta, eller ska de börja om från ettan igen? debatterar vi ett betänkande som behandlar frågan om Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän.Jag måste börja med att säga att jag instämmer i upprördhet över situationen i och på andra ställen.Detta är en intressant fråga som jag antar att vi kommer att få anledning att diskutera mycket framöver, så jag ska hålla mig hyfsat kort.Som säger rapporterades det i nyheterna om problemet med att allt fler friskolor läggs ned och hur många unga människors drömmar slås i spillror. Inte minst i min egen hemkommun blir ungdomar lidande för att yrkesprogrammen läggs ned.Valfrihet i all ära, men man kan börja fundera över vad den är värd om den inte kan utmynna i en hel utbildning. Jag känner ungdomar som ofrivilligt har fått byta gymnasieskola två gånger. Det är naturligt att det inte blir lätt att sätta rättvisa betyg för en sådan elev. Och står vi här och brottas med sjunkande elevresultat och avhopp från gymnasieskolor.Nyheterna rapporterade, precis som vi har hört här tidigare, om en friskolekoncern som stänger inte mindre än åtta gymnasier och en annan som stänger fem gymnasier, detta på grund av vikande elevunderlag. Frågan om var problemet egentligen ligger uppstår naturligtvis.Jag vill understryka att jag tycker att friskolereformen i mångt och mycket är en bra reform som har gett en ökad valfrihet både för lärare och för elever. Den har satt press på skolor att profilera sig som bra skolor med bra resultat. Den har satt en ökad press på skolorna att profilera sig i en speciell nisch. Och man har i större omfattning tvingats att lyssna till vad eleverna egentligen efterfrågar. Därför har också alternativa pedagogiska inriktningar startat.Det har till och med hänt att reformen faktiskt har fungerat som det var tänkt eller i alla fall som det var sagt att det var tänkt. Landsbygdsskolor har nämligen tagits över av föräldrar eller andra eldsjälar som har kunnat driva skolorna vidare. Det finns dock uppenbara problem med reformen som vi Sverigedemokrater tycker behöver åtgärdas.Vi har hört att huvudmotiveringen för hela friskolereformen har varit att erbjuda eleverna valfrihet och ett varierat utbud av skolor och pedagogik. framför både regeringen och delar av oppositionen åsikten att Skolinspektionen endast har att följa skollagens 2 kap. 5 § som kortfattat och ganska förenklat innebär att alla som uppfyller kraven ska ges tillstånd.Fru talman! Detta innebär att om flera olika huvudmän söker tillstånd i en och samma kommun och alla uppfyller kraven ska de ges tillstånd. Varje ansökan behandlas oberoende av de andra trots att kanske alla baserar sig på samma grundsiffror när det gäller elevunderlag. Skolinspektionen har således ingen möjlighet att prioritera och följa intentionerna med reformen, det vill säga att skapa ett varierat utbud av skolor och pedagogik.Trots en befarad och ibland uppenbar överetablering ska alltså enligt skollagens paragraf alla huvudmän som söker tillstånd få det. Och trots att Skolinspektionen inser att en överetablering ligger för handen om de ansökningar som var för sig uppfyller kraven godkänns kan de inte göra någon form av prioritering med stöd av lagen. Då är det också ganska uppenbart att i en sådan situation blir, precis som vi har hört här tidigare, både eleverna och den kommunala planeringen lidande av en överetablering. Ändå vill regeringen inte åtgärda detta uppenbara missförhållande. Det är bara att hoppas att det inte är under påverkan av aggressiva lobbygrupper som regeringen håller fast vid sin ståndpunkt.I betänkandet hänvisar utskottet på flera ställen till kommande utredning. Vi har läst stora delar av utredningens utkast, och såvitt jag kan se finns det ingenting som motsäger det vi har anfört här . Vi kan också konstatera att , precis som , har gjort en annan bedömning än regeringen vad gäller lagens intentioner. Vi har liksom ansett att friskolereformen syftat till att åstadkomma ett varierat utbud av skolor, för att tillgodose den så omtalade valfriheten. Men så ser det inte ut när saken verkligen ställs på sin spets.Finns det luckor i skollagen angående Skolinspektionens befogenheter vad gäller att inhämta uppgifter om elevunderlag och att fatta beslut vid uppenbar överetablering bör dessa luckor naturligtvis täppas till.Det måste vara den lagstiftande maktens intentioner att täppa till de luckor som finns. Låt mig påtala att även friskolorna drivs med skattefinansierade medel till och där målsättningen måste vara att ge våra ungdomar en bra utbildning. Vi måste därför också ge kommunerna ett ökat inflytande vad gäller friskolors etablering för att de långsiktigt ska kunna planera sin utbildning.Regelverket för enskilda som vill bli skolhuvudmän måste ses över som helhet. För att återigen ta ett exempel från min hemkommun gavs tre friskolor tillstånd att driva förskoleverksamhet, varvid kommunen därför själv inte planerade eller byggde för en utökning. De tilltänkta verksamhetsstarterna drog ut , och meddelades att de inte tänkte starta över huvud taget. står kommunen där med alldeles för få platser och tvingas till mindre genomtänkta lösningar och framhastade förslag. Detta visar att det finns ett stort behov att se över och komma till rätta med de problem som uppstått ute i kommunerna sedan reformen startade. Här hoppas jag att kan enas om bra lösningar och komma med bra förslag som vi kan ta ställning till.Riksdagen har en skyldighet att utforma ett skolsystem som ser till att ge eleverna den bästa utbildning de kan få för varje satsad krona. Detta borde vara överskuggande mål och ansvar när det gäller både kommunala skolor och fristående skolor.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2, som innebär att om flera ansökningar kommer in i en och samma kommun ska Skolinspektionen få mandat att välja det mest seriösa alternativet eller den ansökan som erbjuder en alternativ och efterfrågad pedagogik. Med tanke på dagens rapportering är det ganska självklart att det är eleverna som lider av en överetablering.Jag vill också yrka bifall till reservation 4, som innebär att kommunerna ska åläggas i lag att tillsända Skolinspektionen uppgifter om elevunderlag och viss annan statistik som myndigheten behöver för att kunna fatta beslut om prövningar av enskilda som vill etablera sig som skolhuvudmän. Jag vågar påstå att ingen i den här kammaren hade kunnat förutspå den utveckling vi har sett vad gäller fristående skolor. Även om var emot friskolereformen redan när den genomfördes kan jag lova att inte heller vi hade en aning om vad som komma skulle. har det mest oreglerade systemet för fristående skolor i världen. Det har också kunnat konstatera.Det är märkligt. I alla andra fall där vi exempelvis har stiftat en lag som inte har utfallit som vi tänkt oss ändrar eller skärper vi den. Men när vi i det här fallet har fått ett friskolesystem som syftade till att öka kvaliteten och den pedagogiska mångfalden men i stället blivit en lukrativ bransch för riskkapitalister och profitörer samt sämre kvalitet görs ingenting. I stället hör man bara att friskolorna är här för att stanna. Även om jag inte omfamnar friskolesystemet tycker jag att det är en konstig ståndpunkt att bara låta det vara utan att vilja göra förändringar som leder till att kanske få det som man hade tänkt sig.Vi var som sagt motståndare till friskolereformen när det begav sig. Likväl har vi föreslagit förändringar i regelverket för att garantera elevernas rätt till bra utbildning i det system som råder, och vi har också haft konkreta förslag på hur vi kan garantera att skattebetalarnas pengar till skolan hamnar där och inte på en skatteparadisö.Fru talman! har granskat hur det går till när enskilda aktörer som vill bedriva skola prövas som skolhuvudmän, och enligt dem är det oklart i vilken utsträckning Skolinspektionen faktiskt prövar den framtida huvudmannens förutsättningar att bedriva skolverksamhet. menar därför att Skolinspektionen behöver utveckla sin prövning. Det här ett problem vi har sett , och vi har flera aktuella exempel på det . Något har nämnts här. Man kan titta på , där samma sak har hänt, och - ja, listan kan tyvärr göras ganska lång. Granskningen visar också att det är oklart hur Skolinspektionen ska bedöma om etableringen av en ny fristående skola påverkar redan existerande skolor och elever i en viss kommun på ett negativt sätt, vilket kan påverka skolsystemets effektivitet.Riksrevisionen rekommenderar regeringen att följa upp hur Skolinspektionen prövar ansökningar om att godkännas som huvudman utifrån målsättning om höjd kvalitet genom ett varierat utbud av skolhuvudmän. rekommenderar också Skolinspektionen bland annat att utveckla det underlag som används för beslut om godkännande samt utveckla tydligare kriterier för att bli godkänd som skolhuvudman.Regeringen och utskottet vill inte göra någonting utan hänvisar till arbete och vill avvakta det. Men när blir det? skulle ha avslutat sitt arbete först , , , , , och är det förlängt till . Men det finns någonting som säger mig att det inte är det sista budet som är lagt , eftersom vi fortfarande inte har sett några som helst förslagstexter från majoriteten.Kommittén hade sitt senaste möte , och någon kallelse till något nytt möte har jag inte sett. Dessutom har huvudsekreteraren och sekreteraren i kommittén slutat för att gå vidare till andra jobb, eftersom utredningsarbetet har dragit så långt ut . Det här är inte ett seriöst skött utredningsarbete, någonstans!Vänsterpartiet har flera förslag på hur vi vill ändra systemet för fristående skolor. Det handlar bland annat om att ge kommunerna större inflytande eller till och med veto över etablering av fristående skolor. är det kommunerna som har ansvaret för skolans organisation och ekonomi. Staten styr genom nationella måldokument och tillsyn. I ett sådant system är det orimligt att en fristående skola ska kunna bedrivas i en kommun mot kommunens egen vilja. För är det därför självklart att kommunen borde ha en reell möjlighet att ha direkt inflytande över etableringen av en fristående skola. Därför måste skollagen ändras så att Skolinspektionen kan godkänna en ny fristående skola som bidragsberättigad endast om kommunen i fråga tillstyrkt ett sådant beslut. Om kommunen säger nej till etableringen av en fristående skola måste Skolinspektionen fatta beslut om att skolan inte har rätt till bidrag.Jag yrkar därmed bifall till vår reservation 3, men jag står givetvis bakom även våra andra reservationer. Elevers möjlighet att välja skola och ha tillgång till ett brett utbud av utbildningar är en mycket viktig kvalitetsaspekt. har ett skolsystem där valfrihet är ett centralt begrepp. Olika huvudmän ska kunna verka sida vid sida, och det ska vara eleverna och deras behov som står i centrum. Det kan handla om olika typer av pedagogik men också om andra miljöer, vissa profiler och mycket annat. Synen att vi alla är individer med olika behov och önskemål är i de allra flesta läger - dock inte överallt, det hör vi - en självklarhet. Denna valfrihet är en självklarhet för de allra flesta. Oerhört få vill att den ska försvinna.Intresset för att starta fristående verksamheter har inte försvunnit. inkom totalt 958 ansökningar om att starta grundskolor, förskoleklasser, fritidshem samt grundsärskolor, och 1 293 ansökningar om att starta gymnasieskolor samt gymnasiesärskolor. har Skolinspektionen utfärdat tillstånd till 299 grundskolor, förskoleklasser och fritidshem och till 289 gymnasieskolor. Ungefär hälften av dessa har sedan startat verksamhet. Det säger något om hur starkt detta har blivit i . behandlar vi ett betänkande som handlar om den myndighet som har till uppgift att pröva de enskilda aktörer som vill bli huvudmän och starta en skola eller annan utbildningsverksamhet, alltså Skolinspektionen, och hur de sköter handläggandet av dessa ansökningar.Det är naturligtvis av mycket stor vikt att denna prövning sker på ett sådant sätt att den ser till att eleverna får en god och trygg skola och att den som ansöker också får en rättssäker och professionell bedömning. I den nya skollagen framgår klart och tydligt att Skolinspektionen vid sin prövning ska utgå från ett elevperspektiv och göra en helhetsbedömning. Elevers möjlighet att välja skola och ha tillgång till ett brett utbud av utbildningar är en viktig kvalitetsaspekt i ett skolväsen där det finns både offentliga och fristående huvudmän.Den enskilde ska godkännas som huvudman om etableringen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas.Vi moderater är naturligtvis oerhört måna om att det ska finnas en kvalitet och en trygghet i skolvalet. Av det skälet är det naturligtvis så att vi vill se aktörer med långsiktiga och stabila intressen och förutsättningar. Liksom alliansregeringen påpekar i sin skrivelse med anledning av om Skolinspektionens prövningar av enskilda anser vi att det är ytterst betydelsefullt att prövningarna är effektiva och likvärdiga.Det är därför glädjande att se de åtgärder som Skolinspektionen vidtar för att arbeta mot detta mål, exempelvis ett förändrat handläggarstöd. Man har också arbetat om ansökningsblanketten för att på en rad punkter göra den tydligare. Regeringen anser i likhet med att det är viktigt att sökande har bra information om vilka krav som ställs för att godkännas som huvudman för en fristående skola.Riksrevisionen anser också att Skolinspektionen vidare måste utveckla prövningen så att intentionen om att den ska vara främjande och fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval i högre grad får genomslag i Skolinspektionens verksamhet.När det gäller dessa synpunkter delar regeringen inte denna uppfattning utan anser att Skolinspektionen saknar möjlighet att vid sin prövning beakta andra kriterier än vad som anges i skollagen.Vi lever i ett intressant tidevarv.