bet · H001FiU25 · 2013-03-18 00:00:00 — 2012/13:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor Statlig förvaltning och statistikfrågor Utskottet behandlar i betänkandet ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden respektive 2012 inom områdena statlig förvaltningspolitik och statistik. Motionerna tar upp följande frågor: effektiv offentlig förvaltning och gränsen för det offentliga åtagandet; staten som arbetsgivare; ; mätetal, användarperspektiv och design i offentlig verksamhet; etiskt förhållningssätt i staten; fri tillgång till offentliga data; ägandeutredning; statens ägande i Akademiska hus AB; naturområden i ; sociala investeringar; budgetpropositionens innehåll; pris- och löneomräkningen i staten; finansiering av infrastruktur m.m. samt behov av ny statistik. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det arbete som har genomförts eller pågår inom respektive område. I betänkandet finns tolv reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Effektiv offentlig förvaltning och gränsen för det offentliga åtagandet 2012/13:Fi224 av (M), 2012/13:Fi233 av Finn och (båda M) och 2012/13:Fi237 av (M). 2012/13:Fi227 av (M), 2012/13:Fi243 av (KD), 2012/13:Fi279 av (M), 2012/13:Sf386 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:Ub385 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 14. Reservation 1 (MP) 2012/13:Fi202 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) Mätetal, användarperspektiv och design i offentlig verksamhet 2012/13:Fi216 av (KD), 2012/13:Fi241 av (FP), 2012/13:Fi242 av och (båda S) och 2012/13:Fi265 av och (båda S). Reservation 3 (S) Etiskt förhållningssätt i staten 2012/13:Fi286 av och (båda S) yrkande 1. Reservation 4 (S) Fri tillgång till offentliga data 2012/13:Fi222 av (KD) yrkande 1. 2012/13:Fi204 av m.fl. (V). Reservation 5 (V) Statens ägande i Akademiska hus AB 2012/13:Fi217 av och (båda S) och 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 6 (MP) 2012/13:Fö219 av (S). Reservation 7 (S, V) 2012/13:Fi297 av Per och (båda MP) yrkande 2. Reservation 8 (MP) 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 9 (MP) Reservation 10 (V) Pris- och löneomräkningen i staten 2012/13:Fi251 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Fi273 av och (båda S). Reservation 11 (V) Finansiering av infrastruktur m.m. 2012/13:T301 av (C) yrkande 2 och 2012/13:N369 av och (båda SD) yrkande 2. Behov av ny statistik 2012/13:Fi256 av (SD) och 2012/13:Fi276 av (S). Reservation 12 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), Per (MP), (SD), (V), (M), (S), (KD) och (M). I detta betänkande behandlas 29 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 1 motionsyrkande från allmänna motionstiden . En förteckning över de behandlade förslagen finns i en bilaga sist i betänkandet. Effektiv offentlig förvaltning och gränsen för det offentliga åtagandet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om effektiv offentlig förvaltning och gränsen för det offentliga åtagandet. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet med att skapa en effektiv och rättssäker statsförvaltning. (M) anför i motion 2012/13:Fi224 att man bör se över möjligheterna att inrätta en expertgrupp för effektivisering av statlig verksamhet i syfte att reducera kostnaderna, med inspiration från en modell som införts i . En sådan grupp skulle bestå av experter från den offentliga och den privata sektorn med god kunskap om effektiviseringar och djup förståelse för hur offentliga verksamheter fungerar i praktiken. Finn och (båda M) föreslår i motion 2012/13:Fi233 att det bör utredas hur ekonomiskt hållbara våra offentligfinansierade välfärdssystem är och när gränsen för det offentliga åtagandet kan bli ifrågasatt samt lösningar för detta. Den solidariska finansieringsprincipen kan komma att ifrågasättas om färre ska försörja allt fler och vi inte finner lösningar på detta utifrån en bred parlamentarisk samsyn, anser motionärerna. I motion 2012/13:Fi237 av (M) anser motionären att det vore önskvärt att staten renodlade sin roll att vara myndighetsutövare och utöva tillsyn över verksamheter i stället för att ägna sig åt marknadsstörande kommersiella aktiviteter. Ett exempel på osund konkurrens är enligt motionären de veterinärkliniker som driver. står bakom det övergripande målet för förvaltningspolitiken som lyder: en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv samt har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Detta mål beslutades av (se bet. 2009/10:FiU38). beslutade regeringen om ett program för statsförvaltningens utveckling, genom vilket det förvaltningspolitiska målet och verksamhetens inriktning ska konkretiseras och kommuniceras till statsförvaltningen. Programmet behandlar områdena innovation och kvalitet, värdegrundsarbete, samarbete, service, tillväxtfrämjande, tillsyn, effektivisering av administrativa tjänster samt EU-arbete (se bet. 2012/13:FiU2). För att exempelvis öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättades Statens servicecenter. Genom att koncentrera och standardisera den administrativa verksamheten i servicecentret skapas stordriftsfördelar som myndigheterna i högre grad kan fokusera på sin kärnverksamhet. För att skapa en tydligare och mer samlad myndighetsorganisation har vidare bl.a. antalet myndigheter reducerats. fanns det enligt Statskontorets beräkningar 377 myndigheter under regeringen, vilket var 14 färre än 2010. På samma gång har antalet anställda i den statliga sektorn ökat, från ca 235 2010 till ca 239 2011, dvs. en ökning med ca 4 000. Myndigheterna har alltså blivit färre men större. Mot bakgrund av det arbete som pågår med att skapa en effektiv och rättssäker statsförvaltning avstyrks motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om staten som arbetsgivare. Utskottet hänvisar till principen om den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken och till det pågående arbetet inom de områden som tas upp i motionerna. Jämför reservation 1 (MP) och särskilt yttrande (V). I motion 2012/13:Fi227 av (M) anförs att man bör undersöka möjligheten att i regleringsbrevet för de statliga bolagen och verksamheterna införa rökfri arbetstid för de anställda. Även i motion 2012/13:Ub385 av (MP) yrkande 2, anförs att statliga myndigheter, verk och företag bör göras till rökfria arbetsplatser genom regleringsbrev och ägardirektiv. (M) menar i motion 2012/13:Fi279 att statliga myndigheter bör kunna gå före och erbjuda de anställda som så önskar att arbeta kvar . Det ger enligt motionären en möjlighet att utvärdera effekterna och kan kanske förmå även övriga delar av arbetsmarknaden att välja samma väg. m.fl. (MP) framhåller i motion 2012/13:Sf386 yrkande 2 att regeringen bör uppmana de statliga myndigheterna att främja ett mer jämställt uttag av föräldraledigheten bland sina anställda. I partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 14 skriver motionärerna att det behöver utredas hur ett kompetensutvecklingsprogram kan utformas för att offentligt anställda ska kunna läsa sfi (utbildning i svenska för invandrare) inom ramen för sin anställning. I motion 2012/13:Fi243 av (KD) anförs att den offentliga sektorn med statliga och kommunala verksamheter bör föregå med gott exempel och redovisa avsättningarna till tjänstepension på lönebeskedet. I längden ger det mer pålästa sparare som ställer högre krav, och på det sättet förbättras konkurrensen på marknaden för pensionssparande, skriver motionären. Vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen fastslogs att den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna till och till myndigheterna ligger fast (se bet. 2009/10:FiU38). Utskottet har tidigare avstyrkt liknande förslag som rör staten som arbetsgivare med hänvisning till principen om den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken (senast i bet. 2011/12:FiU25). Innebörden är att de statliga myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisationen, arbetsprocesserna, lönebildningen och kompetensförsörjningen. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottet vill emellertid lyfta fram några punkter med relevans för de här aktuella motionerna. Först bör nämnas att i de statliga myndigheternas arbetsgivaransvar ingår att följa arbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetsmiljölagen föreskriver att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. Dessutom ska arbetsgivaren systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller de föreskrivna kraven på en god arbetsmiljö. Utskottet vill också påminna om att en särskild utredare har i uppdrag att analysera de pensionsrelaterade åldersgränserna samt de hinder och möjligheter som finns för ett längre arbetsliv (dir. 2011:34). En delredovisning av uppdraget visar att förutsättningarna för äldre att arbeta längre blir allt bättre, men att reglerna i allmänna och avtalade pensioner behöver ses över för att underlätta ett längre arbetsliv. Utredningens uppdrag ska slutredovisas . När det gäller förslaget om att främja ett mer jämställt uttag av föräldraledigheten vill utskottet lyfta fram jämställdhetsbonusen, vars syfte är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet vad gäller såväl föräldraledighet som deltagande i arbetslivet. Föräldrar som tar ut lika många föräldrapenningdagar var får maximal bonus. Utskottet vill också nämna att en utredning pågår om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare (dir. 2011:81). Enligt ett tilläggsdirektiv som beslutades av regeringen ska uppdraget i dess helhet redovisas (dir. 2013:10). Slutligen vill utskottet, med anledning av förslaget om att redovisa tjänstepensionsavsättningar på lönebeskedet, påminna om arbete med att genom information och privatekonomisk folkbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden. I budgeten har detta arbete dessutom fått utökade resurser till sammanlagt . administrerar bl.a. en självständig portal för aktuell utbildningsinformation i ämnet privatekonomi (). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att tillsätta en . Utskottet förutsätter dock att regeringen noga följer effekterna av generationsväxlingen. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2012/13:Fi202 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att det riktas ett tillkännagivande till regeringen om att en bör tillsättas. Kommissionen skulle ges uppdraget att föreslå åtgärder och insatser för att lösa personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Kommissionen bör bestå av företrädare för kommunerna och landstingen, de fackliga organisationerna, forskare inom arbetsmarknads- och genusfrågor samt företrädare för de politiska partierna. Till kommissionen bör också knytas organisationer som arbetar med landsbygdsfrågor. I likhet med utskottets tidigare ställningstagande i denna fråga anser inte utskottet att det finns något skäl att tillsätta en (se bet. 2011/12:FiU2). Dock förutsätter utskottet att regeringen noga följer effekterna av generationsväxlingen. I en rapport av Arbetsförmedlingen framhölls att generationsväxlingen kan komma att medföra problem, och det redovisades också vilka åtgärder som kan behöva vidtas (Generationsväxlingen på arbetsmarknaden i riket och i ett regionalt perspektiv, ). Den stora utmaningen i samband med generationsväxlingen är enligt rapporten att motverka bristen på arbetskraft genom att så långt det är möjligt sätta in olika strategier för att få ett ökat arbetskraftsdeltagande hos befolkningen i aktiv ålder samt minimera strukturarbetslösheten. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att arbetet med att få fler i arbetskraften och minska arbetslösheten redan har mycket hög prioritet i regeringens politik. Det nämns också i rapporten att arbetskraften har ökat betydligt mer efter 2006 än vad som varit vanligt under tidigare jämförbara konjunkturlägen. Utskottet noterar vidare att aktuella siffror över arbetskraften för visar på en fortsatt ökning. Enligt arbetskraftsundersökning uppgick arbetskraften, som består av sysselsatta och arbetslösa, till i genomsnitt 5 060 000 personer , vilket var 40 000 personer fler än förgående år. Av den totala ökningen var fler kvinnor än män. Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Mätetal, användarperspektiv och design i offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mätetal, användarperspektiv och design i offentlig verksamhet. Utskottet hänvisar bl.a. till strategin för en digitalt samverkande statsförvaltning och det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet. Jämför reservation 3 (S). I motion 2012/13:Fi216 av (KD) föreslås att regeringen utreder möjligheten att använda metoden SROI (Social return on investment) inom den offentligt finansierade välfärdssektorn. Att göra en samtidig miljömässig, social och ekonomisk bedömning är enligt motionären en viktig uppgift för beslutsfattare för att kunna avgöra var de offentliga medlen gör störst samhällsnytta. (FP) anför i motion 2012/13:Fi241 att mätetal ska införas i samtliga offentligt finansierade verksamheter. Principen bör vara att alla verksamheter på egen hand ska kunna klara av att definiera ett fåtal nyckeltal som avspeglar någon nytta för medborgarna. Det kan exempelvis handla om antalet elever per heltidslärartjänst eller antalet avslutade ärenden per handläggare i genomsnitt. I motion 2012/13:Fi242 av och (båda S) efterfrågas en översyn av behovet av att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtida utmaningar. Den traditionella designens principer kan enligt motionärerna appliceras på stora samhällsutmaningar och system som utbildning, hälso- och sjukvård, åldrande befolkning och klimatomställning. och (båda S) framhåller i motion 2012/13:Fi265 det paradoxala i att den digitala utvecklingen som så kraftfullt förändrat vår privata tillvaro har satt så få avtryck i offentliga verksamheter som skola, sjukvård och äldreomsorg. Motionärerna anser att bör ge regeringen i uppdrag att initiera ett utvecklingsprogram för att främja användarperspektivet och för att höja kvaliteten inom den offentliga verksamhetens tjänster. Utskottet har behandlat liknande motioner tidigare (se bet. 2011/12:FiU25). När det gäller mätetal i offentligt finansierade verksamheter anser utskottet liksom tidigare att de mål som beslutat om, och som regeringen enligt budgetlagen ska redovisa mot, inte är begränsade till enbart kostnadseffektivitet. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Beträffande förslag om samhällsinriktad strategisk design vill utskottet lyfta fram det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet, som regeringen utsåg och som ska slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2011:42). I sammanhanget vill utskottet också hänvisa till den digitala agenda som regeringen tog fram . Enligt den ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Detta mål är också antaget av (se bet. 2011/12:TU1). Utskottet vill också påminna om att regeringen fattade beslut om en strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning, Med medborgaren i centrum, som handlar om att skapa en enkel, öppen och effektiv statsförvaltning. har E-delegationen bedrivit ett antal förstudier till förvaltningsgemensamma tjänster, dvs. tjänster som nyttjas av flera offentliga aktörer. E-delegationen har i uppdrag att driva på e-utvecklingen inom den offentliga sektorn. En viktig erfarenhet har varit att det behövs en fördjupad samordning för att ta fram gemensamma tjänster för att realisera nyttor och strategiska mål. Därför har E-delegationen inrättat ett programråd och ett programkontor vars syfte är att samordna de tjänster som delegationen har tagit initiativ till. E-delegationen ska avrapportera till regeringen. Senast gjordes detta i betänkandet Så enkelt som möjligt för så många som möjligt förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster (SOU 2012:68). De aktuella motionerna avstyrks mot denna bakgrund. Etiskt förhållningssätt i staten Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ett etiskt förhållningssätt i staten. Utskottet påminner bl.a. om att en omfattande satsning i form av ett projekt om offentligt etos och värdegrundsfrågor i statsförvaltningen har genomförts . Jämför reservation 4 (S). I motion 2012/13:Fi286 av och (båda S) anförs att förtroendet för statsförvaltningen har minskat , vilket är mycket allvarligt för demokratin. Staten och dess myndigheter måste vara föregångare och leva upp till det som beslutar. Motionärerna anser att staten bör ta fram en ekonomihandbok och ett etiskt förhållningssätt för statsförvaltningen och myndigheterna. Utskottet vill påminna om att en omfattande satsning i form av ett projekt om offentligt etos och värdegrundsfrågor i statsförvaltningen har genomförts . Syftet med projektet har varit att stärka de anställdas kunskaper om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. (Se bet. 2012/13:FiU2.) I övrigt vill utskottet också hänvisa till de regler som finns i myndighetsförordningen (2007:515) och till förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Fri tillgång till offentliga data Utskottets förslag i korthet avslår en motion om fri tillgång till offentliga data. Utskottet hänvisar till en pågående utredning om bättre förutsättningar för vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. (KD) anför i motion 2012/13:Fi222 att offentlig information bör göras fritt tillgänglig. Enligt motionären finns ingen nationell portal eller katalogtjänst som gör det enkelt att hitta och vidareutnyttja data från den offentliga sektorn. har fått i uppdrag att utveckla en sådan portal men det är osäkert hur många datakällor som portalen kommer att kunna erbjuda, påpekar motionären. Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen syftar till att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen bygger på ett EU-direktiv, det s.k. PSI-direktivet, och trädde i kraft . presenterade kommissionen ett förslag till ändring i PSI-direktivet, som efter förhandlingar antogs av och rådet. beslutade regeringen att tillsätta en utredare för att se över vad som måste göras för att anpassa svensk lag till de antagna ändringarna i direktivet (dir. 2013:2, Bättre förutsättningar för vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen). Förslag till lagändringar ska lämnas , och i övrigt ska uppdraget redovisas . Utredaren ska bl.a. se över myndigheternas bemyndiganden för uttag av avgifter för tillhandahållande och vidareutnyttjande av information i syfte att öka tydligheten. Utredaren ska också utreda vilka insatser som behövs för att förbättra förutsättningarna för företag och andra att använda informationen, t.ex. om någon myndighet behöver få i uppdrag att ge stöd till myndigheterna eller kontrollera hur PSI-lagstiftningen efterlevs. Mot bakgrund av det pågående arbetet inom området avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att tillsätta en ägandeutredning. Utskottet hänvisar till att det finns uppgifter om ägarförhållanden bl.a. hos och att forskning inom området bedrivs på universitet och högskolor. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2012/13:Fi204 av m.fl. (V) framhålls att en parlamentarisk utredning bör tillsättas i syfte att ge en heltäckande bild över hur ägandeförhållandena ser ut i olika sektorer. Utredningen bör också analysera ägandets effekter ur ett samhällsekonomiskt, socialt och demokratiskt perspektiv. Alltmer av ägandet sker genom institutionella placeringar, och i spåren av ett ökat osynligt ägande följer ökad spekulation och skattesmitning. Ägande är en makt- och demokratifråga, och sedan den förra ägarutredningen torde ägarförhållandena i kraftigt ha förändrats, anför motionärerna. Utskottet behandlade motsvarande yrkande om att tillsätta en parlamentarisk ägarutredning i betänkande 2011/12:FiU1. Utskottet vidhåller samma principiella utgångspunkt som . En sådan utredning presenterades 1988 (SOU 1988:38, Ägande och inflytande i svenskt näringsliv). Även om någon motsvarande utredning inte gjorts finns uppgifter om ägarförhållanden bl.a. hos och hos myndigheter och organisationer. Forskning inom området bedrivs på universitet och högskolor. Utskottet anser att det är viktigt med kunskap på området, men att sådan redan går att finna i befintlig statistik och forskning. Utskottet avstyrker därmed motionen. Statens ägande i Akademiska hus AB Utskottets förslag i korthet avslår motioner om statens ägande i Akademiska hus AB. Utskottet framhåller bl.a. att det pågår en bolagsgenomgång av Akademiska hus AB där man ser över bolagets uppdrag, strategi, ekonomiska mål, roll på marknaden etc. Jämför reservation 6 (MP). och (båda S) anför i motion 2012/13:Fi217 att en ändring i lagstiftningen rörande universitetens och högskolornas möjligheter att äga sina fastigheter bör utredas. Akademiska hus AB är ett av största fastighetsbolag. Ett sådant beslut skulle bl.a. innebära att den vinst som går till statskassan i stället skulle stanna kvar i högskolesektorn och därmed bidra till att höja kvaliteten på den svenska utbildningen och forskningen, menar motionärerna. I kommittémotion 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 3 anförs att direktiven till Akademiska hus bör kompletteras med att bolaget ges möjlighet att tillhandahålla studentbostäder och är skyldigt att upplåta mark för detta där det är lämpligt. Vidare ska de lärosäten som så önskar kunna investera i studentbostäder. Enligt uppgifter som utskottet fått från pågår en bolagsgenomgång av Akademiska hus AB. Man ser över bolagets uppdrag, strategi, ekonomiska mål, roll på marknaden etc. Genomgången bedöms preliminärt vara avslutad . Som också framgår av statens ägarpolicy är det en naturlig del i att vara en värdeskapande och aktiv ägare att löpande utvärdera bolagen och pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. Vidare kan nämnas att haft i uppdrag att lämna förslag till hur statens ägande i de bolag som förvaltas av i fortsättningen ska organiseras och bedrivas. Det gäller således inte omfattningen eller inriktningen av detta ägande utan enbart om hur det ska förvaltas för att nå målen på mest effektiva sätt. Utredningen överlämnades till regeringen (SOU 2012:14, Ekonomiskt värde och samhällsnytta förslag till en ny statlig ägarförvaltning). När det gäller studentbostäder anser utskottet att detta är en fråga med hög prioritet i regeringens och de berörda myndigheternas arbete. Regeringen gav exempelvis i uppdrag att se över det regelverk som påverkar byggandet av student- och ungdomsbostäder. Målet är att skapa ett regelverk som underlättar byggande av studentbostäder. uppdrag ska redovisas . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om naturområden i . Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen ska återkomma till med förslag om den statliga fastighetsförvaltningen. Jämför reservation 7 (S, V). (S) framhåller i motion 2012/13:Fö219 att bör överlämna värdefulla naturområden i till . har fått regeringens uppdrag att sälja ut mark och tillgångar som inte används av försvaret. Motionären framhåller att regeringen tidigare inlett ett arbete med att föra över värdefull skog och natur från statligt ägande i och till . Även i fallet med bör regeringen undersöka vilka öar eller fastigheter på öarna som är skyddsvärda.