bet · H101UbU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Därför avstyrks regeringens förslag att höja fribeloppet med ytterligare ca . Utskottet vill inledningsvis framhålla det livslånga lärandets centrala roll i studiemedelssystemet. I det kunskapssamhälle som vi befinner oss i blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Alla måste vara öppna för att skaffa sig nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Utskottet vill vidare framhålla både regeringens tidigare och aktuella satsningar på nya utbildningsplatser. Satsningarna leder till ökade behov av studiemedel. Utskottet delar regeringens bedömning att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . När det gäller nivån på studiemedlen vill utskottet påminna om att vid upprepade tillfällen har ställt sig bakom höjningar av studiemedelsbeloppet. I budgetpropositionen höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad fr.o.m. (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Studiemedlet höjdes med ytterligare per studiemånad fr.o.m. (prop. 2010/11:1 utg.omr 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Som framgår av den nu aktuella budgetpropositionen visar en jämförelse med konsumentprisindex (KPI) att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15 s. 26). Detta tyder på att studiemedlens värde står sig relativt väl. Den ökade köpkraften kan förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011. Utskottet vill påminna om att fribeloppet höjdes med ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Utskottet välkomnar den nu föreslagna ytterligare höjningen av fribeloppet. Höjningen underlättar omställning genom att ekonomiskt underlätta för yrkesverksamma att studera vidare. Höjningen ger studerande en ökad stimulans att arbeta vid sidan av studierna och därmed få möjlighet att tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet. Utskotten vill understryka vikten av att det finns möjligheter till finansiering av studier jämförelsevis högt upp i åldrarna. I dagens samhälle ställs krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet. dagens åldersgräns för rätt till studiemedel, återstår för de flesta personer fortfarande av aktiv yrkesverksamhet. Under en så är det troligt att individen kan behöva genomgå någon form av utbildning för att kunna ställa om till de krav som ställs i arbetslivet. Det är därför rimligt att det finns möjligheter att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den som är något äldre. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas. Således bör åldern för rätt till studiemedel höjas med , liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. Utskottet har ovan redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägt. Därmed tillstyrks propositionen, medan motionerna 2013/14:Ub519 (SD) i denna del, 2013/14:Ub459 (V) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub520 (MP) i denna del och 2013/14:Ub566 yrkande 1 i denna del avstyrks. 1:3 Avsättning för kreditförluster Utskottets förslag i korthet anvisar 1 till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i denna del. Det innebär att tilläggslånet inom studiemedlen höjs från av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande, vilket motsvarar en höjning med ca per studiemånad fr.o.m. . Tilläggslån ska även få lämnas för studier på deltid fr.o.m. . Därmed bifalls propositionen. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Anslaget är nytt. Regeringen redovisar att budgetlagens (2011:203) bestämmelser om finansiering av förväntad förlust ska tillämpas fullt ut på nyutlåning av studielån . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster . Regeringen föreslår att tilläggslånet inom studiemedlen höjs från av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande, vilket motsvarar en höjning med ca per studiemånad fr.o.m. . Tilläggslån ska även få lämnas för studier på deltid fr.o.m. . Studiestödslagen (1999:1395) föreslås ändras i enlighet med detta. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Beloppen beräknas utifrån förväntad nyutlåning utifrån de satsningar som presenteras i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att tilläggslånet i studiemedlen höjs och att tilläggslånet även får lämnas för studier på deltid. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderår utan att studiemedlen minskas, det s.k. fribeloppet, höjs med ca . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs med , liksom åldersgränsen för nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller utbud av utbildningar bedömer regeringen att möjligheten att anordna utbildning utan statsbidrag bör utnyttjas. De studerande bör dock kunna beviljas studiestöd för dessa utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2014, med anledning av att medlen till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ökar med motsvarande ca 100 helårsstudenter. Lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning som regeringen tidigare beräknat och som det finns avsatta medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Anslaget påverkas av förändrade makroekonomiska förutsättningar. Vid ändrade prisbasbelopp påverkas det totala studiemedelsbeloppet och därmed även studielånet som utgör grund för avsättning för förväntade förluster. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av att volymen av utlånade medel förändras samt av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag I samband med att anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. avvecklas överförs medel därifrån till detta anslag, motsvarande konstaterade förluster, förväntade förluster och avskrivning av återkrav. Regeringen föreslår att medel överförs från anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med 1 2014. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet välkomnar regeringens förslag och tillstyrker därmed propositionen. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Utskottets förslag i korthet anvisar 1 till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. Därmed bifalls propositionen och motionen avslås. Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget får användas för statens utgifter i fråga om nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. får anslaget även användas för den ränteutgift som rör kvartal 4, 2013, och för att täcka ett eventuellt underskott på det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor. Anslaget är nytt. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor för . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Beloppen beräknas utifrån förväntad nyutlåning utifrån de satsningar som presenteras i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att fribeloppet ska höjas med ca . Statens utgifter för studiemedelsräntor bedöms därför öka med 2014. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs med , liksom den övre åldersgränsen för nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Tilläggslånet inom studiemedlen ska höjas och tilläggslånet ska även lämnas för studier på deltid. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller utbud av utbildningar bedömer regeringen att möjligheten att anordna utbildning utan statsbidrag bör utnyttjas. De studerande bör dock kunna beviljas studiestöd för dessa utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2014, med anledning av att medlen till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ökar med motsvarande ca 100 helårsstudenter. Lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning som regeringen tidigare beräknat och som det finns avsatta medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av att volymen av utlånade medel förändras. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag I samband med att anslaget 1:3 Studiemedelsräntor avvecklas överförs medel därifrån till detta anslag för tidigare beslutade satsningar motsvarande statens utgifter för studiemedelsräntor beräknade enligt den presenterade modellen. Regeringen föreslår att medel överförs från anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med 1 2014. I partimotion 2013/14:Ub459 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Skälet till den föreslagna minskningen är att motionärerna avvisar regeringens förslag om höjt fribelopp. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag om höjt fribelopp. Således tillstyrker utskottet propositionens förslag rörande anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor och avstyrker motion 2013/14:Ub459 (V) yrkande 1 i denna del. 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som är beroende av teckenspråk för sin kommunikation (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifalls propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande. Anslaget får användas för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, har nedsatt rörelseförmåga eller är dyslektiker och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelades det inom utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för . Anslaget disponeras av Myndigheten för tillgängliga medier. Myndighetens namn var Talboks- och . ökade antalet producerade titlar. Kostnaderna för verksamheten minskade dock eftersom andelen talböcker med syntetiskt tal, som framställs till en lägre kostnad, ökade. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, har nedsatt rörelseförmåga eller är dyslektiker. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:7 för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. Vidare bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 200 . Därmed bifalls propositionens förslag om anslagsnivå och bemyndigande medan en motion avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Anslaget används för Centrala () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 för . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med 8 (2,) för pris- och löneomräkning. Regeringen gör bedömningen att en kostnadsersättning för elever i gymnasial lärlingsutbildning bör införas. För att säkerställa CSN:s hantering av detta föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. För att säkerställa CSN:s hantering av de ytterligare förändringar som presenteras i budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 200 . Den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2013 för studielån tagna efter 1988. beräknas nettoupplåningen till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Därutöver beräknas behov av engångsvis upplåning för att finansiera räntekostnaderna i för kapitaliserade räntor på beräknade vid utgången av 2013 för att därmed få överensstämmelse mellan statens fordringar på studerande och statens upplåning. I kommittémotion 2013/14:Ub566 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 202 . Utskottet har ovan tillstyrkt regeringens förslag om studiemedel och avstyrkt motstående motionsyrkanden. Det aktuella motionsyrkandet om bemyndigande om att ta upp lån i med ett annat belopp än vad regeringen föreslår följer av förslag som avstyrkts ovan. Utskottet avstyrker motion 2013/14:Ub566 (S) yrkande 2 och tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:8 för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. Därmed bifalls propositionen. Anslaget används för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 för . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning med (3,) för pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Komvux och (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ett nytt anslag för komvux och . Jämför särskilt yttrande 3 (SD). I kommittémotion 2013/14:Ub519 av m.fl. (SD) i denna del föreslås ett nytt anslag, Komvux och , inrättas och tillföras 2014. Motionärerna öronmärker resurser åt CSN jämte 5 000 nya platser på komvux samt 5 000 nya platser vid Myndigheten för . Ett förslag med samma innehåll återfinns i motion 2013/14:Ub468 av m.fl. (SD) yrkande 2. I bilaga 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag betecknas det nya föreslagna anslaget 99:1. Utskottet har ovan tagit ställning för regeringens förslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Utskottet vill erinra om att det i budgetpropositionen redovisas att en satsning på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) inleddes . Regeringen anser att medel bör avsättas så att verksamheten kan utökas med ytterligare ca 3 500 årsplatser . Regeringen aviserade vidare i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) en satsning på vuxenutbildning för personer i åldern 20–. Regeringen föreslår därför en satsning som motsvarar ca 1 500 årsplatser . Dessa förslag återfinns i budgetpropositionens del om utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning). Utskottet behandlar den delen av budgetpropositionen i betänkande 2013/14:UbU1. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 2013/14:Ub519 (SD) i denna del och 2013/14:Ub468 (SD) yrkande 2. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd (S) (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan kommer skolan och välfärden. Mindre klasser, förbättrad likvärdighet, fler utbildningsplatser på högskolan och investeringar i fungerande vård går före fler skattesänkningar. I Socialdemokraternas budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 15. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med Socialdemokraternas förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha ökats med på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:Ub566 (S) yrkande 1. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområde 15. Behoven av utbildning är stora. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete, det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte stå och se på. När unga människor står utan såväl arbete som utbildning kan vi inte stå och se på. Vi behöver därför investera i utbildning. Vi avsätter medel för att finansiera kostnaderna för studiemedel m.m. för de utbildningsplatser som vi föreslår inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Sammantaget avsätter vi mer än regeringen för . Vidare vill vi framhålla att barnbidraget och studiehjälpen är en central del av den generella välfärden. Barnbidraget och studiehjälpen bidrar till en positiv fördelning utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. Vi föreslår en höjning av barnbidraget och studiehjälpen med till . Vi avsätter för detta. Om våra förslag hade bifallits av borde ha bemyndigat regeringen att ta upp lån i för studielån intill ett belopp av 202 . Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 15. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi hade önskat avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 15 borde ha ökats med på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:Ub520 (MP).