bet · H001CU20 · 2013-05-02 00:00:00 — 2012/13:CU20 Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter I betänkandet behandlas proposition 2012/13:93 Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter och en motion som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås ändringar i (2010:900). De föreslagna ändringarna innebär att svensk rätt anpassas till EU:s byggproduktförordning, dvs. och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG. Lagförslagen föreslås träda i kraft . I motionen föreslås det att avslår regeringens lagförslag. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och avslår motionen. I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2012/13:93 och avslår motion 2012/13:C4 av (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge i uppdrag att klarlägga behovet av författningsändringar och föreslå de ändringar som behövs till följd av och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG, kallad byggproduktförordningen. överlämnade 2012:1 Anpassning av svensk rätt till EU-förordningen om harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter. Utöver sitt uppdrag enligt ovan har i sin rapport även lämnat förslag till ytterligare författningsändringar. I propositionen omhändertas i huvudsak de författningsförslag som är en direkt följd av byggproduktförordningen eller som behövs för att komplettera förordningen så att den får avsedd effekt i . Vidare har propositionens förslag om en avgift vid tillsyn varit föremål för ett kompletterande remissförfarande och har sänts ut till ett begränsat antal remissinstanser. I propositionen föreslår regeringen efter att ha hört Lagrådet att antar det förslag till lag om ändring i (2010:900) som lagts fram i propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2. En motion har väckts med anledning av propositionen. Motionsförslaget finns i bilaga 1. Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och avslår motionen. Jämför reservation (SD). Byggproduktdirektivet, dvs. rådets direktiv /106/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar, har haft till syfte att underlätta handeln med byggprodukter inom EU. Direktivet anses emellertid inte fullt ut ha fått den avsedda effekten och har dessutom tolkats olika i medlemsländerna. Kommissionen föreslog därför 2008 att direktivet skulle ersättas med en förordning i syfte att definiera målen för gemenskapslagstiftningen bättre och att underlätta dess genomförande genom några förenklade förfaranden som är särskilt inriktade på att minska den administrativa bördan för företagen, särskilt små och medelstora företag. Byggproduktdirektivet upphör att gälla när byggproduktförordningen, dvs. och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EEG, blir tillämplig i sin helhet. I propositionen föreslår regeringen ändringar i (2010:900). De föreslagna ändringarna innebär att svensk rätt anpassas till byggproduktförordningen. I propositionen föreslås det att kraven på byggprodukters lämplighet utvidgas till att omfatta fler tekniska egenskapskrav. Det föreslås vidare att en hänvisning görs till att det finns bestämmelser om att släppa ut och tillhandahålla byggprodukter på marknaden också i byggproduktförordningen, att en byggprodukt får säljas här i landet endast om den är lämplig för den avsedda användningen samt att för byggprodukter som ska CE-märkas ska bestämmelserna om märkning i och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 och lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll gälla. I propositionen föreslås det vidare att när CE-märkning ska vara den enda märkning som styrker en byggprodukts överensstämmelse med angivna prestanda, får typgodkännande inte meddelas och redan meddelade typgodkännanden ska upphöra att gälla. Den myndighet som ska utöva tillsyn ska enligt regeringens förslag få vidta åtgärder i enlighet med byggproduktförordningen och förordning (EG) nr 765/2008 samt även fortsättningsvis i det enskilda fallet besluta om föreläggande eller förbud. föreslås också få rätt att besluta om ersättning för produkter vid marknadskontroll. Den myndighet som ska övervaka och utvärdera de tekniska bedömningsorgan som regeringen har utsett ska hos bedömningsorganen ha rätt att på begäran få upplysningar, handlingar och tillträde till lokaler samt rätt att ta ut avgift för att täcka kostnaderna för övervakning och utvärdering. Slutligen föreslås det att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om språkkrav. Lagförslagen föreslås träda i kraft . I motion 2012/13:C4 av (SD) föreslås det att avslår regeringens lagförslag. Enligt motionären kan CE-märkningen leda till signifikanta kostnader som hämmar verksamheten för små och medelstora företag som tillverkar byggprodukter. Vidare framhåller motionären att redan har ett fungerande och inarbetat system med typgodkännande som kommer att fasas ut vid införandet av en CE-märkning. Motionären hänvisar också till synpunkter i denna fråga som framförts av flera remissinstanser. Bakgrunden till regeringens lagförslag är, som framgått ovan, att EU:s byggproduktdirektiv upphör att gälla som EU:s byggproduktförordning blir tillämplig i sin helhet. Genom lagförslaget anpassas svensk rätt till denna förordning. Motionsförslaget om att avslå regeringens lagförslag synes utgå från att inte bör tillämpa CE-märkning enligt de krav som finns uppställda i förordningen utan i stället använda det svenska systemet med typgodkännande, även för byggprodukter som omfattas av en harmoniserad standard. Utskottet vill därför erinra om att byggproduktförordningen såsom en EU-förordning är direkt tillämplig i svensk rätt. EU-medlemskapet innebär att medlemsstaterna också är skyldiga att se till att förordningen kan tillämpas i praktiken och få ett effektivt genomslag. Vidare vill utskottet, med anledning av vad som anförs i motionen, framhålla att regeringens förslag inte innebär att det svenska systemet för typgodkännande avvecklas för byggprodukter som inte omfattas av en harmoniserad standard. Den kritik från vissa remissinstanser som motionären hänvisar till avsåg ett förslag om avveckling av typgodkännandesystemet i (se ovan i avsnittet Ärendet och dess beredning). I propositionen anför regeringen att det vore olämplig att ta bort typgodkännandesystemet utan att det finns ett noggrant utrett alternativ. När det gäller det närmare innehållet i lagförslaget, dvs. den föreslagna formen för anpassning av till EU-förordningen om byggprodukter, har inga förslag om ändringar framförts. Utskottet anser att bör anta regeringens lagförslag och avslå motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2012/13:C4 av (SD) och avslår proposition 2012/13:93. Enligt regeringens lagförslag ska anpassas till EU:s byggproduktförordning. Denna förordning innebär bl.a. att det införs ett krav på att en stor del av alla byggprodukter ska märkas enligt en gemensam standard för hela EU, benämnd CE-märkning. Den gemensamma standarden kan sannolikt sänka kostnaderna för dessa produkter och för nyproducerade hus. kan kraven på en gemensam märkning medföra flera nackdelar för svenskt vidkommande. har ett fungerande och inarbetat system med typgodkännande av byggprodukter. Detta system, som omfattar avsevärt fler produkter än det nya europeiska systemet, ska inte få användas för de produkter som får en CE-märkning. Kostnaderna för en övergång till CE-märkning är inte utredda och befaras bli signifikanta, speciellt för små och medelstora företag. Detta kan leda till betydande svårigheter för dessa företag. Jag anser mot denna bakgrund att med bifall till motion 2012/13:C4 (SD) bör avslå regeringens lagförslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:93 Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2012/13:C4 av (SD): avslår regeringens förslag i proposition 2012/13:93. upphör EU:s byggproduktdirektiv att gälla, och förordning börjar gälla i sin helhet. På grund av detta har regeringen lagt fram ett lagförslag där svensk rätt ska anpassas till byggproduktförordningen.Förslaget innebär att EU:s byggproduktförordning blir tillämplig och svensk rätt därmed måste ge vika för den förordningen. Förordningen innebär bland annat att det införs krav på att en stor del av alla byggprodukter ska CE-märkas, det vill säga en gemensam standard för hela EU.Det finns positiva sidor med en gemensam standard. Vissa talar exempelvis om att det sannolikt kan sänka kostnaderna för dessa produkter och i det långa loppet även sänka kostnaderna för de projekt produkterna ska användas till. Dock bör man också se till förslagets baksidor.Jag är övertygad om att CE-märkningen också kan leda till signifikanta kostnader som hämmar verksamheten för alla de små och medelstora företag som tillverkar byggprodukter. När redan har ett väl fungerande och inarbetat system med typgodkännande kan det vara en mycket dålig idé att prompt anpassa sig till EU.Vårt nuvarande system omfattar avsevärt många fler produkter än det nya europeiska systemet. Det är med andra ord väl utarbetat över . Detta system kommer inte att kunna användas för de produkter som får en CE-märkning, vilket innebär att kostnaderna för en övergång till CE-märkningen kan bli avsevärt stora, inte minst för små och medelstora företag.Min fråga är om inte dessa företag klarar av att hantera sin bransch själva. Kort sagt riskerar detta lagförslag att innebära att dessa företag, som i mångt och mycket redan har det svårt , får det ännu svårare att hålla i gång sin verksamhet.Herr talman! Det skulle som sagt vara bra med en gemensam standard. Med detta sagt vill jag även förtydliga min ståndpunkt att ingen EU-byråkrati ska få skada svenska företag. EU ska vara till för att hjälpa företag och stimulera tillväxt och ska inte hämma svenska företag.Jag yrkar bifall till reservation 1 och därmed också bifall till motionen. är medlemmar i . Det innebär att vi också är skyldiga att se till att EU:s förordningar kan tillämpas och få genomslag i vårt land. Detta betänkande handlar om anpassning av svensk rätt till EU-förordningen om byggprodukter.För att underlätta handel med byggprodukter inom EU kom byggproduktdirektivet . Syftet var att medlemsländernas lagar skulle närma sig varandra. Direktivet fick inte önskad effekt, och tolkades även olika i medlemsländerna. Därför föreslog kommissionen 2008 att en förordning skulle ersätta direktivet.Målen för gemenskapslagstiftningen skulle definieras bättre och genomförandet skulle underlättas för att minska den administrativa bördan, särskilt för små och medelstora företag.För att anpassa svensk rätt till byggproduktförordningen föreslår regeringen i propositionen ändringar i . yrkar i sin motion avslag på regeringens lagförslag och hävdar att vi har ett fungerande system i Sverige.Att har ett bra system med typgodkännande kan jag hålla med om. Men handlar det om att underlätta handeln över gränserna, och då gäller det att ha en CE-märkning som är lika inom EU.Markus Wiechel hade synpunkter på att det blev fördyrande för småföretagen. Anpassar man till EU-bestämmelserna har man hela Europamarknaden att göra affärer med. Bakgrunden till regeringens förslag är att det ska vara lika inom EU.EU:s byggproduktdirektiv upphör att gälla , och blir EU:s byggproduktförordning tillämplig.Herr talman! Jag vill påpeka att regeringens förslag inte innebär att det svenska systemet för typgodkännande avvecklas för de byggprodukter som inte omfattas av en harmoniserad standard, utan det kvarstår som tidigare.Jag tillstyrker betänkandet och yrkar avslag på motionen. Det är få talare anmälda till den här debatten, men jag anklagar inte några för att de inte är här. Endast ett motyrkande finns, och det yrkar jag avslag på.Däremot är det många i det här huset som i andra sammanhang talar om de höga byggkostnaderna, den bristande konkurrensen och vad det betyder för det låga bostadsbyggande vi har . Svårigheterna att nyproducera och renovera till en rimlig kostnad drabbar hyresgästen eller bostadskonsumenten i form av höga hyror och byggkostnader som på vissa håll ligger långt över marknadsvärdet. Just det är ett problem som särskilt vill peka på.Alla som tycker det är viktigt att det blir billigare att bygga borde vara här och säga någonting positivt om det här förslaget, som går ut på att harmoniera standarden för byggprodukter och införa den europeiska gemensamma CE-märkningen och inte enbart kräva ett svenskt typgodkännande.Att byggproduktdirektivet införts i de flesta av EU:s medlemsländer är positivt, inte minst för de svenska byggföretagen och tillverkarna som säljer och bygger i annat medlemsland. Den inre marknaden för byggprodukter är splittrad, och därför blir byggsektorn väldigt nationell. Det blir svårare för svenska företag, utom möjligtvis de stora bjässarna, att verka utomlands. Givetvis leder det till motsvarande brist på konkurrens i byggsektorn här hemma.Herr talman! Jag menar att vi skulle tjäna på en gemensam europeisk byggmarknad även här i Sverige.Vi har ett motyrkande. Det är från , som envist hävdar att endast svenskt typgodkännande ska gälla i . Blott svenska krusbär har, skrev poeten för 200 år sedan.Att nationell lag successivt införlivas i är något som följer av medlemskapet. Men det utesluter inte att vi tillämpar egna godkännanden i de fall där CE-märkningen inte gäller. Därmed finns heller inte någon risk för att några byggprodukter som kontrollerats och märkts inte går att lita på, exempelvis när det gäller risken för astma och allergi eller produktsäkerheten.Herr talman! , , fanns två svenska biltillverkare som successivt tvingades anpassa sig till en växande global marknad med ökad konkurrens. Där har det varit helt naturligt att från en egen plattform skapa produkter med hjälp av standardiserade komponenter som är tillverkade i hela världen. Utan dessa komponenter kan vi försöka föreställa oss vad en bil skulle ha kostat i dag.En tidigare generaldirektör för , , skriver i en bok som gav ut att om bilindustrin haft samma kostnadsutveckling som byggbranschen har skulle en kosta någonstans mellan och en miljon. Det gör den inte. Dessutom har en standardbil utvecklats enormt, om man jämför min första bil, en av modell, med en sprillans ny vi drömmer oss tillbaka till den tid när det fanns två helsvenska bilmärken kommer en till jämförelse här: Tänk er att och skulle utveckla en ny bilmodell och att den bilmodellen bara fick säljas i Sverige.Sådana är förutsättningarna för dem inom byggindustrin som ska satsa på industriell tillverkning av bostadshus. Så fort en husmodell ska säljas utanför måste den anpassas till det andra landets nationella byggregler och i vissa fall dessutom till regionala och lokala bestämmelser.Som om inte detta krångel vore nog har varje land dessutom sina specifika branschbestämmelser som materialindustri, entreprenörer och fack inte bryr sig om att stävja över huvud taget.Hur långt ska till exempel ett fönsterbleck sticka ut från fasaden? Det är ibland stora skillnader, men för det mesta rör det sig om små saker som ska justeras på plats. I själva verket rör det sig om och får konsekvensen att helt nya produktionslinjer behövs eller att "stickspår" i fabriken måste etableras.Helst ska en ny fabrik byggas för en utlandsmarknad som är tillräckligt stor; annars gör hustillverkaren bäst i att tacka nej till affären. Var och en inser att det vore stora fördelar med samma regler i fler länder över hela . Först då kan det bli tal om en verklig konkurrens.Herr talman! Det är därför positivt att svenska byggprodukter också inlemmas i CE-märkningssystemet. Det vore också bra om de nationella energikraven i byggregler anpassades till de länder i där man har antagit direktivet om nära-nollenergibyggnader på stort allvar och tidigt satt standarden för det.På motsvarande sätt hoppas jag att vi i större utsträckning kommer att kunna använda vattenarmaturer, toalettstolar, isoleringsmaterial, rör och fönster som har en hög och certifierad kvalitet men som kan bidra till att sänka boendekostnaden, både för dem som bygger själva och för den som ska hyra.Herr talman! Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på motionen. Jag vill först yrka bifall till civilutskottets förslag i betänkande CU20 om anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter och yrka avslag på motionen.Ordet för dagen, eller åtminstone i den här debatten, är harmonisering. Hur ofta möter vi inte det här uttrycket i civilutskottet och i andra utskott i samband med att vi tar upp frågor kopplade till den europeiska gemenskapen? Jag ser det som positivt att medlemsländerna i EU får en alltmer gemensam hållning och gemensamma regler som underlättar i olika frågor.Detta betänkande handlar alltså mycket om harmonisering. Det gäller en anpassning av svenska regler för byggprodukter så att de överensstämmer med EU-förordningen. Vad är då bra med det här? Jo, byggprodukter köps och säljs över hela världen , även från EU och inom EU:s inre marknad. Det gynnar marknaden när vi har enhetliga regler. skiljer sig reglerna stort åt mellan olika länder.En harmonisering kommer att gynna tillverkare i som vill sälja till annat land, eftersom det bland annat leder till mindre administration. Med andra ord förbättrar en harmonisering den inre marknaden i EU genom en större omsättning av byggprodukter.Regeringen föreslår en del ändringar i den svenska så att svensk rätt anpassas till den nya förordning, byggproduktförordningen, som har beslutat om. Resultatet blir en överensstämmelse mellan länderna i EU. Det innebär också att den så kallade CE-märkningen kommer att gälla. Det är, för den oinvigde, en produktmärkning inom EES, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. En produkt med CE-märkning får säljas inom EES-området utan ytterligare krav. Förutsättningarna för att få CE-märka en produkt är att produkten överensstämmer med grundläggande krav på exempelvis hälsa, säkerhet, funktion och miljö och att man har följt en föreskriven kontrollprocedur.Byggproduktförordningen som det har beslutats om i EU är tillämplig i svensk rätt. Det innebär att vi som medlemsstat också har en skyldighet att se till att förordningen tillämpas i praktiken och verkligen genomförs.Herr talman! Låt mig förklara hur vi kristdemokrater ser på EU. De första kämparna som var med och formade den europeiska gemenskapen var kristdemokrater - , och flera andra. Vi kristdemokrater är i grunden positiva till EU. Det gäller självklart miljön och också freden. Det handlar om en kontrollerad och fungerande inre marknad. har vi en kritisk hållning när det gäller all form av överstatlighet, och vi håller hårt på subsidiaritetsprincipen. Vi vill ha besluten så nära människorna som möjligt.Jag tror att det var som yttrade följande: Ett samhälle kan inte byggas utan människor, och ett samhälle kan inte bestå utan institutioner.