bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Regeringen har misslyckats med sina två viktigaste uppgifter: att bekämpa arbetslösheten och att bryta den negativa utvecklingen i skolan. Den förda politiken har dessutom lett till ökade inkomstskillnader, och har en av de snabbast växande inkomstklyftorna i hela . För att bryta utvecklingen krävs en framtidsinriktad politik som gör till ett bättre land att leva i. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken ska vara full sysselsättning. Det kräver investeringar i skola och utbildning så att alla elever kan nå kunskapsmålen i . ska konkurrera med kunskap och inte med låga löner. Ökad jämlikhet ger fler jobb och en bättre ekonomisk utveckling. Det ska alltid krävas av den enskilde att denne gör rätt för sig efter bästa förmåga. Men var och en ska också veta att samhället fungerar och möjliggör ett bättre liv för alla. Välfärden bidrar till sammanhållning i samhället, ökar jämlikheten och jämställdheten och ger frihet och trygghet för individen. En bra fungerande välfärd är också en tillväxtmotor som bidrar till fler jobb. ska, i samverkan med övriga världen, vända den utveckling som bidrar till global uppvärmning. Att utveckla morgondagens klimatsmarta lösningar kan bli en av konkurrensfördelarna för näringsliv . Det finanspolitiska ramverk som lades fast efter den svenska 1990-talskrisen har tjänat väl. Överskottsmålet minskar sårbarheten och ökar handlingsutrymmet i den offentliga ekonomin, vilket är centralt för en aktiv konjunkturpolitik. Regeringens politik är inte förenlig med överskottsmålet. I rådande lågkonjunktur vore visserligen en kraftig åtstramning olämplig, men däremot borde regeringen ha noterat den systematiska avvikelse från överskottsmålet som uppstått och anpassat politiken till detta. För att den samlade ekonomiska politiken ska ta tydligare steg mot full sysselsättning bör ett sysselsättningspolitiskt ramverk utvecklas. Ett tydligt mål bör fastställas om att ska öka antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att vi når lägst arbetslöshet i EU. Ett ambitiöst mål ska följas av en kraftfull politik med fokus på jobben. Skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män bör minska, och heltid ska vara en norm på hela arbetsmarknaden. Medvetna insatser krävs också för en bättre arbetsmiljö. Den samlade ekonomiska politiken bör också utformas så att individers vilja till arbete förstärks genom att arbete lönar sig, genom bra lön, rätt till pension och bra inkomstförsäkringar vid arbetslöshet, sjukskrivning och föräldraskap. För att på bästa sätt följa utvecklingen i de reala tillgångarna bör en investeringsplan över de samlade offentliga investeringarna biläggas budgetpropositionen. Kapitalstockens utveckling bör ges särskild belysning. behöver en aktiv näringspolitik för fler jobb i nya och växande företag. Det handlar bl.a. om insatser som förbättrar villkoren för innovation och tillväxt. Investeringar i forskning och utveckling behöver i större utsträckning leda till nya varor och tjänster på marknaden. Försörjningen av riskkapital måste effektiviseras, och innovationstunga företag inom exempelvis miljöteknik måste få bättre förutsättningar att utvecklas och nå nya tillväxtmarknader. Ett innovationsråd bör inrättas direkt under statsministern. Statliga myndigheter bör ges i uppdrag att bidra till nya innovationer genom ökad statlig innovationsupphandling. Systemet med statligt riskkapital måste ses över i syfte att effektivisera statligt riskvilligt kapital. Det är också angeläget med fortsatta satsningar på drift och underhåll av järnvägen. Fler insatser krävs för att bana väg för nya jobb i små och medelstora företag. Dessa företag har ofta svårt att finansiera investeringar och utvecklingskostnader. Brist på likviditet, t.ex. till följd av att fordringar inte betalas , kan äventyra hela företagets existens. Många företagare upplever också bristande ekonomisk trygghet i samband med sjukdom och arbetslöshet. Många mindre företag uppger också ofta att de har stora problem med att anställa och få tag i rätt kompetens. Här behövs breda satsningar på bristyrkesutbildningar, utbyggd yrkesutbildning och satsningar på högskolan. Det behövs också en ny nationell strategi för svenskt exportfrämjande. Strategin bör tas fram i nära samverkan med näringslivet och de fackliga organisationerna. ska vara världsledande inom hållbar teknik och energieffektivisering näringar med betydande tillväxtpotential och framtida möjligheter till export. Ytterligare insatser behövs för exportstöd till de små och medelstora företagen med fokus på de växande marknaderna i , och . Dessutom bör det införas en subventionering av garantiavgifter för förstagångsexportörer samt stöd till bildandet av exportinriktade företagsnätverk. Ungdomsarbetslösheten har bitit sig fast kring , vilket är betydligt högre än i jämförbara länder. Den politik regeringen har fört har inte fungerat. I syfte att motverka ungdomsarbetslösheten bör en 90-dagarsgaranti införas som innebär att unga som inte har jobb senast ska erbjudas utbildning, praktik eller ett riktigt jobb inom de ungdomsavtal som slutits. Garantin bör innehålla tre komponenter: ett utbildningskontrakt för dem som inte avslutat gymnasiet, en tidsgräns för alla unga och en effektivisering av Arbetsförmedlingens insatser för unga. Utbildningskontraktet bör gälla alla arbetslösa under som inte har fullgjort sina gymnasiestudier. Kontraktet innebär att den arbetslöse anvisas en individuellt utformad plan som leder fram till gymnasieexamen. Utbildningen ska vara ett krav för att få ekonomiskt stöd från samhället. För att kunna erbjuda alla unga jobb eller utbildning krävs ett statligt stöd till anställningar inom yrkesintroduktionsavtalen samt fler platser i yrkesvux, yrkeshögskola och högskola. Unga arbetslösa som behöver insatser ska kunna få dem i arbetslöshet. Den ökande långtidsarbetslösheten hämmar framtidsutsikterna för svensk ekonomi. Extratjänster bör införas i välfärden och i den ideella sektorn i syfte att bryta långtidsarbetslösheten, stärka kvaliteten i vården och omsorgen och stärka den ideella sektorn. Staten ska stå för kostnaden för Extratjänsterna och de som utför tjänsterna ska vara de som mycket länge stått utan arbete. Varje elev ska ges verkliga förutsättningar att nå sin fulla potential i skolan. Då måste stora klasser bli mindre. Mindre klasser möjliggör en högre kvalitet på undervisningen. Elever som har svårigheter i skolan bör dessutom ges stöd tidigt och kraftfullt, med syftet att höja resultaten i skolan. Redan här och krävs insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och att stärka konkurrenskraft. Statens stimulans av yrkesintroduktionsjobb bör startas . För de elever i årskurs 9 som inte nått målen under terminen bör skolplikten utvidgas till att omfatta av sommarlovet. I syfte att motverka rekryteringsgapet på den svenska arbetsmarknaden bör fler platser inrättas på naturvetenskapligt/tekniskt basår så att fler får rätt behörighet. Fler ungdomar som inte avslutat läsårets kurser bör ges möjligheten att avsluta sina studier på en folkhögskola . Kommuner som erbjuder större möjligheter till sommarjobb bör beviljas ett särskilt stimulansbidrag. Vi tillstyrker sammanfattningsvis Socialdemokraternas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP) yrkandena 112 och avslår proposition 2012/13:100 punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi12 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Fi13 av m.fl. (S), 2012/13:Fi14 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 2012/13:Fi262 av m.fl. (S). Finanskrisen gör sig ännu påmind. Arbetslösheten fortsätter att vara hög, och det är de unga som drabbas hårdast. Långtidsarbetslösheten har stigit och inkomstklyftorna i samhället har ökat som ett resultat av regeringens politik. Tydligast är skillnaden mellan de som har jobb och de som står utanför arbetsmarknaden. Det behövs därför åtgärder särskilt inriktade mot att vända den negativa utvecklingen när det gäller ungdomars gymnasiekompetens, löneskillnaderna mellan män och kvinnor, arbetslösheten, företagens och näringslivets förutsättningar, inkomstfördelningen i samhället samt klimatpåverkan. Stabiliteten i de offentliga finanserna ska värnas, men krafttag måste till för att skapa nya jobb och minska arbetslösheten och säkra långsiktig ekonomisk utveckling. behöver en ny arbetslinje en politik som skapar en positiv utveckling i viktiga framtidsfrågor, leder till nya jobb och som gör världsledande på de områden som är viktiga för människan, för miljön och för ekonomin. På grund av den svaga ekonomiska utvecklingen bör investeringar prioriteras för att sätta fart på ekonomin snarare än skattesänkningar för de som redan har det gott ställt. De gröna investeringarnas andel i svensk ekonomi behöver öka för att stärka konkurrenskraft. I en situation med hög arbetslöshet, stor ledig kapacitet i ekonomin och låga kapitalkostnader finns goda möjligheter att genomföra samhällsnyttiga investeringar som skapar jobb. Investeringar krävs t.ex. för att renovera bostäder med eftersatt underhåll och modernisera en ålderdomlig infrastruktur. Bostäderna i miljonprogramsområdena runt om i är i stort behov av upprustning och energieffektivisering, och en utvidgning och energianpassning av ROT-avdraget bör införas för att skynda på arbetet. Investeringar behövs också i järnvägar, spårvägar och övrig kollektivtrafik samt i cykel- och gångtrafik. Sådana investeringar skapar vinster i form av ett stort antal nya jobb. har halkat efter de övriga nordiska länderna vad gäller investeringar i miljöteknik, och miljöpolitiken har misskötts. Merparten av de miljömål som ställts upp kommer att missas med de åtgärder som finns på plats. Flera stora svenska industriföretag har en framskjuten position i arbetet för ett hållbart samhälle, även om mycket återstår. En grön innovationsfond som ska stimulera forskning för att utveckla miljöanpassade produkter och produktionstekniker skulle därför behövas för att till fullo ta vara på den potential för nya jobb, produkter och metoder som finns. Innovationsfonden är ett medel för att utveckla svenska exportframgångar, vilket skapar jobb och bidrar till hållbar utveckling. En passiv miljöpolitik på hemmaplan betyder en mindre marknad för företag som tar fram smarta lösningar för framtidens samhälle. Småföretagen, tillsammans med industrin, är stommen i svensk ekonomi, och därför behövs en offensiv och näringslivsvänlig företagarpolitik. Det är i småföretagen de nya jobben växer fram. Skatten på personaloptioner bör därför sänkas kraftigt för att öka överlevnadschanserna för små innovationsföretag. Arbetsgivaravgiften för småföretag bör sänkas och sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda avskaffas. Ungdomsarbetslösheten är högre i än i jämförbara länder i . En hög och långvarig ungdomsarbetslöshet är förödande för samhället i stort, men framför allt för den som inte får en ärlig chans att försörja sig själv och komma igång med sitt vuxenliv. Lokala arbetsförmedlingar, s.k. Startcentraler, med skräddarsydda insatser för unga bör inrättas. Arbetsförmedlingen ska erbjuda kommunen att samverka, men kommunens deltagande bör bygga på frivillighet och uppmuntras med bidrag. Kommunerna bör också åläggas ett utökat informationsansvar, som innebär att kommunen är skyldig att veta om vilka unga som är arbetslösa i deras kommun. Vidare vet vi att unga utan fullständiga gymnasiebetyg löper större risk än andra att fastna i långvarig arbetslöshet. Därför är regeringens förslag på nya platser inom yrkesvux bra men inte tillräckligt givet den höga arbetslösheten. Högre kvalitet i välfärden ger nya jobb. En bra skola, en väl utbyggd barnomsorg och fungerande sjukvård är nödvändiga förutsättningar för en fungerande ekonomi. Kvaliteten i välfärden ska förbättras genom mer personal i skolan och förbättringar i äldreomsorgen. Kvaliteten i skolan och den högre utbildningen måste stärkas. Lärarna är den enskilt viktigaste förutsättningen för en skola av högsta klass. Regeringens karriärreform för lärare är därför ett steg i rätt riktning, men reformen är otillräcklig. Det behövs dubbelt så många karriärtjänster och dessutom satsningar på en generell kompetens- och löneutveckling för alla lärare. Vidare bör 20 000 utvecklingslärare och 10 000 lektorer få kraftiga löneökningar. Skolan har skyldighet att ge varje elev det stöd som behövs för att nå kunskapsmålen. Trots det lämnar allt fler skolan utan fullständiga betyg och de kunskaper som behövs i vuxenlivet, och åtgärder måste sättas in. Lärare bör ges rätt att ordinera särskilt stöd till elever som behöver det. Vissa skolor är i större behov av resurser för att klara sitt kunskapsuppdrag, och kommunerna bör åläggas att införa ett resursfördelningssystem som riktar skolans pengar dit de bäst behövs. Forskning och högre utbildning av hög kvalitet är centralt för att stärka internationella konkurrenskraft. Därför behövs mer resurser för forsknings- och arbetslivsanknytning i grundutbildningen, förbättringar i doktoranders villkor, ett förtydligande av lärosätenas innovationsuppdrag och slopande av studieavgifter för studenter utanför EES. Vad gäller miljön blir följderna av ett förändrat klimat alltmer uppenbara. Världen är på väg mot en klimatkollaps. Rapporter om extrema väderhändelser kommer nästan . Utsläppen av växthusgaser ökar och de globala klimatförhandlingarna går mycket långsamt. Det svenska klimatarbetet har dock havererat och regeringens linje är oklar. Trots det alarmerande läget verkar regeringen nöjd med utvecklingen. Det är dags för att åter bli en förebild för andra länder. Ett klimatpolitiskt ramverk av samma slag som det finanspolitiska ramverket med tydliga mål om utsläppsminskning bör därför upprättas ett ramverk som ger fasta spelregler och skapar disciplin, trovärdighet och transparens. En annan viktig miljöpolitisk åtgärd är ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp, vilket skapar nya skatteintäkter för staten. Skatteintäkter som kan användas för att skatteväxla genom sänkt skatt på t.ex. arbete. Det finns många exempel på att gröna skatter gynnar ekonomiska utveckling. På kort sikt ska stora investeringar i bl.a. förnybar energi, infrastruktur och energieffektiviseringar prioriteras. Omställningen av energisystemet till förnybar energi är en central del i en hållbar energi- och klimatpolitik. Att göra medborgarna delaktiga i denna omställning är en framgångsfaktor. Det kan dels öka produktionen, dels stärka de positiva attityderna till förnybar energi. ska även kunna använda naturtillgångar för att skapa ekonomiskt välstånd och livskvalitet. Nya affärsmöjligheter finns t.ex. inom området urban mining utvinning av de stora mängder metaller som ligger nedgrävda under våra städer i form av gamla kablar och ledningar. Vinsterna från utvinningen av våra gemensamma naturtillgångar bör komma samhället till del i högre utsträckning än . Den globala livsmedelsproduktionen är överansträngd. Med ett ekologiskt jordbruk minskar spridningen av miljögifter, problemen med övergödning lindras och växt- och djurlivet kan blomstra. Därför behövs en kraftfull politik för att gå mot ett 100-procentigt ekologiskt jordbruk såväl i som på EU-nivå. Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2012/13:Fi12 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2012/13:100 punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi13 av m.fl. (S), 2012/13:Fi14 av m.fl. (V) yrkandena 14, 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP) yrkandena 112 och 2012/13:Fi262 av m.fl. (S). Den långsamma återhämtningen i resten av världen i allmänhet, och i euroområdet i synnerhet, gör att blir alltmer beroende av inhemsk konsumtion och efterfrågan. Hushållens ökade skuldsättning är en källa till oro, och för att hantera den bör ett amorteringskrav på åtminstone ned till införas. Ett amorteringskrav med bibehållet ränteavdrag skulle lindra oro och kunna leda till en räntesänkning. Det är beklagligt att regeringen ställt sig kallsinniga till ett sådant förslag. Regeringen baserar sin ekonomiska politik på överdrivet optimistiska prognoser. Regeringens prognos för såväl arbetslöshet som BNP avviker kraftigt från t.ex. . Det är oroväckande ur ett förtroendeperspektiv och riskerar att skada ett i övrigt gediget finanspolitiskt ramverk. Full sysselsättning bör vara det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken, och för att nå dit behövs ett omfattande landsbygdslyft som kompletteras med åtgärder inom arbetsmarknad, invandring, utbildning, forskning och innovation samt infrastruktur. En politik för hela ska föras och då inte minst för de 1,4 miljoner människor som bor och arbetar på den svenska landsbygden. Det finns näringar som kan blomstra på landsbygden och avfolkningstrenden kan motverkas. Många företag kan utvecklas bättre på landsbygden än i tätorter. Utmaningen ligger i att skapa förutsättningar för näringar som drar nytta av de fördelar som landsbygden erbjuder inom exempelvis skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer. Landsbygdslyftets åtgärder skapar förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden. En viktig landsbygdsnäring är skogsindustrin som sysselsätter 200 000 människor i . Det finns potential för ytterligare tillväxt inom denna industri, men det kräver insatser inom t.ex. infrastruktur, utbildning och forskning. Därför bör bl.a. en upprustning av kommunikationsvägar som t.ex. och tvärbanorna genomföras. En annan näring med betydande potential är fiskodling. har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av vattenresurserna väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd genom t.ex. odling av matfisk. Flera av avtalen för det svenska EU-medlemskapet bör omförhandlas, bl.a. handelsavtalen. Import av chark- och mejeriprodukter som tillverkats på sätt som inte är förenligt med den svenska djurskyddslagstiftningen ska förbjudas. Detta för att svenska bönder ska kunna konkurrera på lika villkor. Svenska bönder bör också kompenseras för merkostnader som uppkommer till följd av att de lever upp till den svenska djurskyddslagstiftningen genom införandet av ett särskilt djurvälfärdsbidrag. Turismen är viktig för såväl landsbygdens som utveckling och den förväntas öka i storlek. omsatte den svenska besöksnäringen och sysselsatte omkring 165 000 personer. För att stärka besöksnäringen bör anslagen till mindre flygplatser med lönsamhetsproblem samt till viss trafik av samhällsintresse öka. Regelverken för uppförande av nya anläggningar, t.ex. hotell eller skidliftar i fjällmiljö bör också underlättas. Den svenska gruvnäringen upplever något av en renässans, där efterfrågan från tillsammans med EU:s ambitioner om att bli mer självförsörjande driver upp priserna. För att stärka industrin bör rustas upp. Det behövs också insatser inom utbildningar kopplade till gruvnäringen. Den allmänna värnplikten bör återinföras, vilket skapar viktiga jobb på flera platser i landet. På lång sikt är målsättningen att huvuddelen av de unga männen i varje årskull ska genomföra värnplikt. Arbetet med att sänka skatterna på arbete för låg- och medelinkomsttagare bör fortsätta. Detta sker enklast genom införandet av ett femte jobbskatteavdrag. Generella sänkningar av de sociala avgifterna är däremot en ineffektiv åtgärd för att stimulera sysselsättningen. I stället bör åtgärder riktas specifikt mot småföretagen genom införandet av ett begränsat socialavgiftsavdrag. På liknande sätt ska sjuklöneansvaret för mikro- och småföretagen lindras avsevärt. Den massiva ungdomsarbetslösheten beror delvis på den överteoretisering som skett av gymnasieskolans olika program. Yrkesutbildade efterfrågas i allt större utsträckning och därför bör lärlingsjobb införas som en av de viktigaste åtgärderna för att bryta ungdomsarbetslösheten. bör arbetsgivaravgiften avskaffas helt. De stora multinationella företagen står för en stor del av den kunskaps- och innovationsbaserade verksamhet som bör utgöra grunden för svensk konkurrenskraft. Regeringens bolagsskattesänkning bör därför behållas, och utgångspunkten och målsättningen för bolagsskatt bör vara att den ligger under eller i paritet med EU-genomsnittet. Åtgärder för att stärka högre utbildning och forskning ska säkra tillgången till högkvalificerad arbetskraft. Invandringspolitiken bör i grunden reformeras. Utgångspunkten i utformandet av invandringspolitiken bör vara att den ska vara gynnsam för . bör återgå till en behovsprövad arbetskraftsinvandring samt en väl reglerad asyl- och anhöriginvandring. Invandringspolitiken behöver ett nytt regelverk och en balanserad syn på invandringens syfte och konsekvenser. Dessa åtgärder beräknas minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt . Nuvarande regler för arbetskraftsinvandring bör moderniseras för att möjliggöra ett mottagande av uteslutande högkvalificerad personal. Det behövs också åtgärder för att öka invandrares anpassning till det svenska samhället. För att underlätta invandrares anpassningsprocess och säkerställa att alla som invandrar till vårt land får kunskap om såväl rättigheter som skyldigheter gentemot staten, bör den samhällsorientering som erbjuds förstärkas. Kommunaliseringen har skapat en segregerad och ojämlik skola, och huvudmannaskapet för skolan bör därför återgå till staten. Friskolereformen har medfört möjligheten att skapa fler pedagogiska profiler och inriktningar på skolor. har den lett till brister i likvärdighet som måste åtgärdas. Ägare bör inte heller kunna ta ut vinst ur en friskola. bör förlängas med genom att göra förskoleklass obligatoriskt. För att stärka matchningen på arbetsmarknaden bör 5 000 nya platser inom den kommunala vuxenutbildningen inrättas. I en strävan att effektivisera högskolorna bör resurstilldelningssystemet förändras. är fortfarande ett av de stora innovationsländerna, men utvecklingen har gått åt fel håll. ska vara en framträdande kunskapsnation. Den forskning som bedrivs på svenska universitet och högskolor är viktig för att landet ska kunna underhålla och återskapa den spetskompetens som är nödvändig för att skapa innovationer och ny kunskap. Forskningsanslagen till högskolorna och universiteten bör därför öka under den kommande budgetperioden. En statlig riskkapitalfond med fokus på kunskapsintensiva branscher och nyskapande småföretag bör skapas för att möta företags behov av riskkapital. Det svenska järnvägsnätet är hårt belastat. Antalet sträckor som anses fullbelagda har ökat från 2005 till 2010. Underhållet av det svenska järnvägsnätet är också extremt eftersatt, vilket har fått till följd att människor kommer för sent till sina arbeten. Anslag till drift, underhåll och investeringar i såväl vägnät som järnvägsnät krävs för att öka kapaciteten och minska funktionsstörningarna där bristerna är som störst. Samtliga delar av järnvägen bör återregleras till statlig kontroll. Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) av (V).