bet · H001FiU35 · 2013-05-08 00:00:00 — 2012/13:FiU35 årsredovisning 2012 har överlämnat årsredovisning i form av en redogörelse (2012/13:RR1). Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden än rättvisande. Efter avslutad revision föreslår finansutskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utöver årsredovisningen redovisas i betänkandet också , som innehåller egen uppföljning av resultatet av dess granskningar. När det gäller granskningsstrategierna inom effektivitetsrevisionen anser externrevisorn att valet av nya strategier möjligen skulle kunna motiveras eller beskrivas något i resultatredovisningen. Utskottet är inte av någon annan uppfattning. Utskottet kan vidare konstatera att anslagsbelastning översteg den interna budgeten för verksamheten. Detta till följd av bl.a. stora investeringar i it-stöd och expertkunskaper i form av konsultkostnader som blev högre än beräknat. utnyttjande av anslag och anslagskredit ryms emellertid inom ramen för vad lagen föreskriver. Utskottet vill dock påpeka att det är viktigt att förbättrar den interna styrningen och kostnadskontrollen. Det är viktigt att resurserna används så effektivt som möjligt. Utskottet noterar att vidtagit åtgärder för att anpassa verksamheten till tillgängliga resurser. Vad avser användning av extern kompetens anser utskottet att strategi för hur den externa kompetensen används kan redovisas tydligare. Även kostnaderna för extern kompetens och konsulter kan redovisas tydligare genom att de redovisas var för sig. Utskottet noterar vidare att sjukfrånvaron och personalomsättningen har ökat. Utskottet välkomnar därför fortsatta arbete med att förebygga ohälsa samt det påbörjade arbetet med att analysera och vidta åtgärder som rör arbetsbelastning och arbetsmiljö. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /13:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (M), Per (MP), (KD), (SD) och (V). Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska lämna en årsredovisning till för det senast avslutade räkenskapsåret. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. Årsredovisningen beslutades av . Riksrevisorn har överlämnat årsredovisningen i form av en redogörelse (2012:13:RR1). Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. ansvarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . I betänkandet redovisas också Uppföljningsrapport , som innehåller egen uppföljning av resultatet av sina egna granskningar. Rapporten har överlämnats av till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Som ett led i beredningen av redogörelse (2012/13:RR1) höll finansutskottet en intern utfrågning av riksrevisorerna . Utskottets förslag i korthet Efter avslutad revision föreslår finansutskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs i staten. Granskningen sker genom årlig revision och effektivitetsrevision. verksamhet delas in i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken och finansieras med ett eget anslag. Den omvärldsriktade verksamheten syftar till att befästa och främja revisionens roll nationellt och internationellt samt att öka genomslaget av verksamhet. Resultatredovisningen för verksamhetsåret visar, enligt , ett tillfredsställande resultat för samtliga verksamhetsgrenar. Målen för verksamheten bedöms ha uppnåtts. har verksamhetsvolymen ökat för samtliga verksamhetsgrenar förutom den omvärldsinriktade. Inom revisionsverksamheten har kostnaderna ökat både för den egna personalen och för extern kompetens, som intäkterna inom årlig revision har ökat. Särskilda satsningar har gjorts på bl.a. it-infrastruktur. Vidare har en hög personalomsättning inneburit stora ansträngningar för att klara kompetensförsörjningen. Enligt har den årliga granskningen av årsredovisningarna genomförts enligt god redovisningssed, och samtliga revisionsberättelser har lämnats . Tillämpningen av internationella revisionsstandarder har emellertid inneburit ökade krav på revisionens genomförande och dokumentation och därmed på resursinsatsen. Genomförda enkätundersökningar visar enligt på ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. Inom effektivitetsrevisionen har produktionen varit något lägre 2012 än 2011. Det förklaras huvudsakligen av att antalet timmar per granskning i genomsnitt har ökat och betydande resurser lagts på omvärldsbevakning i syfte att förbereda nya granskningsstrategier och granskningar. Såväl de samlade kostnaderna för effektivitetsrevisionen som styckekostnaderna för effektivitetsgranskningarna har ökat . Det internationella utvecklingssamarbetet har enligt genomförts med en hög aktivitetsnivå och huvudsakligen enligt plan i de olika samarbetsprojekten. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har fokus legat på frågor rörande de nationella revisionsorganens mandat och roll. förbrukade såväl det anvisade anslaget som anslagssparandet och betydande delar av anslagskrediten. Vad gäller förvaltningsanslaget överstiger anslagsbelastningen den interna budgeten för verksamheten. Kostnaderna som uppkom utöver budget var enligt nödvändiga och uppstod i ett sent skede. Det inträffade har föranlett åtgärder, både för att anpassa verksamheten till de ekonomiska förutsättningarna och för att stärka ekonomistyrningen i myndigheten. har i olika sammanhang framhållit att den förväntade anslags- respektive kostnadsutvecklingen långsiktigt innebär betydande svårigheter för myndigheten att upprätthålla en verksamhetsnivå i samklang med vad myndigheten bedömer är förväntningar. Mot den bakgrunden anser att verksamhetsvolymen måste minska framöver. De totala kostnaderna för verksamheten inklusive transfereringar uppgick till 2012. Jämfört med 2011 motsvarar det en kostnadsökning med eller med . En stor del förklaras av ökade personalkostnader på motsvarande , varav kan hänföras till ökade lönekostnader för egen personal. har bl.a. anställt dubbelt så många nya medarbetare som föregående år, och antalet årsarbetskrafter har ökat med 14 från 279 till 293. Vidare svarar för ökade konsultkostnader. Tillsammans med lägre avskrivningar och nedskrivningar på sammantaget nästan ger det totalt ökade kostnader på ca . Av kostnadsökningen på 37,5 miljoner hänförs till kärnverksamheten medan den resterande delen utgörs av gemensamma kostnader. Huvuddelen av de gemensamma kostnaderna avser personalrelaterade kostnader som kan hänföras till granskningsverksamheten, som inte klassificeras som operativ granskningstid (t.ex. kompetensutveckling), samt konsultkostnader inom administrationen, främst datakonsulter. Kostnaderna för verksamhet finansieras dels med anslag, dels med intäkter av avgifter och andra ersättningar, bidrag och finansiella intäkter. Anslagen utgör av intäkterna. Anvisade medel för redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppgick anvisade medel inklusive ingående anslagssparande till . Anslagsförbrukningen uppgick till , vilket innebär att av den tillgänglig anslagskrediten utnyttjades. Under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgick anvisade medel inklusive anslagssparande till . Anslagsförbrukningen uppgick till , vilket innebär att anslagskrediten utnyttjades med . Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god redovisningssed och lämna revisionsberättelser avseende årsredovisningarna för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. bedömning är att den årliga revisionen av redovisningar har genomförts enligt god redovisningssed och att samtliga revisionsberättelser har lämnats . För granskningsverksamheten gäller vidare att inriktningen är relevant och intressant, att den håller en hög kvalitet och att den når hög verkningsgrad. För att garantera att granskningarna håller en hög kvalitet granskar de mer erfarna medarbetarna de mindre erfarna medarbetarnas dokumentation. Utöver det genomförs bl.a. årliga enkäter till de granskande myndigheterna. Dessa visar på ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. anlitar också externa bedömare för att gå igenom hur kvalitetssäkringssystemet tillämpas. En sådan genomgång sker genom en s.k. peer review (dvs. revisionsmyndigheter från andra länder gör en utvärdering av valda delar av verksamhet) under ledning av det brittiska revisionsorganet. Denna förväntas vara väsentlig för den pågående verksamhetsutvecklingen inom den årliga revisionen. Både förberedelser och resultat syftar till att bidra till organisationens lärande och utveckling. Uppföljningen avseende 2010 visar att de fel och brister som rapporterade i revisionsberättelserna har lett till åtgärder av den berörda myndigheten eller har föranlett en dialog mellan myndigheten och respektive departement. lämnades 251 revisionsberättelser, varav 246 för myndigheter och 5 för bolag där förordnat revisor. Av revisionsberättelserna lämnades 2 med reservation och 2 med avvikande mening. Jämfört med 2011 har antalet revisionsberättelser minskat med 7 från 258 till 251. Detta är en följd av att myndigheter slagits samman med bibehållen verksamhet. tillämpas internationella revisionsstandarder (ISSAI) för finansiell revision. Tillämpningen har inneburit ökade krav på genomförandet av revisionen och dokumentation av utförd granskning. Detta har medfört en kraftigt ökad arbetsbelastning på den egna personalen, vilket har lett till en ökning av antalet sjukskrivningar. För att utjämna arbetsbelastningen har användningen av konsulter ökat. Sammantaget uppgick kostnaderna för den årliga revisionen till 2012, vilket är en ökning med ca jämfört med , se tabell 1. Om man tittar på hur antalet revisionsberättelser förhåller sig till den totala kostnaden innebär det att kostnaden per revisionsberättelse har ökat med . Merparten av ökningen förklaras av personalrelaterade kostnader och gemensamma kostnader. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska den årliga revisionen vara avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. har avgiftsintäkterna ökat med , . Taxorna för årlig revision har liksom föregående år lämnats oförändrade i syfte att minska det överskott som uppstått , främst avseende åren 20072008. Till följd av kostnadsökningarna inom verksamheten uppgår årets underskott till , se tabell 1. Tabell 1: Skillnad mellan avgiftsintäkter och kostnader inom den årliga revisionen för åren 20102012 Årets överskott/underskott () Syftet med effektivitetsrevision är att genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För granskningsverksamheten gäller vidare att granskningens inriktning är relevant och intressant, att den håller en hög kvalitet och att den når hög verkningsgrad. bedömning är att detta har uppnåtts. har granskningar genomförts inom elva granskningsstrategier, varav två avslutades och två nya påbörjades. Strategierna är följande: Statens insatser på skolområdet Statens insatser på hälso- och sjukvårdsområdet Statens roll i utbildningssystemet (avslutad ) Infrastruktur på nya villkor (avslutad ) Hållbara pensioner (påbörjad ) Medborgarna och förvaltningen (påbörjad ). Genom successiva byten av strategier justeras granskningsinriktningen löpande med hänsyn till förändringar i omvärlden och hålls därmed långsiktigt relevant och intressant. Effektivitetsgranskningarna bedöms följa den inriktning av revisionen som riksrevisorerna har beslutat om och som meddelats till genom granskningsplanen. bedömning är att rapporterna lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. Den ändrade besluts- och hanteringsordningen i för effektivitetsrevisionens rapporter har tillämpats fullt ut . Erfarenheterna av den nya ordningen är i allt väsentligt goda. Arbetet med att utveckla nya granskningsstrategier har inneburit att andelen resurser som används för förberedande insatser i form av omvärldsbevakning fortfarande ligger på en hög nivå. En relativt hög personalomsättning är fortfarande ett problem inom effektivitetsrevisionen. Nyanställda förutsätter mer kompetensutveckling och introduktion, vilket enligt sammantaget har påverkat årets produktion. publicerades totalt 27 granskningar, varav 18 avsåg granskning av måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning, 7 avsåg styrning och interna processer och 2 redovisning till regering och riksdag, se tabell 2. Tabell 2: Antal publicerade granskningar och fördelningen mellan olika granskningsinriktningar åren 20102012 Måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning Styrning och interna processer Redovisning till regering och riksdag Sammantaget uppgick kostnaderna för effektivitetsrevisionen till ca 2012, vilket är en ökning med ca jämfört med , se tabell 3. Merparten av ökningen förklaras av personalrelaterade kostnader och gemensamma kostnader. Tabell 3: Kostnader för effektivitetsrevision för åren 20102012 varav kostnad för avslutade granskningar Styckkostnaden per publicerad granskning beräknas till [126 984/27 = 4 703] 2012. Detta är en ökning med jämfört med eller med . Merparten av ökningen förklaras av ett ökat antal genomsnittliga timmar per granskning i kombination med ökad timkostnad. Ökningen av antalet genomsnittliga timmar förklaras i stort av att de förstudier och granskningar som avslutades utan publicerad rapport har ökat från en låg nivå 2011. Målet för det internationella utvecklingsarbetet är att bidra till en god förvaltning i samarbetsländerna genom att stärka parlamentets kontrollmakt och de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision. Möjligheten att uppnå målet påverkas enligt i väsentlig grad av de politiska och ekonomiska förutsättningarna i samarbetsländerna, liksom agerandet från andra biståndsaktörer och olika intressenter i respektive land. bedriver internationellt utvecklingsarbete i , och . Samarbetspartner är nationella revisionsorgan i Bosnien och , , , , , , samt den regionala organisationen för engelsktalande Af-rosai-E. Samarbetena bedöms i huvudsak ha bedrivits enligt plan trots politisk turbulens i några av samarbetsländerna. Aktivitetsnivån bedöms ha varit hög, allt fler stödinsatser inom effektivitetsrevision efterfrågas och begreppet Change management1[ Change management är ett strukturerat tillvägagångssätt för att uppnå förändring hos individer, team, organisationer och samhällen.] har varit ett aktuellt ämne under årets diskussioner med samarbetspartnerna. Korttidsinsatserna ökar medan stöd i form av utlandsstationerad personal minskar. Sammantaget uppgick kostnaderna för det internationella utvecklingssamarbetet till ca 2012, vilket är en ökning med ca jämfört med . Målet med den omvärldsinriktade verksamheten är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget för verksamhet. sammanfattande bedömning är att de nationella kontakterna med har ökat sedan införandet av de nya rapporteringsformerna . Detta har främst skett genom föredragningar av aktuella granskningar men även genom att informerat om verksamheten. årliga rapport, uppföljningsrapport, granskningsplan och remisser bedöms ha genomförts enligt plan. De olika aktiviteterna inom den omvärldsinriktade verksamheten bedöms ha bidragit till att öka kunskapen i omvärlden om revisionens roll och resultat. Bedömningen är också att det har ökat förutsättningarna för genomslag av verksamhet. Kostnaderna för internationell omvärldsinriktad verksamhet har minskat och avser främst internationell revision, samverkan och kontakter. uppgick kostnaderna till ca , vilket är en minskning med ca jämfört med . ökade i stället utgifterna med ca . Ökningen förklaras av medverkan i ett antal s.k. peer review samt att stått värd för ett internationellt möte inom Eurosai. har arbetet inom dessa områden minskat i omfattning. Detta, tillsammans med minskade kostnader för kontakter med andra revisionsorgan, förklarar skillnaden jämfört med föregående år. Aktivitetsnivån och kostnaderna som kan hänföras till deltagande inom Intosai har dock ökat jämfört med föregående år. Inom den nationella delen har kostnaderna för instruktionsenliga uppgifter och seminarier minskat något medan kostnaden för externa kontakter har ökat. har prioriterat vidareutbildning inom bl.a. ledarutveckling och lönebildning samt genomfört en medarbetarundersökning. Undersökningen visade på en förbättring av nöjd-medarbetar-index samt att arbetsbelastning och arbetsmiljö är områden som bör prioriteras framöver. Personalomsättningen har ökat från till . Enligt har detta medfört att konsultkostnaderna inom stödverksamheten har ökat, dels för att hantera vakanser, dels i form av rekryteringskostnader. Sammantaget var 342 personer anställda per , vilket är en ökning med 20 personer jämfört med 2011. Sjukfrånvaron har ökat från till . Ökningen förklaras av ett ökat sjuktal inom den årliga revisionen. bedömer att kompetensläget är tillfredsställande men anser att arbetsbelastningen inom den årliga revisionen är oroväckande. anser dock att det är svårt att upprätthålla kompetensbredden med enbart den egna anställda personalen. I tabell 4 redovisas kostnader för extern kompetens och konsulter inom hela myndigheten för åren 20102012 i . Tabell 4: Kostnader för extern kompetens och konsulter inom hela myndigheten för åren 20102012 Kostnaderna för extern kompetens och konsulter ökade sammantaget med ca eller . Kostnaderna har ökat såväl inom kärnverksamheten som inom verksamhetsutveckling och stödverksamhet. Inom kärnverksamheten har kostnaderna för årlig revision och effektivitetsrevision ökat. Inom den årliga revisionen ökade kostnaderna för extern kompetens och konsulter med ca eller med , från ca till ca , . Insatserna avser dels granskning inom områden med specifik kompetens såsom myndighetens it-system, dels granskning av intern styrning och kontroll i för verksamheten särskilt väsentliga processer. Även inom effektivitetsrevisionen har användningen av extern kompetens och konsulter ökat. uppgick kostnaderna till ca och till ca , vilket motsvarar en ökning med ca eller med . Ökningen avser kostnader dels för tjänster förknippade med produktion av granskningsrapporter i form av tryckning, språkgranskning och översättning, dels statistiska bearbetningar och analyser. Inom internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsinriktad verksamhet är kostnaderna för extern kompetens och konsulter i princip oförändrade jämfört med föregående år. Kostnadsökningen för verksamhetsutveckling på ca eller på förklaras av en uppgradering av ekonomisystem, vilket enligt medförde konsultkostnader. Kostnaderna för kompetens- och resursförstärkning ökade med ca eller . Ökningen avser kostnader för bevakning, rekryteringskonsulter, it-support, bemanning av reception, upphandlingstjänster samt ekonomitjänster till följd av vakanser. Intern styrning och kontroll Intern styrning och kontroll avser den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. En av de tre riksrevisorerna är riksrevisor med administrativt ansvar och ansvarar därmed inför för verksamheten. Riksrevisorn med administrativt ansvar ska även se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt sätt samt att hushållar väl med statens medel. I den riskanalys som gjorts av , för att identifiera omständigheter som utgör en risk för att verksamhetens mål inte uppnås, ligger enligt riksrevisorn merparten av de identifierade riskerna inom en risknivå som ledningen bedömt som acceptabel. Analysen visar dock på några områden som kan förbättras. Det handlar bl.a. om hur den ekonomiska situation som befinner sig i ska hanteras. Enligt riksrevisorn kommer det att ställas krav på åtgärder för att nå ekonomisk balans och en ökad säkerhet i den ekonomiska styrningen. Kostnaderna för den totala verksamheten blev väsentligt högre 2012 jämfört med . En stor del av ökningen var planerad och budgeterad, men inom ett antal områden översteg kostnaderna budgeten. Detta har enligt riksrevisorn påverkat planeringen av verksamheten . Åtgärder vidtas och planeras för att stärka ekonomistyrningen i myndigheten. Riksrevisorns bedömning är att den interna styrningen och kontrollen vid är betryggande. har ett framtida ekonomiskt åtagande av chefspension som maximalt sträcker sig över perioden 20132022. Detta åtagande bedöms möjligt att prognostisera i taget och redovisas som en avsättning. Resterande del redovisas som ansvarstagande. I finansutskottets betänkande 2011/12:FiU31 om årsredovisning 2011 noterades att ansvarsfrågan och redovisningen av chefspensionerna är oklar. Med anledning av detta har utskottet initierat en översyn av ärendet, vilket kan föranleda ändringar i hur chefspensionerna hanteras och redovisas. inkom revisionsberättelsen för från (här kallad externrevision). Som ett komplement till revisionsberättelsen sammanfattas iakttagelser vid granskningen i en revisionspromemoria. Granskningsarbetet har huvudsakligen varit inriktat på den finansiella redovisningen. Vid granskningen av resultatredovisningen har tyngdpunkten lagts på faktakontroll mot relevanta underlag och/eller specifikationer. Externrevisorn konstaterar att granskningen inte har föranlett några väsentliga anmärkningar. årsredovisning bedöms ge en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av den finansiella ställningen per och av det finansiella resultatet för året. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Granskning av den finansiella redovisningen När det gäller granskningen av resultaträkningen konstateras att verksamhetens kostnader har ökat och att detta beror på ökade personalkostnader och konsultkostnader som en följd av en medveten satsning på att öka antalet anställda. Det noteras att fler konsulter har anlitats för att ska kunna leva upp till det internationella regelverket ISSAI. Som ett resultat av de högre personalkostnaderna och konsultkostnaderna konstateras att anslagsutfallet är högre än . För att få en bättre uppföljning av det ekonomiska utfallet noteras att åtgärder har vidtagits . Balansräkningen har granskats utan anmärkningar. Vad gäller avsättningar konstateras emellertid att för förra riksrevisorn har endast nästkommande års beräknade utbetalningar avsatts. Det ytterligare åtagandet för henne sträcker sig till 2022 och redovisas under ansvarsförbindelser. Vid föregående års granskning påpekade externrevisorn att det behövdes ett ställningstagande för hur åtagandet avseende riksrevisorernas chefspension ska redovisas. I denna granskning konstateras att det inte har skett någon förändring av redovisningsprincipen för pensioner jämfört . Det konstateras dock att det inom finansutskottet påbörjats ett arbete för att få klarhet i redovisningsfrågan. Externrevisorn har granskat faktauppgifter och belopp mot underlag och även analyserat beskrivning av måluppfyllelsen. Externrevisorns bedömning är att samtliga verksamhetsgrenar ger en bra beskrivning av respektive verksamhet och måluppfyllelse.