bet · H001NU11 · 2013-04-18 00:00:00 — 2012/13:NU11 Näringspolitiska frågor Utskottet behandlar i detta betänkande 72 motionsyrkanden som rör olika näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Utskottet förordar att avslår samtliga yrkanden. I det inledande avsnittet om företagsfrämjande insatser framhåller utskottet att goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt och ökad välfärd i samhället samt att det ska vara enkelt och lönsamt att driva företag i . Utskottet utrycker också sin positiva syn på socialt företagande. I avsnittet om särskilda näringsgrenar betonar utskottet att turistnäringen är en framtidsnäring med stora möjligheter att bidra till tillväxt i , både i storstadsregionerna och på landsbygden. Vidare framhålls att den svenska naturen och kulturarvet, i kombination med ett gynnsamt företagsklimat, ger goda förutsättningar för inte minst små och medelstora företag att etablera sig inom turistsektorn. Ställningstagandena från utskottet har föranlett totalt 11 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om företagsfrämjande åtgärder 2012/13:N208 av (S), 2012/13:N211 av (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N238 av (KD) yrkande 2, 2012/13:N243 av (S), 2012/13:N244 av och (båda S), 2012/13:N257 av (S), 2012/13:N262 av (FP), 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 10, 2012/13:N297 av (M), 2012/13:N309 av och (båda M), 2012/13:N313 av (KD), 2012/13:N316 av (S), 2012/13:N320 av m.fl. (S), 2012/13:N346 av (M), 2012/13:N358 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2012/13:N367 av och (båda M) yrkandena 13, 2012/13:N380 av (MP) och 2012/13:A223 av och (båda KD) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) motiveringen Reservation 3 (V) motiveringen 2012/13:Ub443 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 5, 2012/13:N215 av (KD), 2012/13:N221 av (KD), 2012/13:N241 av m.fl. (S), 2012/13:N255 av m.fl. (S), 2012/13:N307 av och (båda S), 2012/13:N348 av (M), 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkandena 2, 3 och 5, 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:A264 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 4 (S, V) Reservation 5 (MP) motiveringen Nationell strategi för besöks- och evenemangsnäringen 2012/13:N219 av (KD), 2012/13:N222 av (S), 2012/13:N269 av (M), 2012/13:N287 av m.fl. (FP), 2012/13:N321 av (S) och 2012/13:N330 av i och (båda S). Reservation 6 (S, V) 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 29, 2012/13:N207 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N212 av (M), 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:N235 av och (båda M), 2012/13:N236 av och (båda M), 2012/13:N260 av m.fl. (FP), 2012/13:N261 av (FP), 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:N281 av m.fl. (S), 2012/13:N298 av (M), 2012/13:N324 av i (C), 2012/13:N329 av (S), 2012/13:N361 av m.fl. (S) yrkandena 14, 2012/13:N362 av (KD), 2012/13:N389 av (M) och 2012/13:N398 av och (båda M). Reservation 7 (V) Reservation 8 (S, MP) motiveringen Kulturella och kreativa näringar 2012/13:N359 av (S) och 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 12. Reservation 9 (S, MP, V) 2012/13:N201 av m.fl. (V). Reservation 10 (V) Övrigt om olika näringsgrenar 2012/13:N274 av i m.fl. (S), 2012/13:N317 av m.fl. (S), 2012/13:N325 av och (båda C) och 2012/13:N326 av och (båda C). Reservation 11 (S, MP, V) motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (C), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S) och (S). I betänkandet behandlas 72 motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Under beredningen av ärendet har riksrevisorn lämnat information om rapporten genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? (RiR 2012:26) och företrädare för informerat om undersökningen Entreprenörskapsbarometern 2012. Näringspolitiken innefattar bl.a. insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraft och för att förenkla för företag samt turistfrämjande insatser. Det mål som har fastställt för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:NU1). De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Myndigheter som verkar inom det näringspolitiska området är bl.a. Verket för innovationssystem (), och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). Inom området finns även statligt ägda bolag som t.ex. (), och . behandlade regeringens förslag till insatser inom näringslivsområdet i budgetpropositionen utgiftsområde 24 (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1). tillstyrkte de anslag som regeringen föreslog för inom utgiftsområde 24 om totalt ca . avslog 44 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor. I det följande behandlas motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Motionerna delas upp i avsnitten Företagsfrämjande insatser och Särskilda näringsgrenar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika åtgärder för att främja företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen bedriver ett aktivt arbete när det gäller åtgärder för att främja företagande och skapa ett gott företagsklimat. avslår även motionsyrkanden som gäller socialt företagande och hänvisar till det arbete som redan pågår för att stärka sociala företag och göra det lättare att starta nya sådana företag. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (V), 4 (S, V) och 5 (MP). behöver fler företag som kan skapa välfärd, tillväxt och näringslivsutveckling, anför och (båda S) i motion 2012/13:N244. Villkoren för entreprenörskap måste enligt motionärerna stärkas om framtidens jobb ska kunna skapas i små och medelstora företag. Det måste bli lättare att starta och driva företag, anför motionärerna. Ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att få fler människor att starta nya företag begärs därför i motionen. Det är viktigt med kapital i ett tidigt skede för att innovationer ska kunna kommersialiseras och bli nya produkter och tjänster, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:N265 (yrkande 10). Den lokala och regionala finansinfrastrukturen är avgörande för att företag ska kunna etablera sig på landsbygden, anför motionärerna. Ett tillkännagivande förordas i motionen om vikten av att stödja finansieringen av lokala innovationer. Det behövs en rad åtgärder för att stimulera nyföretagandet, anför (S) i motion 2012/13:N316. Det krävs enligt motionären många olika åtgärder för att fler ska vilja bli företagare. En viktig åtgärd är att företagare kan få stöd under inledningsskedet, varvid mentorer gör en mycket viktig insats för att stödja nyföretagandet i . nationella mentorsprojekt har i stort sett fungerat bra men har vissa brister och begränsningar. Det bör därför vidtas åtgärder så att ideellt mentorskap som finansieras av staten görs tillgängligt för företag äldre än och att kan samverka med lokala aktörer för att optimera resurserna. Motionären förordar därför ett tillkännagivande om mentorer för småföretagare. I motion 2012/13:N320 av m.fl. (S) föreslås att åtgärder vidtas för att förbättra villkoren för småföretagare. För att öka tillgången till riskvilligt kapital föreslår motionärerna att staten erbjuder s.k. villkorslån. Vidare anför motionärerna att löntagarägda företag och kooperativ är en företagsform som bör uppmärksammas och stimuleras. Andra viktiga frågor för små och medelstora företag är utformningen av skatter och trygghetssystem. Ett tillkännagivande om att förbättra villkoren för småföretagare förordas av motionärerna. Bättre finansieringslösningar vid start av företag förordar m.fl. (S) i motion 2012/13:N358. Motionärerna efterfrågar ett finansieringssystem i tidiga skeden där staten tillsammans med andra aktörer kan garantera lån och investeringar. Ett tillkännagivande föreslås därför om behovet av finansiering i tidiga skeden (yrkande 1). Förvärv av företag, i synnerhet vid generationsskiften, försvåras eller uteblir helt på grund av avsaknad av helhetssyn och brist på överkomliga finansieringsmodeller. Många fler skulle starta företag om den personliga risken kunde minskas genom bättre offentlig finansiering. Behovet av statliga garantier vid generationsväxling och nyföretagande bör därför uppmärksammas (yrkande 2), anför motionärerna. Inte minst i glesbygd är det lokala ägandet viktigt, anförs det i motionen. Ett tillkännagivande förordas därför om behovet av att öka långsiktigheten i finansieringsmodellerna och behovet av att öka det lokala och regionala ägandet (yrkande 3). Alla som startar ett företag bör få hjälp av en företagslots som med god överblick går igenom idéer och alternativa finansieringslösningar och ser till att nödvändiga ansökningar m.m. görs , anför (M) i motion 2012/13:N211. Fler måste våga starta företag i , och det bör därför göras en översyn av möjligheten att inrätta företagslotsar i hela (yrkande 1), föreslår motionären. Villkoren för lån från är ofta inte är särskilt fördelaktiga i jämförelse med villkoren för lån från en bank. Amorteringsvillkoren och räntevillkoren för lån bör därför förändras så att de stimulerar framväxten av nya företag. Motionären förordar en översyn av möjligheten att förbättra villkoren och amorteringskraven för lån från (yrkande 2). I motion 2012/13:N297 av (M) föreslås det att åtgärder vidtas för att samordna hjälp från olika organisationer i samband med nyföretagande. Motionären anför att det finns så många olika organisationer som bistår med hjälp när entreprenörer vill förverkliga sina affärsidéer och starta egna företag att det är svåröverskådligt. Rollfördelningen bör därför ses över i syfte att förenkla för blivande företagare, säger motionären. I finns ett stort behov av att det skapas fler nya och växande företag, anför (FP) i motion 2012/13:N262. Stiftelsen arbete för att stötta nyföretagande är mycket effektivt, anser motionären. En översyn av stödet till nyföretagande bör därför göras för att se till att statens resurser hamnar där de gör mest nytta. Det engagemang och den kunskap som finns hos olika organisationer som ger företagsrådgivning är ett viktigt komplement till myndighetskontakter, anför (KD) i motion 2012/13:N313. Det saknas dock tillräckliga resurser som garanterar att organisationerna kan bedriva och utveckla effektiv företagsrådgivning på lång sikt. En omfördelning av de statliga medlen bör därför ske så att dessa organisationers verksamheter får mer jämlika och långsiktiga villkor, anför motionären. Det krävs insatser för en jämnare fördelning av ekonomisk makt och kvinnors inflytande i näringslivet, anför (S) i motion 2012/13:N208. Den ojämna fördelningen av ägande och makt inom företagandet hämmar sysselsättningen och tillväxten. Initiativ bör därför tas för ett jämställdare näringsliv, säger motionären som förordar ett tillkännagivande om kvinnors företagande i enlighet med vad som anförs i motionen. I startas färre företag av kvinnor än av män, och det finns studier som visar att kvinnors förutsättningar för att starta företag skiljer sig från männens, framhåller (S) i motion 2012/13:N257. Forskning har enligt motionären visat på att det generellt sett är svårt för företagare att lösa finansieringen av nya affärsverksamheter eftersom tillgången på riskkapital är begränsad. Det har även visat sig att kvinnor verkar ha svårare att finna finansiärer till sina verksamheter. Staten bör därför se över sina företagsfrämjande åtgärder, anser motionären som förordar ett riksdagsuttalande om behovet av riskkapital för kvinnors företagande. Syftet med resurscentrum för kvinnor är att bidra till jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:N265. I har det startats ett regionalt resurscentrum för kvinnor där man har anställt genuspedagoger. En fortsatt satsning på denna verksamhet bör ske anser motionärerna som föreslår ett tillkännagivande om vikten att satsa på regionala resurscentrum för kvinnor. I motion 2012/13:N309 av och (båda M) förordas ett riksdagsuttalande om att det bör skapas förutsättningar för att få fler kvinnliga innovatörer. För att ska bli ett entreprenörsland i världsklass måste andelen kvinnliga innovatörer öka, anser motionärerna. En strategi för hur kvinnliga innovatörer ska få större möjligheter att utveckla sina produkter bör utgöra en särskild del i den nationella strategin för kvinnors företagande, anför motionärerna. Grunden för innovationer är uppfinningar, men av antalet patent som tecknas i innehas en kvinna, anför och (båda M) i motion 2012/13:N367. I motionen föreslås tre tillkännagivanden om kvinnligt entreprenörskap. Bidrag och lån som kan sökas av uppfinnare och innovatörer bör i vissa fall vara riktade enbart till kvinnor (yrkande 1). Vidare bör bl.a. och få i uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor (yrkande 2). Slutligen förespråkar motionärerna att bl.a. och bör eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekrytering av rådgivare, där ett första mål bör vara att av rådgivarna ska vara av ettdera könet (yrkande 3). Företagare med utländsk bakgrund Småföretagen har en allt större betydelse för sysselsättningen av personer med utländsk bakgrund, anför (S) i motion 2012/13:N243. Mentorer för invandrare som vill starta företag skulle kunna vara en åtgärd att pröva, anser motionären som förordar ett tillkännagivande om att förbättra förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera sig som småföretagare. Utrikesfödda företagare är en viktig resurs för , anför (M) i motion 2012/13:N346. Motionären föreslår att en översyn görs av frågan om möjligheterna för utrikesfödda personer att starta och driva företag i samt förespråkar ett riksdagsuttalande om utrikesfödda företagares betydelse. Förutsättningarna att starta och driva företag behöver även bli bättre för personer med utländsk bakgrund som bor i , anför (KD) i motion 2012/13:N238. Motionären förordar därför ett riksdagsuttalande om att särskilda insatser när det gäller företagsrådgivning bör erbjudas utlandsfödda företagare i alla kommuner. I motion 2012/13:A223 av och (båda KD) föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör bistå i stödinsatser till unga med invandrarbakgrund som önskar starta nya företag eller utveckla existerande företag (yrkande 5) samt om att undersöka möjligheterna till ökat stöd till invandrade kvinnors företagande (yrkande 6). (MP) föreslår i motion 2012/13:N380 ett riksdagsuttalande om att stärkta insatser som främjar ungt företagande bör göras. unga förtjänar en genomtänkt och samlad strategi med insatser som fångar upp ungdomar som har tankar och idéer om att starta eget företag, anför motionären. Socialt och kooperativt företagande bidrar till ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden och stärker omställningsförmågan för den svenska ekonomin, anför m.fl. (S) i kommittémotion 2012/13:N365 (yrkande 15). Näringslivet blir mer konkurrenskraftigt om det finns en mångfald av olika företagsformer, säger motionärerna. Det kooperativa nyföretagandet har stora möjligheter att bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Det är viktigt att följa hur förutsättningarna för de kooperativa företagen kan utvecklas och stärkas. Därför förordar motionärerna att regeringen i sitt regleringsbrev till förtydligar hur stödet till sociala och kooperativa företag kan stärkas inom myndighetens verksamhetsområden. Det sociala företagandet medför stora möjligheter att skapa nya hållbara företag och utveckla affärsområden som ger nya arbetstillfällen som nya grupper integreras på arbetsmarknaden, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:N241. För att dessa företag ska kunna överleva måste det finnas en marknad. Kommuner, staten och landsting kan främja socialt företagande genom att tydligt visa att företagens tjänster och produkter efterfrågas. De som står i begrepp att starta sociala företag har ofta svårt att få lån. Därför är det viktigt att se över möjligheterna till finansiering genom t.ex. statliga mikrolån, anför motionärerna som förordar ett riksdagsuttalande om att dels skapa utökade marknader för sociala företag dels skapa bättre förutsättningar för att finansiera bildande av sociala företag. Arbetsintegrerande sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:N255. Allt fler arbetsintegrerande sociala företag startas, med stora ideella insatser. Behovet av att kunna utveckla mer organiserade nätverk och plattformar för påverkansarbete, kompetensutveckling och samarbete ökar. Skoopi, Sociala Arbetskooperativens , är den enda förening som organiserar sociala företag. De sociala företagen måste själva skapa sina egna organisationer men det är svårt utan något kontinuerligt stöd. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att regeringen i regleringsbrevet till skriver in att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. I motion 2012/13:N307 anför och (båda S) att sociala företag ofta har stora behov av kunskapsutveckling och kompetensutveckling, framför allt i början av sin verksamhet. Det handlar om behov av att göra marknadsundersökningar, lära sig marknadsföring och professionell upphandling, etablera kvalitetssystem och liknande. Dessutom har sociala företag stora svårigheter att få finansiering. Det behövs ett snabbt stöd till de nystartade sociala företag som finns . Dessa insatser kan därefter kompletteras eller ersättas av mer långtgående åtgärder. En väl beprövad och framgångsrik metod är att via eller gynna olika grupper av företag med olika typer av utbildnings-, kompetens- och åtgärdscheckar. Möjligheterna att använda ett sådant system även för sociala företag bör därför ses över, anför motionärerna. I motion 2012/13:N349 av m.fl. (S) föreslås tre tillkännagivanden om socialt företagande. Möjligheten till en ökad samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen bör enligt motionärerna ses över (yrkande 1). Vidare bör regeringen verka för att det sociala företagandet ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag (yrkande 2). Det sociala företagandet och dess utvecklingsmöjligheter berör många politikområden. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta ett samarbetsorgan som består av representanter för både de berörda politikområdena och de sociala företagen och berörda intresseorganisationer (yrkande 3). Finansinstituten ställer sig ofta frågande till andra företagsformer än aktiebolag, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:Ub443. Det behövs därför en ökad förståelse och kunskap om de idéburna företagen. För att underlätta för nya företagare bör möjligheterna att avsätta offentliga medel för kapitalförsörjning till idéburet företagande ses över (yrkande 1), anser motionärerna. Som ett led i att öka kunskapen om olika företagsformer bör också forskningen kring idéburet företagande främjas (yrkande 5). Kunskapen om kooperativt företagande och den sociala ekonomin måste bli större, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:A264. Lagen om offentlig upphandling bör ses över, och man bör undersöka möjligheten att ha en särskild lagstiftning i om socialt företagande, anför motionärerna. Vidare bör en översyn göras av möjligheten att inrätta en särskild fond för kapitalförsörjning till sociala arbetskooperativ. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande med denna innebörd. Det har skett en ökning av insatserna och sysselsättningen hos sociala företag för personer med funktionsnedsättning, anför (M) i motion 2012/13:N348. Antalet sysselsatta är dock fortsatt lågt. Det har inte gjorts så många studier på området, varför det är svårt att dra slutsatser om verksamheternas effekter. Motionären förordar ett tillkännagivande om att de sociala företagens ställning och villkor bör ses över. Intresseorganisationer för socialt företagande inom befintliga regelverk bör få tillgång till stöd, anför (KD) i motion 2012/13:N215. Ett program för arbetsintegrerande sociala företag bör enligt motionären därför ingå i regeringens regleringsbrev till . I motion 2012/13:N221 av (KD) förordas ett riksdagsuttalande om en näringspolitisk strategi för idéburet företagande. Stödet från det offentliga till start och utveckling av idéburet företagande är utformat på olika sätt i , och det borde bli mer målmedvetet och strategiskt, anför motionären. behandlade och avstyrkte utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor i samband med beredningen av budgetpropositionen (bet. 2012/13:NU1). Utskottet redogjorde då för sin syn på näringspolitikens inriktning och erinrade om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Avvikande uppfattningar redovisades i fyra reservationer (S, MP, SD, V). Ett åttiotal motionsyrkanden om näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden behandlade utskottet i s.k. förenklad ordning (bet. 2011/12:NU10). Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden med hänvisning till ställningstaganden som utskottet och reservanter gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU20 respektive bet. 2011/12:NU1). En allmän näringspolitisk debatt hölls i samband med att behandlade betänkandet. Som ett led i en reform av insatser för kapitalförsörjning föreslog regeringen en sammanslagning av och till ett gemensamt bolag (prop. 2011/12:99). Syftet med sammanslagningen var att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidigare skeden. föreslog att skulle bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier i till och vidta nödvändiga åtgärder (bet. 2011/12:FiU21). beslutade i enlighet med finansutskottets förslag. Organisationen, som har inrättats , avses att vara en central aktör för näringslivsutveckling i hela genom att erbjuda rådgivning och finansiering i olika former. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) aviserar regeringen att investeringsmandatet för såväl som ska vidgas. Syftet är att öka dynamiken och effektiviteten när det gäller riskkapitalinvesteringar. Det handlar bl.a. om att utöka det geografiska mandatet vad gäller och om att bredda investeringsmandatet för till att omfatta även andra delar av tillverkningsindustrin än fordonsindustrin. har granskat om finansieringsverksamhet bidrar till att utrikes födda personer kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag. Resultatet av granskningen redovisades genom rapporten genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? (RiR 2012:26). rekommenderar regeringen att öka kunskapen om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för utrikes föddas företagande för att kunna utveckla och effektivisera stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering. Regeringen rekommenderas också att följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot kraven i ägardirektiven och kan utgöra grund för en analys av om bolagets lånefinansiering ger ett effektivt stöd till utrikes födda som vill starta företag. Regeringen ska lämna en skrivelse till från det att rapporten mottogs och redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av iakttagelser (5 kap. 18 a § RO). Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) att göra en förstudie om hur kunskapen om ägarskiften i företag kan öka. I uppdraget ingår att undersöka vilken typ av statistik, forskning och övrig kunskap som behövs för att närmare identifiera och analysera problem med ägarskiften inom företag.