bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — De fristående skolorna står under statlig tillsyn och omfattas av nationella uppföljning och utvärdering. Den parlamentariska har fått regeringens uppdrag att se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (se dir. 2011:68, 2012:101, 2013:24 och 2013:42). Kommittén kommer att redovisa sitt uppdrag . Utskottet noterar att det finns en överenskommelse mellan en majoritet av partierna (M, FP, C, KD, S och MP) i den parlamentariska (UbU, dnr 2045-2012/13). I överenskommelsen har lika villkor för kommunala och fristående skolor eftersträvats. Det finns därmed förutsättningar för långsiktiga spelregler, som länge har varit ett önskemål från friskolorna. I överenskommelsen framgår att friskolornas verksamhet ska präglas av öppenhet och att det därför är viktigt att även fristående skolor omfattas av offentlighetsprincipen. Utformningen av vissa följdbestämmelser behöver utredas så att de är praktiskt tillämpbara på såväl koncernnivå som skolnivå. Elevernas integritet ska självfallet skyddas. Det kan konstateras att möjligheten för skolpersonal att slå larm om missförhållanden för massmedia är olika för anställda i kommunala skolor och friskolor eftersom meddelarfriheten kan inskränkas av en lojalitetsplikt mot arbetsgivaren för anställda i friskolor. I överenskommelsen anges att det därför bör införas ett förstärkt meddelarskydd för anställda i friskolor. I överenskommelsen betonas att insynen i skolornas ekonomi bör öka. bör få i uppdrag att bygga och administrera ett nationellt system som möjliggör jämförelser av olika skolor, databasen skolinformation. I databasen ska det både för friskolor och kommunala skolor finnas aktuell information om skolornas ekonomi. Det ska vara möjligt att följa hur resurserna används på varje skola. Det ska i regel finnas motsvarande resultat- och balansräkning för varje skolenhet. I överenskommelsen anges dessutom att friskolor ska redovisa ekonomiska nyckeltal som omsättning, eget kapital, soliditet och årets resultat i databasen. För kommunala skolor ska på motsvarande sätt kunna utläsas om en viss skolenhet går med över- eller underskott och vilka overheadkostnader som finns, dvs. det ska redovisas en korrekt utfördelning av kostnader som bärs gemensamt i hela skolförvaltningen eller kommunen. Det är också viktigt att olika satsningar som görs av kommuner når alla elever, vilket kan vara svårt att garantera. I överenskommelsen anges att systemet därutöver ska innehålla information från den officiella statistiken, uppgifter från Skolinspektionen samt information insamlad genom kundenkäter och inrapportering från skolor. Alla grund-, gymnasie- och särskolor oberoende av huvudman ska vara skyldiga att lämna den information som behövs, utom i de fall då det uttryckligen uttalas att det är frivilligt att lämna informationen. Skyldigheten bör gälla . Informationen ska redovisas öppet på en webbsida i lättillgänglig form. I överenskommelsen anges även att det mot bakgrund av att nya resursfördelningsfrågor blivit aktuella vore värdefullt med en översyn av regleringen om de bidrag, s.k. skolpeng, som en hemkommun ska lämna till huvudmannen för varje elev vid en förskoleenhet eller skolenhet. I överenskommelsen betonas att tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en likvärdig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Det anges även att ett aktivare användande av vitesinstrumentet skulle kunna ha en positiv effekt på kvalitetsarbetet. Skollagen bör skärpas på denna punkt så att det ska vara en skyldighet för Skolinspektionen att förena ett föreläggande med vite i de fall föreläggandet avser brister som allvarligt och har försvårat förutsättningarna för eleverna att nå målen med utbildningen. Skolinspektionen ska även få möjlighet att förelägga skolor att öka sin lärartäthet. I de fall en skola uppvisar brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen ska Skolinspektionen göra en särskild analys av lärarsituationen på skolan. Analysen bör omfatta antalet lärare, kompetensnivån och hur lärarresurserna disponeras. Om den analysen ger stöd för det bör Skolinspektionen i samband med sitt föreläggande ange åtgärder som inkluderar förändringar i lärarresursernas storlek och/eller disposition för att komma till rätta med bristerna. Utskottet anser att regeringens beredning av betänkande bör inväntas innan ytterligare överväganden görs. Utskottets bedömning är därmed att motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkandena 23, 25 och 26 och 2012/13:Ub494 (S) yrkande 20 i huvudsak kommer att bli tillgodosedda. Motionerna 2012/13:Ub324 (SD), 2012/13:Ub415 (S) och 2012/13:Ub447 (S) avstyrks. Skolplikt och rätt till utbildning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad undervisningstid i skolan, distansundervisning, undervisning för barn i skyddat boende och hemundervisning. Jämför reservation 12 (SD). I motion 2012/13:Ub252 av i (S) anser motionären att det behövs ett utbyggt system för distansundervisning i modersmål och i tvåspråkig undervisning på samtliga nationella minoritetsspråk. Motionären pekar på att det är svårt att tillgodose rätten till modersmålsundervisning på minoritetsspråk eftersom tillgången på lärare i minoritetsspråken är begränsad. I motion 2012/13:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 1 anser motionärerna att staten bör främja mellankommunala samarbeten som syftar till att ge barn i skyddat boende tillgång till förskole- eller skolplats. Enligt motionärerna behövs detta då kvinnorna och barnen av skyddsskäl får sitt skyddade boende i en annan kommun än hemkommunen. Även motion 2012/13:Ub247 av (S) behandlar frågan om barns rätt till förskola eller skola de tvingas leva i skyddat boende med sin mamma. Motionären framhåller att det inte är självklart att en annan skola anser sig kunna ta emot dessa barn utan anser att det borde vara en självklarhet att barnen får delta i undervisning och förskoleverksamhet på det skyddade boendet eller på en näraliggande skola. I motion 2012/13:Ub325 av (M) anser motionären att man bör se över möjligheten att utöka minsta antalet skoldagar eller garanterad undervisningstid inom . Motionären betonar att antalet skoltimmar varierar i olika kommuner, vilket betyder att skolplikten ser annorlunda ut beroende på var man bor. I motion 2012/13:Ub419 av (M) begärs att regeringen bör överväga att se över skolans möjlighet att identifiera socialt utsatta barn samt se över möjligheterna för skolan att erbjuda dessa barn mer skoltid samt knyta försörjningsstödet tätare till barnets skolgång. I motion 2012/13:Ub223 av (KD) uttalar motionären att man bör verka för ett förtydligande av skollagen så att hemundervisning tillåts i enlighet med FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och . Den skärpning som innebär att det krävs synnerliga skäl för att hemundervisning ska beviljas är inte förenlig med föräldrarnas rätt att uppfostra sina barn enligt om de mänskliga rättigheterna. I motion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 11 menar motionärerna att det behövs en nolltolerans mot särbehandling av elever på grund av kulturella eller religiösa trosuppfattningar. Motionärerna hänvisar till en studie som visar att det förekommer att skolor har anpassat sin undervisning för att tillmötesgå föräldrarnas krav på särskilda restriktioner för sina barn, exempelvis att de inte ska delta i simundervisningen. Därmed hade barnens rätt till utbildning och likabehandling inskränkts. I 7 kap. skollagen (2010:800) finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (se 7 kap. 3 § första stycket skollagen). Denna rätt till utbildning är även en grundläggande fri- och rättighet som är skyddad av grundlag (se 2 kap. 18 § regeringsformen). Enligt skollagen inträder skolplikten höstterminen det kalenderår barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår barnet fyller . Om ett barns vårdnadshavare begär det hos hemkommunen ska barnet redan höstterminen det kalenderår barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. I skollagen finns bestämmelser som garanterar varje elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan en minsta total undervisningstid under utbildningen (se 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 §). I timplanerna för de olika skolformerna finns bestämmelser om undervisningstidens fördelning på ämnen m.m. För att ge utrymme för en skola att profilera sig finns skolans val, vilket innebär ett jämkningsutrymme i timplanen som kan användas för att öka eller minska undervisningstiden i olika ämnen. I timplanen för (se bilaga 1 till skollagen) anges att vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Utskottet vill med anledning av yrkanden om att utöka undervisningstiden i skolan lyfta fram att utskottet har bifallit regeringens förslag i proposition 2012/13:64 Utökad undervisningstid i matematik (bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). Ändringarna innebär att såväl den minsta totala undervisningstiden i och motsvarande skolformer som undervisningstiden i ämnet matematik i föreslås öka . Förslaget innefattar även en ändring av timplan som innebär att antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska inte ska få minskas vid skolans val. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub325 (M) och 2012/13:Ub419 (M). Beträffande frågan om barns rätt till förskola och skola för barn i skyddat boende kan utskottet konstatera att regeringen beslutade att ge i uppdrag att göra en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer samt att ta fram ett vägledande material för berörda målgrupper (S2011/8989/FST). I uppdraget ingår att analysera barnperspektivet vid det skyddade boendet och det skydd och stöd som behövs för eventuella medföljande barn. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att det finns skäl att invänta resultatet av det aktuella uppdraget och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub474 (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub247 (S). Utredningen om utbildning för barn och ungdomar i samhällsvård samt distansundervisning har bl.a. haft i uppdrag att kartlägga distansundervisningen och ta ställning till om sådan undervisning bör möjliggöras samt i så fall föreslå vilka förutsättningar som bör gälla. Utredningen överlämnade betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76) till regeringen . Utredningen har urskilt två olika former av undervisning på distans med stöd av informations- och kommunikationsteknik (IKT) där läraren och eleven sitter på olika platser: distansundervisning (lärare och elev åtskilda i såväl rummet som i tiden) och fjärrundervisning (åtskillnad endast i rummet). Utredningen föreslår att fjärrundervisning ska tillåtas i bl.a. modersmål, inklusive minoritetsspråk och studiehandledning på modersmålet bl.a. om det saknas en behörig lärare i ämnet eller kursen på elevens skolenhet eller i organisationen. Vid fjärrundervisning har således läraren direktkontakt med eleven och eleven kan ställa frågor till läraren under lektionen. har skickat utredningen på remiss med sista svarsdatum . Utskottet anser att det finns skäl att invänta regeringens beredning av ärendet och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub252 (S). När det gäller möjligheten att fullgöra skolplikten genom hemundervisning har villkoren skärpts i den nya skollagen då det ska finnas synnerliga skäl för att ett medgivande ska lämnas (24 kap. 23 § skollagen). Utskottet ser inga skäl till någon ändrad reglering på området och instämmer även i regeringens bedömning att regleringen inte står i strid med internationella förpliktelser, bl.a. den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), se proposition 2009/10:165 s. 523 f. Därmed avstyrks motion 2012/13:Ub223 (KD). Även villkoren för en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan att på begäran av sin vårdnadshavare befrias från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen skärptes i skollagen genom krav på synnerliga skäl för befrielse. Utskottet kan konstatera att kravet innebär att skälen måste vara mycket starka och att ett sådant beslut endast får avse enstaka tillfällen under ett läsår. Utskottet vill därför understryka att skolan med en förtroendefull och fungerande dialog med hemmen kan skapa förståelse för skolans verksamhet och för olika inslag i undervisningen. Skolan bör med organisatoriska och pedagogiska åtgärder kunna undvika att känsliga situationer uppstår för enskilda elever, t.ex. genom att flickor och pojkar skiljs åt i simundervisningen (se prop. 2009/10:165 s. 340 f.). Därmed avstyrks motion 2012/13:A394 (SD) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. behov att stärka skolans demokratiuppdrag, information om organdonation i skolans läroplan och skolavslutningar. Jämför reservationerna 13 (MP, V) och 14 (SD). I motion 2012/13:Ub241 av m.fl. (MP) begärs att regeringen ska ta initiativ för att stärka skolans demokratiuppdrag. Motionärerna lyfter fram att Skolinspektionens kvalitetsgranskning av skolornas arbete med demokrati och värdegrund visar att skolorna saknar en helhetssyn på det demokratiska uppdraget och att det inte alltid genomsyrar undervisningen. Den svenska skolan behöver en samlad strategi för att stärka de demokratiska kvaliteterna i undervisningen och utveckla ett kritiskt förhållningssätt gentemot dominerande normer. I motion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att det behövs regelbundna lokala kartläggningar av elevers attityder och erfarenheter gällande våra demokratiska fri- och rättigheter såväl som skyldigheter. Motionens yrkande 8 behandlar behovet av att utveckla undervisningen om mänskliga rättigheter samt fördjupa skolans arbete med att förankra grundläggande svenska värderingar hos alla elever. Motionärerna anser att det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. I motion 2012/13:Ub230 av (KD) föreslår motionären att information om organdonation bör ingå som en obligatorisk del i skolans läroplan. Syftet är enligt motionären att få fler att anmäla sig till donationsregistret eller på annat sätt ta ställning, och målgruppen bör vara skolelever i åldrarna . I motion 2012/13:Ub398 av (KD) begärs förtydliganden av de intentioner som och regeringen haft i frågan om att hålla skolavslutningar i en kyrka, nämligen att traditionella jul- och sommaravslutningar ska kunna hållas i en kyrka med en aktiv och närvarande präst. Motionären anser att tolkningar leder till att många skolor avstår från traditionella skolavslutningar, trots att både föräldrar, barn och skolans ledning vill ha dem. Utskottet vill inledningsvis betona att skolan har ett dubbelt uppdrag, som förstärktes skollag, och som består av att förmedla och förankra både kunskaper och demokratiska värden. I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) sägs att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Med värden menas att värdegrunden ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. I bestämmelsen finns ett förtydligande om att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Detta innebär att det måste finnas kunskap hos såväl förskollärare, lärare och annan personal som hos barn och elever om vad dessa värderingar och rättigheter innebär och hur de kan förverkligas (se prop. 2009/10:165 s. 634). Det sägs också att utbildningen ska syfta till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. I bestämmelsen finns de viktigaste fundamenten för skolverksamheten fastlagda, såsom lika tillgång till utbildning, likvärdighet, utbildningens syfte och värdegrund. Enligt 1 kap. 5 § skollagen ska utbildningen utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. För varje skolform och för fritidshemmet gäller en läroplan som anger utbildningens värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för utbildningen. Skolinspektionen har vid sidan om sitt tillsynsansvar i uppdrag att utföra kvalitetsgranskning i skolväsendet och annan verksamhet som står under myndighetens tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Arbetet ska bl.a. bidra till ökad måluppfyllelse, kvalitet och likvärdighet. Skolinspektionen har granskat om skolan låter eleverna ta del av och tillägna sig de grundläggande värden, kunskaper och förmågor som de behöver för att kunna leva och verka som aktiva medborgare i ett demokratiskt samhälle. Granskningen har gjorts i 17 grundskolor i tio kommuner med lågt valdeltagande i senaste riksdagsvalet (se Skolinspektionens rapport 2012:9). Granskningen visar att de granskade skolorna ofta saknar en helhetssyn på det demokratiska uppdraget och att det sällan genomsyrar undervisningen. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, såsom mobbning, i skolan, förskolan och fritidshemmet (U2011/567/S och U2011/2649/S). Inom ramen för uppdraget ska erbjuda förskolans, grund- och gymnasieskolans och fritidshemmets personal samt skolledare fortbildning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Uppdraget ska löpande redovisas i myndighetens årsredovisning och slutrapporteras till () . Av årsredovisning 2012 framgår att verket i samarbete med 14 lärosäten i en första omgång har genomfört kursen Värdegrund och likabehandling i teori och praktik, 7,5 högskolepoäng, med syfte att utveckla deltagande förskolors och skolors arbete för likabehandling och mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. har 200 förskolor, grundskolor och gymnasieskolor med sammanlagt 750 kursdeltagare antagits. I årsredovisningen framkommer att det även genomfördes fyra nationella konferenser om arbetet mot diskriminering och kränkningar, som i första hand riktade sig till skolhuvudmän men även till rektorer och förskolechefer. För att lyfta fram betydelsen av värdegrundsarbete och för att motverka diskriminering och trakasserier i arbetet med nyanlända genomfördes också fyra seminarier i i samarbete med regionala utvecklingscentrum. Utskottet anser att ett medvetet värdegrundsarbete som genomsyrar skolornas förhållningssätt är centralt för att uppnå och bevara trygga och goda studiemiljöer. Med hänvisning till den pågående satsningen för att stärka skolans värdegrund och till att gällande bestämmelser ger goda förutsättningar för skolorna att förmedla och förankra skolans värdegrund i undervisningen i alla ämnen avstyrks motionerna 2012/13:Ub241 (MP) och 2012/13:A394 (SD) yrkandena 7 och 8. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för en översyn av vissa donations- och transplantationsfrågor (dir. 2013:25). Syftet med utredningen är att säkerställa en fortsatt välfungerande donations- och transplantationsverksamhet i samt att möjliggöra ett ökat antal och tillgängliga organ. Utredaren ska bl.a. lämna förslag på hur informationen till allmänheten kan förbättras samt hur förutsättningarna för enskilda personer att göra sin vilja känd kan förenklas. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att det finns skäl att invänta utredningens resultat och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub230 (KD). I 1 kap. 6 § skollagen framkommer att utbildningen dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål vid en skolenhet eller en förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. I regeringens proposition om den nya skollagen anges att om undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär fördjupning i en viss religions troslära ska anses icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig (prop. 2009/10:165 s. 227). I juridiska vägledning Skol- och förskoleverksamhet i kyrkan eller annan religiös lokal uppges att en skolavslutning är en del av utbildningen men inte en del i undervisningen. Det innebär att de offentliga skolor och de fristående skolor som inte har en konfessionell inriktning ska vara icke-konfessionella, dvs. det får inte förekomma några religiösa inslag som bön, välsignelse, trosbekännelse, predikan eller annan form av förkunnelse. Skolinspektionen har i ett flertal tillsynsbeslut slagit fast att om skolavslutningen utformas så att tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron och att det inte förekommer några religiösa inslag kan skolavslutningar hållas i kyrkan. Enskilda huvudmän har till skillnad från offentliga huvudmän ett visst utrymme att bedriva en verksamhet med konfessionella inslag. I 1 kap. 7 § skollagen beskrivs att det är undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem som ska vara icke-konfessionell, men att utbildningen i övrigt vid dessa skolformer får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. I propositionen om en ny skollag nämns som exempel på konfessionella inslag som kan få förekomma andakter, bönestunder eller annan form av religionsutövning, fördjupning i en viss troslära som konfirmationsläsning eller liknande, eller religiösa symboler i inredningen (se prop. 2009/10:165 s. 226). Detta innebär att en sådan skola får ha en skolavslutning eller en samling i anslutning till en religiös högtid som har konfessionella inslag eftersom dessa verksamheter inte är delar i undervisningen (se juridiska vägledning). Utskottet kan konstatera att det är möjligt att inom ramen för gällande reglering hålla skolavslutningar i en kyrka om tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron och att det inte förekommer några religiösa inslag under skolavslutningen. Därmed avstyrks motion 2012/13:Ub398 (KD). Betyg och nationella prov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör frågor om betyg och nationella prov. Jämför reservationerna 15 (MP) och 16 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkande 1 framhåller att skolan är en plats för ständig utveckling och att bedömningen av elevernas prestationer därför måste utformas på ett sätt som gynnar elevens utveckling mot de mål som läroplanen fastställer. All bedömning fram till slutbetyg ska således syfta till att främja elevens lärande och kunskapsutveckling. I motionens yrkande 2 uttalar motionärerna att en likvärdig betygssättning kräver att betyg sätts utifrån de nationella kunskapskraven och att det endast förekommer bedömningsgrunder som finns med i dessa. Detta kallas för allsidig bedömning. Motionens yrkande 3 behandlar att betyg är ett pedagogiskt verktyg och behöver, oavsett om det används för bedömning eller för urval vid ansökan till högre studier, vila på vetenskaplig grund. Yrkande 4 behandlar att det system som den svenska skolan ska använda för bedömning och betygssättning ska vila på vetenskaplig grund och inte vara ett resultat av en ideologisk övertygelse. behöver en ny ansvarsfördelning gällande skolans system för bedömning och återkoppling.