bet · H001KU13 · 2013-01-08 00:00:00 — granskades dels vissa tomma ytterkuvert för budröster avgivna i valkretsen Nordöstra i valet till kommunfullmäktige i kommun, i närvaro av en föredragande och en sekreterare i nämnden, dels åtta röster i valet till kommunfullmäktige i som i Södermanlans län bedömt vara ogiltiga på annan grund än att de saknat partibeteckning, i närvaro av nämndens ordförande och en föredragande i nämnden. Vid nämndens sammanträde fortsatte behandlingen av dels ett överklagande avseende kommunfullmäktige i kommun, där nämnden beslutade inhämta yttande från professor samt en skiss över vallokalen i , dels överklaganden avseende i . Därutöver behandlades överklaganden avseende kommunfullmäktige i 8 kommuner, varav 7 avgjordes genom avslag, och i ett län som avslogs. Se vidare bilaga. Vid sammanträde fortsatte nämnden sin behandling av överklaganden avseende dels i , dels kommunfullmäktige i kommun. Vid nämndens sammanträde fortsatte behandlingen av överklaganden avseende i , varvid nämnden bl.a. beslutade om omval. Vidare fortsatte behandlingen av överklaganden avseende kommunfullmäktige i kommun, varvid nämnden beslutade om omval i Nordöstra valkretsen. Därutöver avgjorde nämnden överklaganden avseende kommunfullmäktige i 7 kommuner, varav 3 avslogs och 4 ledde till förnyade eller kompletterande sammanräkningar, och i 1 län vilket avslogs. I bilaga 1 finns en tabell över hur handläggningen av ärenden om de kommunala valen fördelat sig över sammanträden, och i bilaga 2 finns en tabell över de frågor som behandlats i överklaganden av allmänna val. Där framgår bl.a. att vissa förhållanden och frågeställningar återkommit. Specifikt om överklagandet avseende valet till kommunfullmäktige i kommun Ärendet inkom till med yttrande från , med komplettering den 12 samma månad, och remitterades till påföljande dagar. yttrande inkom , och kommunicerades till då yttrande inkom från klaganden. beslutade vid sitt sammanträde att inhämta yttrande från i kommun och omslagsröster för godkända budröster avgivna i valkretsen Nordöstra. granskades, i närvaro av nämndens ordförande och två föredraganden, tomma ytterkuvert för budröster avgivna i valkretsen Nordöstra i valet till kommunfullmäktige i . inkom yttrande från i . Tjänsteanteckning finns om en kompletteringsåtgärd . behandling av ärendet fortsatte . granskades vissa tomma ytterkuvert för budröster avgivna i valkretsen Nordöstra i valet till kommunfullmäktige i kommun, i närvaro av en föredragande och en sekreterare i nämnden. Tjänsteanteckningar e.d. finns om utredningsåtgärder . Vid Valprövningsnämndens sammanträde fortsatte behandlingen av överklagandet. Vidare beslutade nämnden att inhämta yttrande från professor samt en skiss över vallokalen i . Tjänsteanteckningar e.d. finns om utredningsåtgärder den 1, 2 och . Nämnden fortsatte sin behandling vid sammanträden . I sin bedömning behandlar nämnden under skilda rubriker frågor om röstningslokalernas utformning och belägenhet felaktiga ytterkuvert för budröster en differens om 52 röster mellan kommuns respektive slutliga sammanräkning valsedlar med tillskriven text. kom, vad gäller valkretsen Nordöstra, sammanfattningsvis fram till att det vid genomförandet av valet till kommunfullmäktige i kommun hade förekommit flera avvikelser från föreskriven ordning i den mening som avses i 15 kap. 3 § vallagen. Det gällde valtältets placering och ordningen i röstningslokalen. I denna del hänvisade nämnden till sina uttalanden i sitt beslut angående förtidsröstning på . Vidare hade 17 budröster felaktigt godkänts och 1 förtidsröst från inte beaktats vid rösträkningen. Med hänsyn härtill och med hänvisning till beräkningar beträffande antal fler eller färre röster som skulle ha medfört att ett parti fått ytterligare ett mandat respektive ett annat parti förlorat ett mandat i Nordöstra valkretsen och till ett utlåtande över sannolikheten för att den konstaterade avvikelsen med de 17 felaktigt godkända budrösterna inverkat på valutgången, gjorde bedömningen att de avvikelser från föreskriven ordning som konstaterats med fog kunde antas ha inverkat på fördelningen av mandat i valkretsen Nordöstra. konstaterade vidare att en avvikelse hade förekommit vid genomförande av valet till fullmäktige i kommun i valkretsen Sydöstra genom att en förtidsröst inte räknats, men fann att avvikelsen inte med fog kunde antas ha inverkat på fördelningen av mandat eller på utgången i övrigt av valet i valkretsen Sydöstra. Överklagandet avseende valkretsen Nordöstra bifölls. Den rättelse som skulle göras kunde, enligt nämnden, inte åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd. Omval skulle därför ske till kommunfullmäktige i , valkretsen nordöstra. upphävde valet till fullmäktige i kommun, valkretsen Nordöstra, samt förordnade att omval skulle ske i valkretsen. Specifikt om överklagandena avseende valet till i Beträffande valet till i förekom överklaganden i 14 ärenden. avskrevs ett ärende efter återkallelse och avvisades ett överklagande såsom för sent inkommet; övriga tolv ärenden avgjordes genom nämndens beslut , varav ett överklagande avvisades med hänvisning till bristande klagorätt medan de återstående elva ärendena prövades i sak. Ärendena inkom, med yttranden från , från ; de remitterades till mellan till . inkom med yttranden från till . Därefter skedde ytterligare kommunicering med klagandena med sista dag för eventuellt yttrande mellan och . Ärenden om i behandlades vid sammanträden . Tjänsteanteckningar e.d. finns om utredningsåtgärder . beslutade nämnden att inhämta yttrande av professor angående sannolikheten för att vissa felaktigheter som förekommit vid valet av fullmäktige i Västra inverkat på valutgången. Yttrandet inkom i en preliminär version , därefter och i en uppdaterad version . behandling av ärendena fortsatte . beslut i tolv ärenden fattades vid sammanträdet . I sin bedömning behandlar nämnden under skilda rubriker frågor om klagande som inte har rätt att överklaga förkomna valsedlar och ogiltigförklarad valsedel id-kontroll, röstmottagning och valhemlighet röstning vägrad på grund av felaktig avprickning i röstlängd hantering av förtidsröster och utlandsröster kom sammanfattningsvis fram till att det förekommit avvikelser som avsåg 104 felaktigt godkända budröster i kommuns valkrets oräknade förtidsröster varav 26 i kommuns valkrets, 10 i Västra valkrets, 8 i den norra, 2 i den södra och 5 i den östra valkretsen 2 väljare som inte fått rösta i kommuns valkrets och 1 i västra valkrets Centerröster som inte kommit med i den slutliga sammanräkningen, varav 1 i västra valkrets och 15 i den östra valkretsen att valsedlar inte hade tillhandahållits i enlighet med vallagens föreskrifter i vissa val- och röstningslokaler i och kommuner. fann att de avvikelser från föreskriven ordning som konstaterats, med den marginal som funnits i fråga om sista utjämningsmandatet, med fog kunde antas ha inverkat på valutgången. Avvikelserna var enligt nämnden av det slag att rättelse inte kunde ske genom förnyad sammanräkning eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, utan omval skulle ske. Nämnden fann vidare att eftersom avvikelser påverkat fördelningen av utjämningsmandat kunde omvalet inte begränsas till viss eller vissa valkretsar utan skulle omfatta hela landstingen. Omval på vilka förutsättningar? I debatten har framförts att omvalet knappast borde betraktas som ett omval utan som ett nyval. I Omstritt omval15[ Omstritt omval, och (red. ), 2012.] nämner redaktörerna16[ och , Vi tar om et igen, s. att det i vallagen saknas beredskap för en omvalssituation i egentlig mening. I praktiken kan endast agera som om det handlade om ett extraval eller ett nyval. Enligt gällande regelverk togs därför en helt ny röstlängd fram inför omvalet . Det innebar att en del personer som varit röstberättigade inte längre hade rätt att rösta i omvalet eftersom de flyttat från . Och inflyttade till regionen och väljare som hade fyllt , men som inte haft rösträtt , blev röstberättigade i omvalet. Den fria nomineringsrätten fick till följd att partier som inte ställt upp i det ordinarie valet gavs möjlighet att registrera sig inför omvalet. Med nya partier, nya väljare och ett val genomfört under andra förutsättningar och efter det ordinarie valet ansågs det svårt att betrakta omvalet som ett omval. Professorn i statsvetenskap har framfört kritik mot att omvalet i praktiken var ett nyval, eftersom nya partier fått delta och nya grupper av väljare tillkommit.17[ Se bl.a. och , TT .] Han har även framfört att situationen borde ha kunnat lösas genom att flytta ett mandat från ett parti till ett annat med hjälp av beräkningar och att vallagen borde ändras i detta avseende. Här följer en genomgång av dels gällande ordning vad gäller tider för val, dels olika bestämmelser som kan få betydelse för tidsåtgången för genomförande av ett beslutat omval. Ordinarie val till hålls, enligt 3 kap. 3 § regeringsformen, . Rösträtt vid val till har, enligt 4 § första stycket samma kapitel, varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt . Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt 4 § tredje stycket, på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Beträffande omval finns det inte någon reglering i regeringsformen, men däremot extra val. Extra val till hålls efter regeringens beslut därom, enligt huvudregeln i 3 kap. 11 § regeringsformen, eller efter att fyra gånger förkastat talmannens förslag till statsminister, enligt 6 kap. 5 § regeringsformen, om inte ordinarie val ändå ska hållas . I 1 kap. 3 § andra stycket vallagen föreskrivs att vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer , efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. När det gäller omval finns det, som framgått, inte någon angiven tidsgräns, motsvarande t.ex. den för extra val till som föreskrivs i 3 kap. 11 § regeringsformen. Den kortast möjliga förberedelsetiden för extra val kan, enligt m.fl. (Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 244), med hänsyn till de frister som anges i vallagen, beräknas till . Vid extra val till enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag, och när det gäller extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen är det talman som, efter samråd med , bestämmer. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med och , vilken dag som ska vara valdag. Det sagda framgår av 1 kap. 3 § tredjefemte styckena vallagen. När det gäller genomförandet av kommunala extra val anförde regeringen i propositionen (prop. 2009/10:80 s. 96) att det är angeläget att ett beslutat extra val kan genomföras efter beslutet. Det går dock inte att ange någon generell tid för hur snabbt ett extra val till fullmäktige ska hållas. Det får bestämmas utifrån förhållandena i det konkreta fallet. Utgångspunkten är att ett extra val ska genomföras med full respekt för de demokratiska principerna och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. måste behovet av att snabbt undanröja det politiskt osäkra läge som föranlett extra valet beaktas. Vidare anförde regeringen att det är viktigt att planeringen av valets genomförande sker i nära dialog med den centrala valmyndigheten och . En sådan dialog torde kunna bidra till att vissa praktiska frågor rörande t.ex. förtidsröstningen m.m. kan lösas på ett godtagbart sätt. hade inte framfört någon annan uppfattning (SOU 2008:125 s. 201). Det gjorde inte heller (bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11:21). Vid omval till ska, enligt 3 kap. 34 § sametingslagen (1992:1433), efter samråd med i det län där har sitt säte och bestämma valdag. Beslutet får inte överklagas. Bestämmelsen infördes genom en lagändring som trädde i kraft [ hade en temporär reglering gällt i en av regeringen utfärdad förordning med tillfällig giltighet, förordningen (2001:725) om valdag m.m. för omval till Sametinget.]. I propositionen (prop. 2003/04:86 s. 29) uttalade regeringen att dagen för omval, på motsvarande sätt som vid de allmänna valen, borde bestämmas av efter samråd med och . Nämnas bör att enligt 35 § samma kapitel ska den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie valet användas vid omval. Enligt , roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77, s. 202), borde det alltid vara möjligt att använda samma röstlängd som vid det föregående ordinarie valet. Ett överklagande av ett sametingsval måste, anfördes det i utredningens skäl, alltid ske inom en begränsad tid efter det ordinarie valet. Grunden för överklagandet kan aldrig utgöra den slutliga röstlängden, eftersom det är den preliminära röstlängden som kan överklagas. Därmed skulle det inte kunna utgöra ett problem att använda den tidigare slutliga röstlängden, eftersom den varken kan vara felaktig eller inaktuell. I propositionen (prop. 2003/04:86 s. 29) uttalade regeringen att det är lämpligt att samma röstlängd används som vid det ordinarie valet. En sådan reglering överensstämmer med vad som föreskrevs i den tillfälliga förordning som utfärdades i samband med valet . Det saknades enligt regeringen skäl att reglera frågan annorlunda än i den tillfälliga förordningen när den nu skulle få en permanent lösning. Den slutliga röstlängden får inte överklagas. Av 33 § följer att påstådda felaktigheter i den slutliga röstlängden inte kan utgöra en grund för ett beslut att förordna om omval. Det ansågs därmed följdriktigt att den tidigare röstlängden används vid omval. delade regeringens bedömning och tillstyrkte regeringens förslag (bet. 2003/04:KU18 s. 14). I sammanhanget kan noteras att omvalet till 2001 hölls , efter beslut om omval . Utgången av det ordinarie valet fastställdes av . Placering av vissa regler i grundlag I förarbetena till regeringsformen uttalades bl.a. följande om vad som bör regleras i grundlag. Något uttalande som specifikt avser tidsfristen för extra val finns inte; bestämmelsen fördes över från tidigare regeringsformen. Grundlagberedningens uppfattning, som delades av föredragande statsrådet (prop. 1973:90 s. 155 f.), var att grundlag borde innehålla regler som anvisar formerna för samhällsorganens verksamhet och som reglerar hur besluten i samhällsfrågor ska tillkomma och förverkligas. Utgångspunkten bör, anförde föredragande statsrådet, vara att de bestämmelser som ska tillerkännas den särskilda dignitet och det särskilda skydd som förankring i grundlag medför endast bör dra upp ramarna för den politiska aktiviteten och samhällsverksamheten. I princip borde följaktligen gälla att politikens inriktning och innehåll inte slås fast i grundlag. Härvidlag fann föredragande statsrådet emellertid vissa avsteg vara påkallade, nämligen att i grundlag bereda skydd för vissa i ett demokratiskt styrelseskick av vår typ grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter m.m. När det gällde innehållet i regeringsformen var föredragande statsrådet, liksom Grundlagberedningen, av uppfattningen att det bör komma till klart uttryck att den politiska makten ska ligga förankrad hos medborgarna. Som givna beståndsdelar borde sålunda ingå regler om allmän rösträtt, om hemliga val, om ett representativt system och om ett parlamentariskt styrelsesätt. Nämnas kan vidare att föredragande statsrådet såg som naturliga element i en ny grundlag regler om hur de högsta statsorganen ska bildas och i vilken ordning de ska verka. Till grundlagsområdet fick sålunda föras de viktigaste reglerna om bildande, såsom regler om storlek, huvuddragen av proceduren i och grunderna för val till . I grundlag borde vidare, med utgångspunkt i ett parlamentariskt betraktelsesätt, behandlas regeringsbildningen och formerna för regeringsarbetet. Bestämmelserna om statschefens ställning och befogenheter har också sin givna plats i grundlag. På grundlagen ankommer därjämte att i grova drag fördela de offentliga funktionerna. Folksuveränitetens princip borde därvid, som beredningen framhållit, komma till uttryck genom att klart ges ställning av det centrala statsorganet. På bord borde enligt föredragande statsrådet således ligga att fatta grundläggande beslut genom lag och budgetreglering, medan det borde ankomma på andra organ regeringen, domstolar och förvaltningsmyndigheter att tillämpa lagarna och verkställa besluten. Den kommunala självstyrelsen, som utgör ett för vårt statsskick utmärkande drag, borde självfallet komma till uttryck i grundlagen. I Vår författning sammanfattar författarna (, 13 uppl., 2003, s. 21), efter en genomgång av olika länders författningar, att det är författningens främsta uppgift att ge spelreglerna för det politiska livet och därmed legitimitet åt de politiska besluten. Genomgångar av tid för genomförande av extra val Bedömningar av tidsåtgång för att genomföra extraval, som enligt regeringsformen ska genomföras , har gjorts av vallagskommitté: (Ds 1981:21) : (SOU 1987:6) vallagskommitté, som fann att mycket talar för att det kan behövas (SOU 2004:111). Vidare finns vissa uttalanden i årsredovisningar . I sin årsredovisning uppgav följande under rubriken för val måste alltid kunna genomföra val. Enligt 3 kap. 11 § och 6 kap. 5 § regeringsformen ska extra val till kunna genomföras efter att så har beslutats. kan extra val även hållas till kommun- och . Det innebär att myndigheten har en form av ständig konstitutionell beredskap. För att kunna upprätthålla denna beredskap behöver myndigheten ha viss överlappande kompetens så att enskilda moment i genomförandet av val inte är beroende av en enda nyckelperson vilket är fallet på flera områden. Vidare måste myndigheten inneha teknisk kärnkompetens om IT-stödet för valadministrationen. Erfarenheterna från omvalet visar att är en minsta möjliga tidsram för att förbereda och genomföra val med nuvarande personella bemanning. Senast uttalat sig vad gäller beredskap att hålla extra val synes vara i myndighetens årsredovisning . Där angavs följande under . Verksamhetsmål: ska ha en beredskap så att extraval ska kunna anordnas . Återrapportering: ska redogöra för beredskapsläget samt de åtgärder som vidtagits . En förberedelsetid är extremt kort och det blir nödvändigt att acceptera att t.ex. ett utförligt informationsmaterial inte kan tas fram med så kort varsel och att merparten av sådant material inte heller kan hållas i lager. Vid samtliga upphandlingar som genomförts har avtal, där så varit möjligt, också slutits om tillhandahållande av varor eller tjänster för ev. extraval. Det valmaterial som är möjligt att lagra läggs också in i ett särskilt beredskapslager som disponerar. Materialet används i första hand vid nästa val då nytillverkat material läggs i lagret. Vid valet fanns en stor upplaga av partivalsedlar i lagret som distribuerades till kommuner och utlandsmyndigheter inför valet. Dessa hade dock vid lagring fått en viss färgförändring. För att inte äventyra valhemligheten fick dessa därför ersättas med nytillverkade valsedlar. Detta visar på svårigheterna att, med de höga krav på produkterna som finns, kunna ha ett kurant beredskapslager av alla produkter. Under innevarande år avser att utarbeta en mer detaljerad plan över arbetet inför ett ev. extraval. Tid för genomförande av omval har redovisat sina erfarenheter av omval i sin årsredovisning . började att förbereda inför ett eventuellt omval . Arbetet pågick under stor tidspress. Alla ledtider minimerades för berörda valmyndigheter och för partierna. Omvalet i var begränsat till en av fyra valkretsar. Ett omfattande arbete genomfördes för att anpassa det gemensamma IT-stödet för valadministrationen till val i en valkrets av flera. Områden som föranledde anpassningar av IT-stödet var bl.a. hanteringen av namnvalsedlar, rutinerna för hur ledamöter och ersättare ska utses och sammanslagningen av resultatet års omval med resultatet års allmänna val i övriga valkretsar. beslutade, efter samråd med , att röstmottagning inte skulle ske vid utlandsmyndigheterna (dnr 11-034/5). Röstberättigade som befann sig utomlands hade möjlighet att brevrösta och material kunde beställas från och kommunerna i omvalsområdena samt från det anlitade serviceföretaget. Material för brevröstning skickades även till elva ambassader för att öka tillgängligheten till brevröstningsmaterial. Beredskapslagret av valmaterial räckte till största delen för de volymer som behövdes för att genomföra omvalen. Endast ett fåtal produkter behövde tryckas. använde statliga ramavtal för de flesta produkter och tjänster, såsom tryckning av kuvert, handledningar, instruktionsblad samt vissa översättningstjänster. Vissa produkter, t.ex. valnämndernas och länsstyrelsernas handbok som vanligtvis trycks inför val, gjordes istället tillgänglig för nedladdning. Genom förordningen (2011:272) om ändring i valförordningen (2005:874) som trädde i kraft ändrades bestämmelserna om utformningen av valsedlar och ytterkuvert för budröst. Ytterkuvert för budröst fick därmed tryckas på nytt inför omvalen. gjorde en omfattande genomgång av innehållet i myndighetens manualer och handböcker till övriga valmyndigheter samt utbildningsmaterialet för röstmottagare för de avsnitt som innehöll sådana frågeställningar som kommenterats av i deras beslut med anledning av inkomna överklaganden. Distribution av valmaterial till utlandsmyndigheter, kommuner och länsstyrelser kunde ske som planerat, med början . Även tryckning och distribution av namnvalsedlar kunde ske som planerat. beredskapslager användes för tillhandahållande av partivalsedlar och blanka valsedlar. informationsansvar omfattar information till allmänheten om när, var och hur röstning går till. genomförde ett antal informationsinsatser i samband med omvalen 2011. Budskapen gentemot allmänheten var en upplysning om att det var omval och information om de datum som gällde för röstning. utförde vid omvalen vissa informationsuppgifter som vid ordinarie val ombesörjs av externa parter, såsom att boka och utforma annonser. Annonseringen skedde och omfattade totalt 30 dagstidningar och 14 webbsidor. annonserade särskilt för att nå hemlösa. Information om röstningsprocessen översattes till 25 språk, inklusive minoritetsspråken. Information på teckenspråk producerades. Översättningarna och informationen på teckenspråk fanns tillgängliga på webbplats. En broschyr på lättläst svenska framställdes och skickades ut till läsombuden i register med adresser i omvalskommunerna. Valmaterial framställdes som gjorde det möjligt för synskadade personer som kan läsa punktskrift att rösta utan hjälp. Information om röstning vid omvalen lästes in på cd-skiva. Materialet på punktskrift och cd-skivan kunde beställas från . All övrig information var tillgänglig genom webbplats. anlitade genom beredskapsavtal samma serviceföretag som vid valen 2010 för viss telefon- och e-postservice. Antalet inkomna ärenden till företaget uppgick till totalt 2 752, varav ungefär hälften utgjorde besvarade samtal och hälften besvarad e-post. Genomförande av omvalen (den centrala valadministrationen) Röstlängder och röstkort trycktes och distribuerades som planerat. Röstmottagarna i vallokalen ansvarar enligt 11 kap. vallagen för den preliminära rösträkningen i vallokalerna på valnatten. Resultaten rapporteras till länsstyrelserna. Rapporteringen vid omvalen kunde koncentreras till i , som tog emot det preliminära resultatet både för omvalet i det egna länet och för omvalet i . Inrapporteringen av resultaten kunde följas i realtid på . ansvarar enligt 13 kap. vallagen för den slutliga rösträkningen. Arbetet påbörjades direkt efter valdagen. Omvalet till kommunfullmäktige i , nordöstra valkretsen, var färdigräknat medan omvalet till i var färdigräknat . Vilken tid som behövs för att genomföra ett omval, sedan meddelat beslut om ett sådant, beror på såväl formella som praktiska förhållanden.