bet · H101NU3 · 2013-11-26 00:00:00 — Motionärerna betonar att energipolitiken dels måste sörja för att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energipriserna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Vidare framhålls att beskattningen av energiproduktionen måste hanteras på ett sådant sätt att konsekvenserna för basindustrin beaktas. Motionärerna refererar också till ett tillkännagivande från om att regeringen bör granska effekterna av olika klimat- och energipolitiska styrmedel för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Regeringen har ännu inte återkommit till i denna fråga, vilket motionärerna anser vara ett tydligt tecken på att den inte tar frågan om den svenska basindustrins konkurrenskraft på allvar. Brist på energi påverkar en stor del av jordens befolkning, slås det fast i partimotion 2013/14:U316 av m.fl. (MP). Då energisystemet i ökande grad är globaliserat är det också av betydelse för utvecklingsländerna att effektiviserar sin energianvändning och påskyndar övergången till förnybar energi (yrkande 25). presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt direktiv om energieffektivisering som innehöll en rad åtgärder som föreslogs bli bindande, sägs det i kommittémotion 2013/14:N215 av m.fl. (MP). Motionärerna konstaterar att regeringens nuvarande energieffektiviseringsmål uttryckt i minskad energiintensitet emellertid är otillräckligt och att det är viktigt att fokusera på en minskad energianvändning, inte bara på att användningen ska bli mer effektiv. Enligt motionärernas uppfattning bör målet omformuleras så att det innebär en minskad absolut energianvändning i , inte bara en relativ minskning (yrkande 1). Slutår för måluppfyllelsen bör vara 2020 som är det år som gäller för EU:s energieffektiviseringsmål. anser vidare att energisystem bör vara helt förnybart . I kommittémotion 2013/14:N352 av m.fl. (MP) framhålls dessutom att för el- och värmesystemet bör målet om förnybart nås . Motionärerna poängterar att med sin höga andel förnybar elproduktion, sina mycket bra naturgivna förutsättningar och sin stora kompetens inom energiområdet har utomordentliga möjligheter att ställa om till ett helt förnybart elsystem. Motionärerna anser att genom ett tillkännagivande ska ställa sig bakom förslaget om ett övergripande mål med innebörden att ska ha ett helt förnybart elsystem (yrkande 1). I motion 2013/14:N333 av (FP) slås det fast att en vettig och långsiktig energipolitik är viktig för näringsklimatet. Låga elpriser var länge en nyckelfaktor för svenska industriframgångar. Inte bara hushållen utan också företagen känner av höga elpriser. Motionären framhåller att har drabbats genom stängningen av kärnkraftverket i och anser att det behövs ökad elproduktion i . bör, enligt motionären, ställa sig bakom det som anförs i motionen om behovet av säker, billig och miljövänlig energi i (yrkande 5). I kommittémotion 2013/14:N205 av m.fl. (V) hävdas att dagens energipolitik i princip inte existerar och att den inte är framtidssyftande. Den tidigare blocköverskridande energiuppgörelsen var den som fungerade längst. Motionärerna efterfrågar ett riksdagsuttalande om att återigen behöver en blocköverskridande uppgörelse för att återupprätta energipolitiken. Solenergi är en kraftkälla som har utvecklats kraftigt , konstateras det i kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S). Motionärerna anser att bör få i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk i syfte att föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad och planeringsmål för solel (yrkande 19). Solenergi i alla dess former tillhör morgondagens teknik och har en viktig roll i ett förnybart energisystem, slås det fast i kommittémotion 2013/14:N254 av m.fl. (MP). Solel är det snabbast växande energislaget i , och utvecklingen på kontinenten är mycket hoppingivande, enligt motionärerna. ligger dock i bakvattnet, och för att solenergibranschen ska ges en tydlig signal om politikens ambitioner för solenergin behövs ett planeringsmål motsvarande det mål som finns för vindkraften. Motionärerna föreslår ett mål om solvärme och solel (yrkande 2). Därtill bör få i uppdrag att utreda hur målet ska uppnås (yrkande 3) samt att beräkna vilka insatser som behövs. vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin även i , sägs det i kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. Motionärerna anser att det bör sättas upp nationella planeringsmål för både solel och solvärme (yrkande 14) och bedömer att solel och solvärme till 2020 är realistiska nivåer på sådana planeringsmål. För att de energipolitiska målen ska gå att nå är vindkraften det mest lovande energislaget, sägs det i kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S). Motionärerna anser emellertid att ytterligare åtgärder krävs och förordar därför att det införs ett särskilt stöd till den havsbaserade vindkraften. Regeringen bör återkomma med förslag till ett sådant långsiktigt kompletterande stöd till havsbaserad vindkraft (yrkande 20). I kommittémotion 2013/14:N352 av m.fl. föreslås att den av fastställda planeringsramen för vindkraften om till 2020 ska göras om till ett utbyggnadsmål (yrkande 2). Motionärerna pekar bl.a. på att kostnaderna för vindkraftverk förväntas fortsätta att sjunka och att modern teknik gör att vindkraftverken blir allt effektivare. har beslutat om ett planeringsmål om vindkraftsel , konstateras det i motion 2013/14:N322 av och (båda SD). Motionärerna beskriver diverse negativa konsekvenser av en omfattande vindkraftsutbyggnad och anser därför att målet bör upphävas (yrkande 1). Energiforskningen i världen motsvarar inte de krav som ställs på ett framtida energisystem, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V). Motionärerna anser att behöver öka sina ambitioner för att kunna nå förnybart . Högre mål behövs för att öka aktiviteten på energiforskningsområdet, och motionärerna efterfrågar ett uttalande från om att regeringen bör återkomma med nya och högre mål för energiforskningsområdet (yrkande 16). De vill även att regeringen ska återkomma till med en ny inriktning av energiforskningsområdet där solenergi, smarta nät, ellagring och vågenergi ska prioriteras (yrkande 17). Att vilja behålla och utveckla kärnkraften står inte i motsats till förnybara energikällor, utan alla delar bör ses som länkar i en kedja, framhålls det i motion 2013/14:N281 av (M). Utan kärnkraft som ett ben av flera i energiförsörjningen är risken överhängande att energipriserna hotar skåningarnas vardagsekonomi. Motionären anser att regeringen därför bör se över möjligheterna att bedriva säker, klimatvänlig och billig elproduktion i . långsiktiga energistrategi bör innefatta nya kärnkraftverk, som mycket effektivt kan producera säkrare och billigare el, sägs det i motion 2013/14:N313 av m.fl. (M). För såväl svenska företags konkurrenskraft som svensk basindustri är alliansregeringens beslut att öppna för att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer mycket välkommet. Motionärerna pekar på att åldrande kärnkraftsreaktorer har orsakat allt större problem och att det därför bör ske en ansvarsfull utbyggnad av kärnkraften. När en nybyggnad blir aktuell är det viktigt att aspekten spillvärme från kärnkraftverken inte glöms bort. Framtidens energimarknad bör fortsätta att vila på olika pelare inklusive bl.a. förnybar energiproduktion. Enligt motionärerna är det dock ofrånkomligt att kärnkraften kommer att förbli betydelsefull under en överskådlig framtid. Motionärerna understryker att beslutet om framtidens energiproduktion måste fattas av dagens beslutsfattare och att en utbyggnad av den svenska kärnkraften bör påbörjas. Den svenska basindustrins utveckling kräver fortsatt tillgång på miljövänlig och kostnadseffektiv energi, sägs det i motion 2013/14:N319 av (M). Motionären anser att kärnkraft därför behöver vara en fortsatt del i energimixen. Att bygga och ersätta nuvarande reaktorer med nya är emellertid en komplicerad, långsiktig och kostsam process, och inga statliga subventioner kommer att finnas för dem som tar itu med uppgiften. Motionären anser att regeringen bör se över de långsiktiga förutsättningarna för de intressenter som gör kalkyler för att bygga nya reaktorer. Att kärnkraften kommer att vara en viktig del av framtidens energiförsörjning framhålls även i motion 2013/14:N320 av (M). Motionären betonar att forskningen kring framtidens kärnkraft – generation IV-reaktorer – pågår för fullt. Målet för framtidens kärnkraft är 99 procents förbränning och återvinning av bränslet. Därtill ska den nya generationens kärnkraftsteknik kunna användas för att ta hand om befintligt och kommande kärnavfall. En ökad och förstärkt forskning kring generation IV-reaktorer är, enligt motionären, av stor vikt för att kunna tillgodose fortsatta stora behov av ren energi och för att finna metoder att nyttja kärnavfallet som bränsle. I motionen efterfrågas en översyn av hur forskningen om generation IV-reaktorer kan förbättras och förstärkas. Det är inte bara tillgången på el som är viktig utan minst lika mycket tillförlitligheten i eltillförseln, slås det fast i motion 2013/14:N324 av (M). Eleffekt behövs året om och den tillgodoses främst av kärnkraft. Realiteten är emellertid att nuvarande kärnkraftsverk måste fasas ut. Svenska folket förväntar sig att dagens politiker kan vissa samma klokhet och förutseende som sina föregångare. Att producerar fossilfri el och även exporterar av den, innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser är försumbara i jämförelse med vår europeiska omvärld. I motion 2013/14:N325 av och (båda M) förespråkas ett riksdagsuttalande om att regeringen bör återuppta översynen av förtroendefrågan kring samägandet inom svensk kärnkraft utifrån ett konkurrensperspektiv. Motionärerna betonar bl.a. att den svenska industrin inte har råd med fortsatta energiprishöjningar. Ett riksdagsuttalande om behovet av att utveckla den svenska kärnkraften förordas i motion 2013/14:N385 av (M). Enligt motionären kommer kärnkraften att ha en nyckelroll i kampen mot klimatförändringar, och bör gå i täten när det gäller utveckling och införande av nästa generations kärnkraft. Även i kommittémotion 2013/14:N334 av m.fl. berörs kärnkraftsfrågan. Motionärerna efterfrågar här ett tillkännagivande från om att regeringen skyndsamt ska utreda vad en kärnkraftssubvention är (yrkande 1). De anser att regeringens skrivelse på detta tema (skr. 2011/12:141) inte är tillförlitlig då den inte omfattar en definition av begreppet subvention. Motionärerna understryker att huruvida kärnkraften ges statligt stöd eller inte är den fråga som kan avgöra om det kommer att byggas nya reaktorer i . För att kunna fullfölja uppdrag att garantera att kärnkraften inte ges några subventioner krävs en definition av vad en subvention är. Då definition är den mest vedertagna i den internationella debatten bör utgå ifrån den. I kommittémotion 2013/14:N430 av m.fl. redovisas partiets målsättning att elsystem ska vara förnybart . Motionärerna konstaterar vidare att förutspår ett stort och växande överskott av el och förordar att detta växande överskott av el bör användas till att stänga de farligaste kärnkraftsreaktorerna, med början redan nu (yrkande 1). Motionärerna anser också att regeringen bör återkomma med ett förslag till ändrad lagstiftning så att effekthöjning i kärnreaktorer inte blir tillåten (yrkande 2). De anser att sådana effekthöjningar innebär ökade flöden, snabbare förlopp, mer radioaktivitet och minskade säkerhetsmarginaler. Vidare föreslår de att det ska upprättas en avvecklingsplan för tio kärnkraftsreaktorer som avslutas (yrkande 3). Motionärerna pekar på att ju äldre reaktorerna blir, desto större blir sannolikheten för olyckor och för oplanerade produktionsbortfall. Även för att ge goda förutsättningar för utvecklandet av ett helt förnybart energisystem behövs ett politiskt beslut om kärnkraftens slutdatum. I motion 2013/14:N339 av (SD) betonas värdet av en långsiktig, stabil och säker leverans av kärnkraftsel till låga priser till företag och energiintensiva basindustrier. Därigenom säkerställs global konkurrenskraft och goda exportmöjligheter. Viktigt är även att tränga undan fossila bränslen på den nationella marknaden och att förhindra koldioxidläckage, där minskad elproduktion och export resulterar i att produktionen flyttar från till mindre nogräknade nationer med obefintliga miljöregler och sämre arbetsvillkor. En satsning på säker, stabil och billig kärnkraftsel gynnar både tillväxt och den globala miljön, sägs det i motionen. Avvecklingen av kärnkraften pågår för fullt runt om i världen slås det fast i kommittémotion 2013/14:N205 av m.fl. Kärnkraften är dyr och blir, enligt motionärerna, allt dyrare. Ekonomer avråder investerare från att satsa på kärnkraft och säger att spotpriset på el skulle behöva bli fyra gånger högre för att en sådan satsning skulle löna sig. Därför behövs statliga subventioner, skattehöjningar eller att staten bygger själv för att det ska gå att räkna hem ett nytt kärnkraftverk. Den har emellertid deklarerat att det inte ska ges några subventioner till byggandet av nya kärnkraftverk. Mot den bakgrunden anser motionärerna att kärnkraften borde vara omöjlig som framtida energiform i . Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska uttala att två reaktorer bör läggas ned under nästa mandatperiod (yrkande 2). Med tanke på de olika verkens ålder, säkerhet och prestanda bör 1 och stå på tur för nedläggning. De anser också att regeringen ska uppmanas att återkomma med en avvecklingsplan för de resterande reaktorerna (yrkande 3). Ett riksdagsuttalande om nödvändigheten av investeringar i en konkurrenskraftig elproduktion förordas i motion 2013/14:N341 av och (båda S). Motionärerna påpekar att flera prognoser om elförsörjning visar på behovet av ny elproduktionskapacitet i . Energipolitiken måste ta hänsyn till tillgången på billig energi för en fortsatt industriell utveckling och tillväxt i . Framtidstron hos industrin i skulle öka om långsiktighet och stabila villkor för energikostnaderna fick vara ledord i energi- och skattepolitiken. I motion 2013/14:N421 av och (båda S) föreslås att sätter upp som mål att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara avvecklad , och ett riksdagsuttalande om detta förordas. I motion 2013/14:N212 av (MP) förordas ett förhållningssätt som innebär att regler för energiförbrukning i byggnader bör utgå från energiegenskaper och inte, som , från mängden köpt energi. Ur ett systemperspektiv är det, enligt motionären, självklart att el för uppvärmning och kylning bör förekomma så sparsamt som möjligt. Målet för energipolitiken måste, enligt motionären, vara ett val av system som ger förutsättningar för hög energitillgänglighet utan belastning på miljö och ekosystem som förluster och sårbarhet minimeras. För att klara den utmaningen bör regeringen enligt motionären ha ett ökat fokus på såväl sårbarhets- som systemperspektivet när den utformar framtida energilösningar. Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet i trädde EU:s energieffektiviseringsdirektiv (2012/27/EU) i kraft. Direktivet ska vara genomfört i nationell lagstiftning . har med bistånd av bl.a. , , och Swedac tagit fram förslag till hur direktivet ska genomföras i . Promemorian "Förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet i " har varit ute på remiss . I promemorian föreslås fyra nya lagar samt ändringar i fyra befintliga lagar. Regeringen avser att återkomma till med lagförslag , och avsikten är att bestämmelserna i huvudsak ska träda i kraft . När det gäller ett mål för energieffektivisering, vilket efterfrågas i en av motionerna, kan nämnas att det i energieffektiviseringsdirektivet (artikel 3.1) anges att varje medlemsstat ska ange ett vägledande nationellt energieffektivitetsmål grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. I den promemoria som har tagits fram av görs bedömningen att det mål som antog 2009 om effektivare energianvändning till 2020 uppfyller direktivets krav på ett vägledande nationellt mål för energieffektivisering. I promemorian föreslås att målet ska anmälas till Europeiska kommissionen. överlämnade it- och energiminister propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) till . I propositionen angav regeringen riktlinjerna för de fortsatta insatserna kring forskning och innovation på energiområdet –2016. Regeringen föreslog även ett övergripande mål för insatserna med innebörden att de ska bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen och syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Förslaget innehöll även ett antal konkreta mål samt fem prioriterade områden för de kommande fyra åren: att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta att forma ett kraftsystem som klarar att ta emot alltmer förnybar elproduktion ökad energieffektivitet i bebyggelsen ökad användning av bioenergi samt energieffektivisering i industrin. Utskottet tog ställning till propositionen samt tre följdmotioner (bet. 2012/13:NU6). Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet. Vidare ansåg utskottet att de fem prioriterade områdena för energiforskning var både välavvägda och lämpliga utifrån ett svenskt perspektiv. Motionsyrkanden om kärnkraftens roll i det framtida svenska energisystemet behandlades av utskottet även i samband med beredningen av budgetpropositionen . Utskottet refererade då till tidigare ställningstaganden i kärnkraftsfrågan (bl.a. i bet. 2009/10:NU26) där bl.a. tog bort förbudet mot uppförande av nya reaktorer som det skapades förutsättningar för ett generationsskifte i den svenska kärnkraften genom ett beslut om att eventuella nya reaktorer ska kunna ersätta de befintliga reaktorerna. Utskottet såg inga skäl för att ompröva sin uppfattning. Utskottet pekade också på att utskottet tog ställning till regeringens skrivelse om subventioner till kärnkraft (skr. 2011/12:141, bet. 2011/12:NU24). Då behandlade utskottet även ett motionsyrkande från om att regeringen bör definiera innebörden av begreppet kärnkraftssubvention. Utskottet ansåg emellertid att skrivelsen hade gett en god bild av vad som bör beaktas i fråga om vad som är att betrakta som ett statligt stöd till kärnkraft. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att det saknades skäl att tillmötesgå förslaget i den då aktuella motionen. Här kan också nämnas att utskottet har behandlat motioner om samägandet inom kärnkraften. Motionsyrkandena har avstyrkts med motiveringen att reaktorägarna har ett ansvar för att arbeta vidare med denna fråga, t.ex. genom att ta fram branschetiska regler. Utskottet har även påmint om att förtroendefrågan kvarstår. I sammanhanget kan även nämnas att ägarna till de svenska kärnkraftverken (, Eon och Fortum) har beslutat om gemensamma branschetiska regler för hantering av information och ökad insyn i kärnkraftsbolagens styrelser. Företagen har också träffat en överenskommelse med om att styrelserna ska rapportera hur de branschetiska reglerna har hanterats . har även adjungerat oberoende observatörer i kärnkraftverkens styrelser med uppgift att övervaka att reglerna följs. De senaste rapporterna från respektive bolag presenterades . Om effekthöjningar i kärnkraftverken, vilket tas upp i en av motionerna, kan nämnas att har granskat åtta ansökningar om effekthöjningar på 1,5–. /12 hade regeringen gett tillstånd för sju av dessa effekthöjningar. Det statligt ägda är en stor kärnkraftsproducent i . I rapporten i – syn på utvecklingen konstaterar bolaget att kärnkraften kommer att fortsätta vara en viktig källa för elproduktion i och förväntas 2035 stå för av den europeiska elproduktionen. Vidare slår bolaget fast att det på behöver ersätta den kärnkraft som kommer att behöva fasas ut i . Ny kärnkraft anges då vara ett alternativ. har mot den bakgrunden lämnat in en ansökan till om att få ersätta en till två av de befintliga reaktorerna med nya. Ansökan hos är således ett led i arbetet med att utreda förutsättningarna för ett generationsskifte. Processen för att utreda, få tillstånd för och sedan eventuellt bygga en ny reaktor bedöms ta 10–. I samband med beredningen av budgetpropositionen tog utskottet ställning till ett antal motionsyrkanden på temat förnybar energi (bet. 2012/13:NU3). Flera av dessa liknade de nu aktuella. Utskottet framförde uppfattningen att ambitionerna när det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i ligger på en bra nivå och att det viktigaste styrmedlet för detta – elcertifikatssystemet – säkerställer att utbyggnaden sker på ett effektivt sätt. förekom även motionsyrkanden om särskilda mål för sol- och vindenergi, och utskottet hänvisade då i första hand till den refererade uppfattningen att elcertifikatssystemet är det viktigaste styrmedlet på detta område. Därutöver tillade utskottet att särskilda utbyggnadsmål riskerar att leda till att mindre effektiva lösningar väljs framför andra på ett sätt som sannolikt inte skulle bli fallet inom ramen för det teknikneutrala elcertifikatssystemet. Motioner från den allmänna motionstiden som gäller elcertifikatssystemet kommer emellertid att behandlas i ett särskilt elmarknadsbetänkande senare under det innevarande . När det gäller den planeringsram som finns för vindkraftsutbyggnad påminde utskottet om att dess främsta funktion är att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Utskottet såg inga skäl till att omvandla denna ram till ett utbyggnadsmål. Det fanns enligt utskottets uppfattning inte något behov av en motsvarande planeringsram för utbyggnad av solenergianläggningar, varför motionsyrkandena om ett planeringsmål för solenergiutbyggnaden i avstyrktes. Med anledning av det som föreslås i motion 2013/14:N352 (MP) om ett helt förnybart elsystem till 2030 kan nämnas att motsvarande yrkande avstyrktes av utskottet (bet. 2012/13:NU3). Utskottet påminde då om att av el kommer från kärnkraft och att denna produktionskälla, enligt utskottets uppfattning, kommer att svara för en väsentlig del av produktionen även de kommande 20 åren. Ett mål om ett helt förnybart elsystem till 2030 ansåg utskottet därför vara orealistiskt. Mål om att avveckla direktverkande el som uppvärmningsform I motion 2013/14:N421 (S) efterfrågas ett mål om att direktverkande el som uppvärmningsform ska vara avvecklad . I stort sett likalydande motioner avslogs av både och 2012. Vid det senaste tillfället (bet. 2012/13:NU3) hänvisade utskottet till sina tidigare ställningstaganden och motiveringen att en utfasning av den direktverkande elen som uppvärmningsform framför allt kan främjas genom en god konkurrens på marknaden mellan olika uppvärmningsformer. Utskottet ansåg därför att det saknades skäl för att fastställa ett mål med denna inriktning. Utskottet tar först ställning till de motionsyrkanden som på olika sätt rör energipolitikens inriktning. Därefter behandlar utskottet – i separata avsnitt – motioner om en bredare energipolitisk överenskommelse, om förnybar energi och om kärnkraft. Den rådande svenska energipolitiken vilar på en stabil överenskommelse som regeringspartierna slöt 2009. Liksom EU:s politik på detta område syftar de energipolitiska insatserna till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. I ett längre tidsperspektiv är visionen att den svenska energiförsörjningen ska vara hållbar, resurseffektiv och helt utan nettoutsläpp av växthusgaser. ska vara ett klimatneutralt samhälle. Satsningar på förnybar energi och effektivare användning av energi är centrala inslag i den förda politiken. Koldioxidsnål kärnkraft och vattenkraft kommer att utgöra ryggraden i den svenska elproduktionen . Väl fungerande energimarknader i både ett nationellt, nordiskt och europeiskt perspektiv är också bärande delar i den förda politiken.