bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2013/14:Sf203 yrkande 1 ett tillkännagivande om senaste anställningsinkomst som grund för beräkning av SGI. Motionärerna anser att egenföretagare ska kunna välja sin senaste anställningsinkomst som grund för beräkningen av SGI under uppbyggnadsskedet som alternativ till regeln om att SGI beräknas på vad en anställd skulle ha haft i inkomst från ett liknande arbete. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att uppbyggnadsskedet för företag bör förlängas från 24 . Motionärerna framhåller att det kan dröja innan ett företag uppnår tillräcklig lönsamhet. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om likabehandling av företagare i fåmansbolag när det gäller beräkning av SGI. Motionärerna anser att möjligheten att under verksamhetens första 36 månader kunna välja sin senaste anställningsinkomst som grund för beräkningen bör gälla även fåmansbolag som drivs i aktiebolagsform. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om likabehandling av företagare i fåmansbolag när det gäller möjlighet att välja karenstid. Egenföretagare som driver fåmansbolag och väljer att under företagets 36 första verksamhetsmånader använda sin senaste anställningsinkomst som grund för beräkningen av SGI, ska även ges möjlighet att välja de karenstider som gäller för andra egenföretagare. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om möjlighet att kunna försäkra sig upp till en viss nivå på SGI. Egenföretagare bör inom ramen för socialförsäkringen kunna teckna en försäkring som säkerställer att SGI når upp till en viss miniminivå. I motion 2013/14:Fi206 av och (båda MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att förbättra trygghetssystemen. Motionärerna anför att företagare under ett uppbyggnadsskede ska kunna välja om SGI ska baseras på en jämförelseinkomst eller på den senaste anställningsinkomsten. Det ska även finnas ett golv i sjukförsäkringen. Vidare bör uppbyggnadsskedet förlängas från 24 . Alla företagare, oavsett bolagsform, ska även behandlas lika beträffande SGI och karenstid. I kommittémotion 2013/14:N223 av m.fl. (V) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om företagares sociala trygghet. Motionärerna anför att kopplingen mellan nettointäkten och utbetald ersättning från socialförsäkringen inte har fungerat bra. Det är viktigt att företagare inte får en sämre försäkring än anställda. (M) begär i motion 2013/14:Sf380 ett tillkännagivande om trygghetssystem för företagare. Motionären anser bl.a. att sjukpenning och pensionsavsättningar bör frikopplas från lönen för små företagare. Företagare som bedriver näringsverksamhet i olika företagsformer bör bedömas från samma utgångspunkter när det gäller sjukförsäkring. SGI bör baseras på genomsnittet av de två högsta av de tre senaste taxeringsårens inkomster av eget arbete. I motion 2013/14:Sf274 av (C) begärs ett tillkännagivande om att minska de små företagens kostnader för sjuklöneansvaret. Motionären anser att ett första steg är att sänka taket eftersom det är de små företagen som mest gynnas av det. Nästa steg bör vara att slopa ansvaret för den andra sjuklöneveckan. I motion 2013/14:Sf275 av (C) begärs ett tillkännagivande om att den totala inkomsten ska vara sjukpenninggrundande för kombinatörer. För den som arbetar i ett eget företag och som anställd kan sjukpenningen bli mycket låg om han eller hon blir sjuk den dag då arbetet skulle ske i företaget. Sjukpenningen beräknas då på inkomsten från företaget och slås ut . (C) begär i motion 2013/14:Sf281 ett tillkännagivande om att olika företagsformer ska ha lika regler i trygghetssystemet. I motion 2013/14:Sf284 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om behovet av att fortsätta arbetet med trygghetssystemen för företagare så att förutsättningarna blir likvärdiga för alla, oavsett företagsform eller anställning. I motion 2013/14:Sf338 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att reducera eller avskaffa småföretagens sjuklöneansvar. Sjuklöneansvaret är ett av de stora hindren för företagens vilja att anställa och innebär en stor kostnad för dem samt försvårar de långtidssjukskrivnas återinträde på arbetsmarknaden. Övrigt om sjukpenninggrundande inkomst I partimotion 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om inkomstkrav i stället för krav i sjukförsäkringen. För den som inte har fast anställning ska SGI beräknas med utgångspunkt från de sex bästa månaderna av tillbaka i tiden. I kommittémotion 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att polisiärt skydd inte ska utgöra hinder vid ersättning. Motionärerna framhåller att en person som har polisiärt skydd som medför att denne inte kan arbeta inte saknar rätt till ersättning i trygghetssystemen om skyddet överstiger . Anledningen är att trygghetssystemen inte tillåter avbrott som överstiger . m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf379 yrkande 5 ett tillkännagivande om en arbetslinje värd namnet. Motionärerna framhåller bl.a. att människor måste erbjudas stöd som är individuellt anpassat och som förmår öka förutsättningarna för den enskilde att återgå i arbete, i en eller annan form. Åtgärderna ska sättas in utan dröjsmål. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om det ökande sjukpenningtalet. Det började sjunka . Det fortsatte sedan att sjunka efter regelförändringarna 2008 men har ökat igen och är i princip tillbaka på samma nivå som när regelförändringarna genomfördes. I motion 2013/14:So624 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om en rättvis fördelningspolitik för att minska klyftorna. Regeringens fördelningspolitik har inneburit ökade klyftor: de rika har blivit rikare och de fattiga fattigare. Socialförsäkringarna måste återupprättas, vilket bl.a. kommer att minska trycket på . I motion 2013/14:Sf294 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om människors rätt till rehabilitering vid sjukdom. Hela rehabiliteringskedjan måste omprövas så att alla får rätt till rehabilitering vid sjukdom och en andra chans i arbetslivet. I motion 2013/14:Sf355 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör ta initiativ till en fördjupad analys av resultaten av vissa EU-projekt för att därmed kunna jämföra kostnader och intäkter med regeringens egen . Aktiva insatser byggda på förtroende för individen medför att betydligt fler kommer i arbete än genom . Genom drivs en rad utvecklingsprojekt som kan vara alternativ till det nuvarande socialförsäkringssystemet. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf202 yrkande 2 ett tillkännagivande om att den försäkrade, när alla möjligheter att återgå till den ursprungliga arbetsplatsen är uttömda, ska ha rätt att delta i arbetslivsintroduktion med bibehållen sjukpenning så länge arbetsförmågan inte har återfåtts. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att det bör införas en möjlighet att ta individuella hänsyn vid bedömning av rätten till sjukpenning i enlighet med de regler som gällde före och som medgav att hänsyn kunde tas till t.ex. ålder, utbildning och tidigare verksamhet. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att sjukpenning, när så är nödvändigt, ska kunna beviljas även för längre perioder utan återkommande kontroll av arbetsförmåga. Motionärerna anser att försäkrade med t.ex. vissa psykiska besvär ska kunna få tid på sig att fokusera på att rehabilitera sig och bli friska. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf219 yrkande 1 ett tillkännagivande om en individuell bedömning av arbetsförmågan senast efter den första sjukskrivningsdagen. Rehabiliteringsinsatser ska planeras . I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en fördjupad bedömning . Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bör överväga hur en sådan bedömning ska göras och därmed lämna förslag på åtgärder som aktivt hjälper människor tillbaka till arbete. I motion 2013/14:Sf234 av i m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en rättvis sjukförsäkring för dagens arbetsliv. Motionären framhåller att alla som råkar bli sjuka när de har ett långt arbetspass eller har flera arbetsgivare förlorar ersättning jämfört med dem som har en jämn arbetsfördelning . I motion 2013/14:Sf272 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över konstruktionen av karensdagen i sjukförsäkringen. Även dessa motionärer framhåller att alla som råkar bli sjuka när de har ett långt arbetspass eller har flera arbetsgivare förlorar ersättning jämfört med dem som har en jämn arbetsfördelning . m.fl. (S) begär i motion 2013/14:Sf301 ett tillkännagivande om att skapa ett rättvisare sjukförsäkringssystem för dem som arbetar koncentrerad arbetstid. I partimotion 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda hur ett procentavdrag vid sjukdom kan införas. Motionärerna framhåller att den som arbetar deltid eller långa pass förlorar en större andel av sin inkomst än den som har en jämn arbetsfördelning . Karensdagen bör därför tas bort och ersättas med ett avdrag som görs med en viss procentsats från lönen. Även i kommittémotion 2013/14:Sf209 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur ett procentavdrag på lönen vid sjukdom kan införas. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf202 yrkande 10 ett tillkännagivande om att ersätta karensdagen med ett karensavdrag som ska vara utformat så att det från sjuklönen dras motsvarande av en genomsnittlig fiktiv veckoersättning i form av sjuklön, men aldrig högre än vad som skulle ha utgetts i sjuklön. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf377 yrkande 11 ett tillkännagivande om studerande med barn. Många studenter har enligt motionärerna svårt att klara sin ekonomi, varför ett förstärkt socialförsäkringsskydd för studenter måste genomföras . I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) begärs i yrkande 21 ett tillkännagivande om trygghetssystemet för studenter. Motionärerna anför att det i arbetet med att förändra socialförsäkringssystemen är viktigt att uppmärksamma studenternas situation, bl.a. vad gäller antalet karensdagar och möjligheten till deltidssjukskrivning. (S) begär i motion 2013/14:Sf271 ett tillkännagivande om villkor för studenter vid sjukskrivning. Motionären anser bl.a. att studerande ska ha rätt till sjukpenning efter 14 dagars sjukperiod och att även sjukskrivning på deltid ska berättiga till sjukpenning. I partimotion 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med förslaget i den studiesociala kommittén (SOU 2009:28). Motionärerna anser att det ska vara möjligt att vara halvt sjukskriven och studera på halvtid och att kravet på att den studerande måste ha studiemedel för att kunna behålla sin SGI bör tas bort. I motion 2013/14:Sf226 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att postdoktorala studier ska räknas som överhoppningsbara. Genom att räkna studierna som överhoppningsbar tid skulle unga forskare i större utsträckning kunna behålla den SGI de hade vid sin senaste anställning. I motion 2013/14:Sf259 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur studenters SGI ska beräknas. Motionären anser att den som studerar på heltid bör ha rätt till en lägsta SGI som motsvarar fullt studiemedel även om studenten avstår från studiemedel. Frågan om SGI för studenter bör lyftas av socialförsäkringsutredningen. I kommittémotion 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om arbetsgivarens ansvar för åtgärder på arbetsplatsen. En förutsättning för att få fler tillbaka i arbete är en aktiv medverkan från arbetsplatserna. Det är på arbetet man bäst vet vilka problemen är och hur de bäst kan lösas. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om konkreta insatser för att säkerställa att människor tillförsäkras rehabilitering. Även om regeringen nu tekniskt tillgodoser initiativ (bet. 2012/13:SfU6) framgår inte på vilket sätt den enskilde ska tillförsäkras rehabiliteringsinsatser eller vilken omfattning de ska ha. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. För den som inte kan återgå till sin tidigare arbetsplats eller till sitt tidigare yrke ska insatserna syfta till att komma vidare till ett nytt jobb. Ju tidigare och närmare individen och arbetsplatsen som åtgärderna sätts in, desto större är möjligheten att han eller hon kommer tillbaka i arbete. Slutligen begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om förrehabilitering. Det bör utredas hur en verksamhet liknande ett förrehabiliteringsprojekt på tio folkhögskolor kan bli mer permanent. I motion 2013/14:Sf213 av och (båda S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. Motionärerna kräver ett system där alla ska ha tillgång till rehabilitering. (S) begär i motion 2013/14:Sf244 ett tillkännagivande om att arbetsinriktad rehabilitering bör göras tillgänglig för personer med sjukersättning. I motion 2013/14:Sf287 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över rehabiliteringsansvaret för de sjukskrivna. Alla relevanta aktörer, inklusive arbetsmarknadens parter, måste involveras i individens rehabilitering. och (båda S) begär i motion 2013/14:Sf303 ett tillkännagivande om att se över egenavgiften vid rehabilitering så att samma avgift gäller oavsett om remissen kommer från Arbetsförmedlingen eller . I motion 2013/14:So618 av och (båda S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om en översyn av effektiva insatser för att återrehabilitera dem som insjuknat i utmattningssyndrom. I kommittémotion 2013/14:Sf350 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om konkreta insatser för att säkerställa att människor får rehabilitering. Även om regeringen nu tekniskt tillgodoser initiativ (bet. 2012/13:SfU6) framgår inte på vilket sätt den enskilde ska tillförsäkras rehabiliteringsinsatser eller vilken omfattning de ska ha. I kommittémotion 2013/14:Sf219 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om en individuell rehabiliteringsplan . Enligt motionärerna behövs samråd mellan , den försäkrade, arbetsgivaren och läkaren om bl.a. de insatser som krävs för återgång i arbete. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om en rehabiliteringsombudsman som bör få till uppgift att bevaka individens rättigheter och behov i förhållande till myndigheter. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om kännbara ekonomiska sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sin skyldighet att underlätta för en sjukskriven anställd att återgå i arbete. Slutligen begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om konkreta insatser för rehabilitering innan den bortre gränsen i sjukförsäkringen har nåtts. Motionärerna anser att regeringen inte har gjort tillräckligt, för att erbjuda den enskilde rehabilitering, för att kunna anses ha uppfyllt tillkännagivande i frågan. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om vilka konkreta insatser den enskilde ska ha rätt till och vilken omfattning de ska ha. I motion 2013/14:Sf233 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att öka möjligheten till arbete för unga vuxna med funktionsnedsättning. Motionären anser att det bl.a. behövs mer stöd i form av rehabiliterande insatser inriktade på arbete, utökad information till arbetsgivare och ekonomiskt stöd till stöd- och kontaktpersoner. I motion 2013/14:Sf370 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur företagshälsovården kan ges en större roll i rehabilitering och arbetsförmågebedömning. Bedömning av arbetsförmåga kan vara ett komplext arbete som fordrar omfattande kunskap och erfarenheter. Denna kunskap har företagshälsovården inom arbetsrelaterade områden. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf379 yrkande 12 ett tillkännagivande om kvinnors ohälsa. Motionärerna anser att kunskapen om ohälsa och lyckade rehabiliteringsinsatser är otillräcklig och att särskilt kvinnors situation behöver uppmärksammas betydligt mer. I motion 2013/14:Sf212 av i (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa mer flexibla sjukskrivningsnivåer i sjukförsäkringen. De ska vara mer anpassade till den sjukes behov och därigenom förbättra möjligheterna till dennes återgång i arbete. I motion 2013/14:Sf375 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör förändra sjukförsäkringen så att sjuka hinner bli friska innan de tvingas ut ur försäkringen och att de får snabb hjälp med insatser för rehabilitering. Bland annat anser motionären att den som inte har en hälsa som tillåter heltidsarbete ska ha möjlighet att arbeta de timmar som han eller hon kan. I partimotion 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att utreda hur en möjlighet till flexiblare regler för deltidssjukskrivning kan utformas. Motionärerna anser att människor som är deltidssjukskrivna ska kunna arbeta i den utsträckning de kan. I kommittémotion 2013/14:Sf207 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att införa flexibla sjukskrivningsnivåer. Motionärerna anser att det skulle ge större möjligheter till återgång i arbete på ett långsiktigt hållbart sätt. I motion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att ge sjukgymnaster och psykologer möjlighet att besluta om sjukskrivning. Motionärerna anser att dessa yrkesgruppers kompetens bättre ska tas till vara i sjukskrivningsprocessen. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf202 yrkande 3 ett tillkännagivande om hur sjukpenning ska kunna ges på fler än de fyra nivåer för nedsatt arbetsförmåga som finns . Genom fler nivåer individanpassas sjukförsäkringen och det blir lättare och mindre riskabelt för den sjuke att pröva på att börja arbeta igen. I yrkande 11 i denna del begärs ett tillkännagivande om en översyn med syfte att i lag säkra rätten för personer med sjukpenning att engagera sig ideellt. Enligt motionärerna vågar många inte engagera sig ideellt eftersom de riskerar att få sänkt ersättning. I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) begärs i yrkande 21 ett tillkännagivande om flexiblare socialförsäkringar. Motionärerna anser att för att fler ska kunna erbjudas möjlighet att delta i t.ex. sociala arbetskooperativ behöver socialförsäkringarna bli flexiblare. Personen bör kunna pröva på ett arbete eller studier utan att riskera att falla ur försäkringen. I motion 2013/14:Sf315 av (FP) begärs i denna del ett tillkännagivande om möjligheten att individanpassa sjukskrivningar. De bör anpassas med utgångspunkt från arbetstagarens individuella förutsättningar. I motion 2013/14:Sf254 av (C) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för nära anhöriga att med ersättning kunna följa med till sjukvård i vissa fall. Motionären framhåller att vissa funktionshindrade kan ha svårt att själva klara sjukvårdsbesök, operationer, sjukhusvistelser m.m. I motion 2013/14:Sf258 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om att införa dagar för vård av föräldrar. Motionären framhåller att de kan behöva stöd vid andra situationer än när det är aktuellt med närståendepenning, t.ex. vid läkarbesök. Sjukpenninggrundande inkomst m.m. för företagare Som angivits ovan infördes nya regler för karenstid, sjuk- och föräldrapenning samt sjuklön för företagare. Syftet med förändringarna i trygghetssystemen var att underlätta övergången från anställning till företagande, stärka tryggheten och öka valfriheten för etablerade företagare samt göra det mindre riskfyllt att anställa. Förändringarna har varit en del av ett reformarbete som regeringen genomför för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Bland annat infördes det generella högkostnadsskyddet avseende sjuklönekostnader för arbetsgivare. För att ytterligare öka valfriheten för företagare beslöts att egenföretagare fr.o.m. skulle kunna välja i sjukförsäkringen. Vidare kan egenföretagare som valt eller som blir arbetslös omfattas av både allmänt och särskilt högriskskydd. gäller att gravida egenföretagare, i likhet med vad som gäller för gravida arbetstagare, ska omfattas av rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön. Genom de ändringar i trygghetssystemen för företagare som har genomförts och kommer att genomföras har likabehandlingen av företagare och anställda ökat och valfriheten i sjukförsäkringen för företagare ökat. Regler har också införts som underlättar övergången från anställning till företagande. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska i sitt arbete beakta och utforma sina förslag även från ett företagarperspektiv. I direktiven anges bl.a. att reglerna bör utformas så att de underlättar för individer att dels växla mellan olika anställningsformer och företagarformer, dels kunna kombinera dessa. Utskottet, som noterar att regeringen i propositionen anger att den avser att se över konstruktionen av högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation, anser att ett sådant förslag och förslagen från den parlamentariska kommittén bör avvaktas. bör därför avslå motionerna 2013/14:N423 (S) yrkande 2, 2013/14:Sf214 (S) i denna del, 2013/14:Sf203 (MP) yrkandena 1, 3–5 och 7, 2013/14:Fi206 (MP) yrkande 2, 2013/14:N223 (V) yrkande 4, So616 (V) yrkande 21, 2013/14:Sf274 (C), 2013/14:Sf275 (C), 2013/14:Sf281 (C), 2013/14:Sf284 (C), 2013/14:Sf338 (KD) och 2013/14:Sf380 (M). Övrigt om sjukpenninggrundande inkomst Av den parlamentariska socialförsäkringsutredningens delbetänkande SOU 2012:47 framgår att utredningen har enats om tre vägledande principer för inkomstunderlagen i social- och arbetslöshetsförsäkringarna, nämligen förutsebarhet, rättssäkerhet och administrativ effektivitet. Vidare har utredningen föreslagit att inkomstbegreppen i social- och arbetslöshetsförsäkringarna ska harmoniseras till att avse förvärvsinkomst. Utredningen ska återkomma med förslag . Utskottet anser att resultatet av utredningens arbete bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 6 och 2013/14:Sf203 (MP) yrkande 11. Med hänvisning till vad utskottet anfört dels om uppdraget för den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, dels om rehabiliteringskedjan i tidigare avsnitt om anslagen avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkandena 5 och 19, 2013/14:So624 (S) yrkande 3, 2013/14:Sf294 (S), 2013/14:Sf355 (S), 2013/14:Sf202 (V) yrkandena 2, 4 och 6 samt 2013/14:Sf219 yrkandena 1 och 3. Enligt sina direktiv ska den parlamentariska socialförsäkringsutredningen analysera om de självrisker som finns i sjukförsäkringen är tillräckliga bl.a. med beaktande av de kontrollproblem som finns. Även för- och nackdelar med alternativa utformningar av självriskerna ska övervägas. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att föregripa resultatet av utredningen. Motionerna 2013/14:Sf234 (S), 2013/14:Sf272 (S), 2013/14:Sf301 (S), 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 2, 2013/14:Sf209 (MP) och 2013/14:Sf202 (V) yrkande 10 avstyrks därmed. Utskottet noterar att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade delbetänkandet Harmoniserat inkomstbegrepp (SOU 2012:47). I detta betänkande berörs bl.a. frågor om SGI-skydd vid studier och studietids-SGI. Utredningen har dock inte lämnat några konkreta förslag som rör studerande. I utredningens uppdrag ingår emellertid att utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Utgångspunkten är att inkomstunderlaget ska baseras på historiska (faktiska) inkomster. Vid utformningen av reglerna ska utredningen särskilt beakta de skyddsvärda situationer som kan finnas t.ex. för studerande som är föräldralediga. Enligt utskottet torde detta innebära att också kravet på att den försäkrade bedriver studier med studiestöd för att få behålla SGI kommer att övervägas av utredningen. Vidare ska utredningen analysera och föreslå regler för hur arbetsförmåga respektive studieförmåga ska kunna kombineras, vilket betyder att utredningen även ska behandla frågan om möjligheten att studera på deltid som sjukpenning uppbärs på deltid.