bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — Utskottet begärde i sin skrivelse en redogörelse dels för hur har uppfyllt sina åtaganden om nya och additionella resurser efter klimatkonventionens ikraftträdande, dels om nya och additionella medel till klimatåtgärder i fattiga länder sedan klimatkonventionens ikraftträdande kontinuerligt har ingått i biståndsramen. Vidare önskades en redogörelse för på vilken grund regeringen anser att definitionen av new and additional ska tolkas som överskjutande 0,7 procentmålet med avseende på dels begreppet new, dels begreppet additional. I svarspromemorian anförs att nya och additionella resurser, eller på engelska new and additional resources, är ett komplext begrepp som förekommer i många olika multilaterala förhandlingar. Det saknas enighet internationellt om hur begreppet ska definieras. En vanligt förekommande tolkning, som många utvecklingsländer förordar, är att klimatfinansiering ska vara additionell till det internationella biståndsmålet om av BNI (vilket uppnår med bred marginal). I svarspromemorian anförs att detta också är det förhållningssätt som har valt. Sedan begreppet nya och additionella resurser myntades 1992 har det skett en utveckling i klimatfinansieringsdiskussionen. Enligt överenskommelsen från klimatkonferensen i (det s.k. Köpenhamnsackordet), som senare bekräftats av parterna till konventionen vid det sextonde partsmötet i , ska mobilisering av klimatfinansiering ske via flera olika finansieringskällor, såsom offentliga, privata och innovativa källor. Att begränsa frågan om klimatfinansiering till enbart offentligt bistånd är missvisande. Biståndet spelar en viktig och katalytisk roll, men kan endast utgöra en begränsad del av den framtida klimatfinansiering som behöver mobiliseras för att hantera klimatförändringarna. I klimatkonventionen berörs inte frågan huruvida additionella medel ska komma från biståndsbudgeten eller inte. offentliga klimatstöd har kontinuerligt hanterats som en del av vårt utvecklingssamarbete och har därmed ingått i biståndsram. Detta är också det vedertagna sättet att hantera offentligt klimatstöd bland samtliga höginkomstländer. I svarspromemorian anförs att klimatarbete i låginkomstländer bedrivs på olika nivåer i samhället och berör många olika strategiskt viktiga sektorer inom utvecklingssamarbetet, t.ex. vatten, jordbruk, hälsa, fred och säkerhet, energi och samhällsplanering. Synergierna mellan klimatåtgärder och fattigdomsbekämpning är betydande. Det är därför effektivt och fördelaktigt att klimatåtgärder i låginkomstländer utgör en integrerad del av internationellt utvecklingssamarbete. Höginkomstländer har, i , åtagit sig att stödja klimatåtgärder i låginkomstländer med nya och additionella medel. Klimatkonventionen anger dock inga siffersatta finansiella åtaganden för höginkomstländerna. Slutligen anförs i svarspromemorian att tillhör en av de större givarna på klimatfinansieringsområdet och att bistånd ligger betydligt av BNI. Av den anledningen torde på goda grunder kunna hävda att man lever upp till klimatkonventionen i frågan om att bidra med ny och additionell klimatfinansiering. har i en skrivelse till begärt svar på ett antal kompletterande frågor. En fråga gällde beslutet fattades som innebar att new and additional ska tolkas som överskjutande 0,7 procentmålet. Frågan om vem som fattade beslutet och i vilken form, ställdes också. Utskottet önskade även få svar på om det tidigare fanns en annan definition av begreppet new and additional som tillämpats av regeringen. överlämnades en svarspromemoria (bilaga A1.2.3) till utskottet i vilken anförs att det inte finns något beslut om hur termen new and additional ska tolkas och termen har inte heller definierats internationellt eller nationellt. Vidare anförs att inför kretsade diskussionerna internationellt i först hand kring storleken på bidragen i den s.k. snabbstartsfinansieringen. Inför konferensen arbetades en svensk position fram som bl.a. angav storleken på det svenska bidraget. Vidare konstaterades att det svenska biståndet uppgick till av BNI och att det höll en internationellt sett mycket hög nivå som översteg den internationella målsättningen . Med denna utgångspunkt uttalade företrädare för regeringen vid att den svenska klimatfinansieringen kunde anses vara new and additional eftersom den låg över 0,7 procentmålet. I har höginkomstländer åtagit sig att stödja klimatåtgärder i låginkomstländer med nya och additionella medel, dock utan att omfattningen närmare preciserats. I sin granskning har utskottet kunnat konstatera att det inte synes finnas någon klar definition av begreppet new and additional, varken på internationell eller nationell nivå. Utskottet har således i sin granskning inte funnit att regeringen agerat i strid med folkrättsliga åtaganden i den aktuella frågan. Utskottet anser dock, med hänvisning till frågans betydelse och de budgetmässiga konsekvenser som skilda tolkningar innebär, att ett förtydligande borde övervägas och i så fall redovisas för i t.ex. budgetpropositionen. Granskningen föranleder i övrigt inget uttalande från utskottet. 1.3 Regeringens samråd med om EU:s långtidsbudget I en anmälan, bilaga A1.3.1, begärs det att granskar regeringens samråd med om EU:s långtidsbudget 20142020, även om ett beslut om långtidsbudgeten ännu inte har fattats. I anmälan anförs att det är av stor vikt att samrådet med i frågan sker på ett bra sätt, eftersom EU:s långtidsbudget är en mycket viktig fråga för . Den nya långtidsbudgeten har behandlats i olika delar , och då har sedvanligt samråd skett med EU-nämn- den. Det har då inte varit fråga om konkreta belopp i budgeten. Frågor om konkreta belopp har kommit upp först inför Europeiska rådets möte den 22 . Vidare anförs i anmälan att ett möte ägde rum med beredningsgrupp. Vid mötet presenterade EU-minis- terns statssekretare ett första underlag till budgeten med belopp angivna. Eftersom det fanns många oklarheter om förslaget kallades till ett nytt möte där finansministerns statssekreterare deltog. Vid detta möte utlovades att beredningsgruppen kontinuerligt inför statsministerns samråd med skulle få tillgång till underlag om det kom nya sådana från EU eller om departementet beräknade konsekvenserna av det befintliga förslaget till budget. Beredningsgruppen fick dock enligt anmälan inte något nytt underlag. Detta verkar konstigt eftersom det skulle betyda att departementet inte gjort några analyser av förslaget till långtidsbudget efter , menar anmälaren. samråd med statsministern var offentligt, och därför kunde statsministern inte ge några ingående svar om förhandlingsläget, anför anmälaren. Vidare anförs i anmälan att beredningsgruppen inte fick någon ytterligare information eller något nytt underlag i samband med att Europeiska rådets möte hölls. Mötet med inleddes . I anmälan anförs att rapporterade media om att det fanns ett nytt förslag från rådets ordförande och att uppgifter om innehållet presenterades allteftersom. Vid EU-nämndens sammanträde togs enligt anmälan frågor om informationen från mötet i upp. Företrädarna i , , och krävde enligt anmälaren information från och samråd med regeringen om vad som hände vid förhandlingarna i , och de framförde att ett telefonmöte med borde genomföras. ordförande lovade att nämnden skulle få tillgång till det nya budgetförslaget. skickade enligt anmälaren ett hemligstämplat underlag med det senaste förslaget till långtidsbudget till nämndens ledamöter. Enligt anmälan hördes inget om något telefonmöte med nämnden, och sände nämndens kansli ett sms om att förhandlingarna om långtidsbudgeten hade ajournerats till nästa möte i . Anmälaren menar mot bakgrund av detta att statsrådet inte har samrått i tillräcklig utsträckning med om förslaget till EU:s långtidsbudget. Det är enligt anmälaren allvarligt att inte EU-nämn- den delges muntlig information om ett nytt förhandlingsbud, och detta särskilt då företrädarna för Socialdemokraterna, krävt detta i . Förhandlingarna om långtidsbudgeten är inte avslutade, men anmälaren menar att inför kommande möten med måste informationen till och samråden med fungera på ett mycket bättre sätt än som skett. Till grund för granskningen har bl.a. legat två svarspromemorior från och yttrande 2012/13:EUN1y, bilaga A1.3.24. Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny flerårig budgetram (långtidsbudget) för perioden 20142020. Förslaget omfattar årliga utgiftstak som är bindande när respektive årsbudget ska fastställas samt för förändringar i utgifternas sammansättning. Förslaget innefattar också ändringar vad gäller EU:s inkomster, s.k. egna medel, och därutöver ändringar av dagens system med budgetrabatter. Förhandlingarna om budgetramen omfattar mer än förslaget om en förordning om budgetram. Förslaget ingår i vad som kallas budgetramspaketet eftersom det innehåller ett stort antal förslag, bl.a. förordning om budgetramen, lagstiftningsakter om EU:s egna medel och cirka 70 sektorsspecifika förslag. Förslaget till långtidsbudget 20142020 förhandlas dels i , dels i rådet (rådet för allmänna frågor). Av Europeiska rådets webbplats framgår att långtidsbudgeten 2014 2020 ägde rum behandlades i allmänna rådet (GAC) , , , , , , , , , , och . I behandlades långtidsbudgeten 20142020 vid möten , och . Inför allmänna rådets möte angavs på regeringens webbplats att det cypriotiska ordförandeskapet planerade att på mötet presentera en uppdatering av den förhandlingstext som utarbetades under det danska ordförandeskapet inför toppmötet . Förhandlingstexten, den s.k. förhandlingsboxen, innehöll ännu inga sifferuppgifter men täckte samtliga delar av förhandlingarna, dvs. alla utgiftsområden, inkomstsystemet och horisontella aspekter. EU-ministrarna väntades diskutera de ändringar som föreslogs. Ett extrainsatt toppmöte i skulle äga rum , då ett slutligt beslut om långtidsbudgeten avsågs bli antaget. Den menade fortsatt att den föreslagna utgiftsnivån i förslag måste minskas rejält, bl.a. givet den finansiella situation som råder i . Dessutom borde utgiftsstrukturen moderniseras genom betydande omprioriteringar mellan utgiftsområden. På regeringens webbplats anges att statsminister bl.a. deltog i förhandlingarna om EU:s långtidsbudget för perioden 20142020 som hölls på ett extrainsatt möte med i den 22 . Stats- och regeringscheferna valde efter ett dygns förhandlingar att skjuta upp det slutgiltiga beslutet och återsamlas för ett nytt möte i början på 2013. Förslaget till långtidsbudgeten skulle behandlas vid . På regeringens webbplats anges att förhandlingarna grundar sig på det budgetförslag som presenterade och reviderade . I det omarbetade förslaget tar kommissionen med de kostnader som kommande EU-inträde beräknas medföra och ny statistik som framkommit i uppdaterade makroekonomiska prognoser. tillhör en grupp länder som vill ha en restriktiv budget som tar hänsyn till det ansträngda finansiella läget i många medlemsländer, som en följd av finanskrisen. I budgetförhandlingarna driver bl.a. att utgiftsnivån i långtidsbudgeten bör minska, att jordbruksstödet och sammanhållningspolitiken ska minska och att satsningar i stället ska göras på mer tillväxtskapande åtgärder som forskning och utbildning samt på åtgärder som ger ett mervärde på europeisk nivå, som klimat, brottsbekämpning och utrikespolitik. Regeringen är även emot förändringar som innebär minskade rabatter och ökade avgifter för del. Det anges även på regeringens webbplats att vid sitt möte nådde en överenskommelse om EU:s långtidsbudget för perioden 20142020. Överenskommelsen innebär bl.a. att det blir minskningar av jordbruksstödet och större satsningar på forskning och infrastruktur. Dessutom behåller av sin rabatt på EU-avgiften. För att långtidsbudgeten för perioden 20142020 ska kunna träda i kraft måste ge sitt godkännande till Europeiska rådets överenskommelse. Regeringen redovisade i en faktapromemoria (2010/11: FPM143 Den fleråriga budgetramen 20142020 och systemet för egna medel) redovisat sina preliminära ståndpunkter om kommissionens förslag. I promemorian anförs bl.a. att centrala delar i kommissionens förslag är att den samlade utgiftsnivån (åtaganden) kommer att öka realt sett med över perioden eller jämfört med . Kommissionen föreslår, räknat över hela perioden, ökade utgifter på områden som forskning och utveckling, innovationer, utbildning, infrastruktur, rättsliga och inrikes frågor samt utrikespolitik. föreslås endast marginella utgiftsminskningar för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. För budgetens inkomstsida föreslås två nya egna medel: en skatt på finansiella transaktioner och en EU-mervärdes- skatt. Kommissionen föreslår också att de nuvarande rabattarrangemangen ska upphöra och ersättas av ett system med klumpsummor. Värdet på rabatter minskar med jämfört med . Regeringen uppskattade kommissionens ansträngningar med att presentera ett förslag till ny budgetram inför nästa budgetperiod. Förslaget svarar dock inte upp mot dagens ekonomiska verklighet. Utgiftsnivån var sammantaget alltför hög och utgiftssidan saknar tillräcklig modernisering och nödvän- Det är positivt att kommissionens förslag innebär ökningar på områden som bidrar till tillväxt och som har ett tydligt europeiskt mervärde. Men satsningarna kan endast tillåtas om minst motsvarande minskningar görs inom andra politikområden, och regeringen är starkt kritisk till att besparingarna och reformerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken inte är mer omfattande. Regeringen ansåg sammantaget att utgiftsnivån är alltför hög. Regeringen motsatte sig minskningen av värdet på rabatter och införandet av nya egna medel. Regeringen motsatte sig vidare att de nationella parlamenten frånhänds möjligheten att styra över storleken på de skatter som föreslås som nya egna medel och ställer sig frågande till om det över huvud taget finns stöd i fördraget för att inrätta nya egna medel i form av en EU-skatt. Kommissionens förslag följdes av lagstiftningsförslag på enskilda politikområden. Förhandlingarna om dessa s.k. sektorsförslag sker i respektive rådskonstellation. Utöver själva förslaget till långsiktig budgetram har regeringen i faktapromemorior behandlat andra förslag som har samband med den långsiktiga budgetramen. Kommissionen presenterade sina förslag på inrikesområdet, ett paket bestående av ett meddelande och fyra förslag till förordningar. I faktapromemoria 2011/12:FPM57 Förslagen på inrikesområdet i EU:s fleråriga budgetram 20142020 redogjorde regeringen för ett meddelande från kommissionen till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, Att bygga ett öppet och säkert : budget för inrikes affärer för 20142020 (KOM(2011) 749). Även i faktapromemoria 2011/12:FPM58 Fonden för inre säkerhet och faktapromemoria 2011/12:FPM 59 Asyl- och integrationsfonden behandlas förslag på inrikesområdet. lade kommissionen och den höga representanten för utrikes- och säkerhetspolitik fram ett stort antal förslag för det utrikespolitiska området i nästa fleråriga budgetram. Dessa förslag behandlar regeringen i faktapromemoria 2011/12:FPM81 Budgetrubriken i världen i nästa fleråriga budgetram. presenterade kommissionen en ändring av sitt förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020 från . Regeringen redovisade sina preliminära ståndpunkter till det ändrade förslag i en faktapromemoria (2011/12:FPM168 Ändrat förslag till förordning om den fleråriga budgetramen 20142020). Förslaget inkluderar de budgetära effekterna av anslutning till EU. Det beaktar också effekterna av uppdaterade ekonomiska data för såväl regional BNP och nationell BNI som uppdaterade makroekonomiska prognoser, vilket framför allt påverkar fördelningen av strukturfondsstödet under nästa budgetperiod. I faktapromemorian anfördes bl.a. att kommissionens förslag innebär att den totala utgiftsnivån för budgetramen för perioden 2020 beräknas till (1,av BNI) i åtaganden jämfört med (1,av BNI) i förslaget . Det motsvarar en ökning med . föreslår kommissionen att betalningarna ska öka till (1,av BNI) jämfört med (1,av BNI) i det förra förslaget. Det motsvarar en ökning med ca . Regeringen ansåg att det var bra att kommissionen presenterade ett förslag grundat på aktuell statistik men var kritisk till att förslaget varken återspeglar de försämrade tillväxtutsikterna i på kort och medellång sikt eller kravet på att respektera konsolideringsansträngningarna i medlemsländerna. Regeringen ansåg att den naturliga kostnadsökning som följer av anslutning till EU bör finansieras genom omprioriteringar inom ramen för en realt oförändrad utgiftsnivå för nästa fleråriga budgetram. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 27 s. 10) anges att regeringen såg med oro på det förslag till ny flerårig budgetram som Europeiska kommissionen presenterade . Förslaget innebär en kraftig ökning av de totala utgifterna på EU-budgeten. Nya satsningar sker som det saknas förslag till nedprioriteringar. Jämfört med den innevarande budgetramen föreslås de totala utgifterna, inklusive de instrument som enligt kommissionens förslag ska läggas ovanpå utgiftstaket i budgetramen, öka realt sett med priser, vilket innebär en real ökning av utgifterna med i genomsnitt 20142020. Kommissionens förslag innebär att de nuvarande rabattarrangemangen avskaffas och ersätts av ett system med klumpsummor för , , och . För innebär förslaget nästan en halvering av landets nuvarande särskilda reduktioner, medan och reduktioner är i stort sett oförändrade och minskningen av reduktion är ungefär hälften så stor som den svenska minskningen. Med kommissionens förslag riskerar den svenska EU-avgiften att öka med i storleksordningen , där ca 4,5 miljarder av ökningen är en direkt effekt av den ökade åtagandenivån och de minskade rabatterna och den resterande delen är en effekt av låg användning av medel och utestående åtaganden från den innevarande budgetramen. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 27 s. 9) anges att kommissionen presenterade en uppdatering av det tidigare lämnade förslaget till ny flerårig budgetram för perioden 20142020. I förhållande till det tidigare förslaget har budgetramen utökats till följd av utvidgningen med . Sammantaget innebär kommissionens förslag en kraftig ökning av utgifterna jämfört med den innevarande budgetramen. Nya satsningar görs som nedprioriteringar uteblir. Jämfört med budgetramen för perioden 20072013 ökar åtagandena med . Kommissionens förslag innebär vidare att de nuvarande rabattarrange- avskaffas och ersätts av ett system med klumpsummerabatter för , , och . För innebär det att värdet av den nuvarande rabatten minskar med . yttrande om skrivelsen Verksamheten i Europeiska unionen 2011 yttrade sig till utrikesutskottet om skrivelse 2011/12:105 Verksamheten i Europeiska unionen 2011 (yttr. 2011/12: EUN1y). I yttrandet anförde nämnden bl.a. att regeringen informerade den s.k. beredningsgruppen, som består av företrädare för varje parti, om långtidsbudgeten. Nämnden såg positivt på denna kompletterande informella dialogform, eftersom den ger utrymme för mer detaljerad information från regeringens sida. Beredningsgruppen informeras även i denna fråga. Vidare anförde nämnden att regeringen också har samrått med nämnden om både budget och inlett förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 20142020. Sambandet mellan förhandlingarna om den nya gemensamma jordbrukspolitiken samt EU:s nya sammanhållningspolitik och förhandlingarna om långtidsbudgeten uppmärksammades särskilt vid samråd inför såväl möten i allmänna rådet som möten i rådet för jordbruk och fiske. Regeringen har fått stöd för sin allmänt budgetrestriktiva hållning avseende såväl budget som den fleråriga budgetramen. I regeringens skrivelse om EU Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2012 (skr. 2012/13:80 s. 34) skriver regeringen om EU:s fleråriga budgetram 20142020 att den löpande har samrått med inför mötena i allmänna rådet och Europeiska rådets möten respektive november. har finansutskottet och skatteutskottet informerats om förhandlingsläget och beredningsgrupp för EU:s fleråriga budgetram vid fem tillfällen. Samråd i om förslaget till förordning om en långsiktig budgetram 2014-2020 I tabellen redogörs för de dagar då förslaget till långtidsbudget har behandlats i och allmänna rådet samt de dagar då information eller samråd inför mötena har ägt rum i . Tabell 1.3.1 Möten och samråd om långtidsbudgeten Samråd eller information i EU- Av EU-nämndens kallelse och föredragningslista 2010/11:45 framgår att statsrådet vid sammanträdet skulle lämna information och samråda inför ett möte i allmänna rådet . Som bilaga till kallelsen finns bl.a. en kommenterad dagordning från Statsrådsberedningen till mötet i allmänna rådet. Av EU-nämndens stenografiska uppteckningar 2010/11:46 från sammanträdet framgår att statsrådet lämnade information om förslaget till långtidsbudget inför mötet i allmänna rådet . Hon anförde bl.a. följande (anförande 32): Om vi tittar på dagordningen inför GAC, allmänna rådet, kommer budgetramen att stå i centrum. Där kommer det polska ordförandeskapet att presentera en lägesrapport. Den handlar om förhandlingar på arbetsgruppsnivån. Här kommer fokus mer på budgetramens längd, struktur, flexibilitet med mera, inte så mycket på själva innehållet, även om positionerna förstås är väl kända. Det kommer att vara en lunchdiskussion om frågorna. Vi inleder med ett formellt möte, och sedan fortsätter detta vid en lunchdiskussion. Vad den tycker är positivt är att man utgår från att budgetramens längd kommer att vara . Det var diskussioner om , men man har landat , vilket vi tycker är intressant. En del har velat ha . Vi går in med en känd position, nämligen att budgeten ska vara sund, transparent och disciplinerad med modernisering och reformer i centrum. Vi är oerhört kritiska, vilket vi framförde när kommissionens förslag kom upp , till att olika instrument har lagts utanför budgetramen. Vi tycker att man har tricksat med pengarna och inte fört fram detta på ett tillräckligt tydligt sätt. Vi är också kritiska till att man har omflyttat olika budgetposter, vilket gör att man försämrar tydligheten i budgetramen. Det gynnar förstås inte oss som vill reformera. Transparensen blir sämre. Det är något som vi påkallar tillsammans med våra likasinnade. Kommissionens förslag innebär också ökad budgetflexibilitet. Det är viktigt att det ska vara kopplat till en restriktiv utgiftsnivå. Vi håller hårt på detta. Vi är emot alla de element av flexibilitet som kommissionen föreslår. Vi tycker inte att kommissionsförslaget är tillräckligt restriktivt. Därefter besvarade statsrådet ett antal frågor från nämndens ledamöter (anförande 3342). Av EU-nämndens kallelse och föredragningslista 2011/12:10 framgår bl.a. att statsrådet vid sammanträde bl.a. skulle lämna information och samråda inför ett möte i rådet . Som bilaga till kallelsen finns bl.a. en kommenterad dagordning från Statsrådsberedningen till mötet i allmänna rådet. Av EU-nämndens stenografiska uppteckningar 2011/12:10 framgår att statsrådet bl.a. anförde (anförande 6) att det vid mötet i allmänna rådet framför allt kommer att vara en orienteringsdebatt om långtidsbudgeten, utifrån de frågor som det polska ordförandeskapet har tagit fram. Man kommer att diskutera sammanhållningspolitiken, jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och också den nya fonden för infrastruktur. Nämnden har fått del av det polska ordförandeskapets rapport om de här förhandlingarna. Statsrådet betonade att man måste få en uppifrån-och-ned-ansats när man diskuterar långtidsbudgetens struktur. Man måste ta budgetens tak och ramar först och sedan diskutera själva innehållet. Det polska ordförandeskapet hade en helt annan vision. De ville börja nedifrån och avsätta pengar för olika fält och sedan sätta taket. Regeringens mål och våra prioriteringar var väl kända för . De handlade om omprioriteringar, oförändrad utgiftsnivå och oförändrad bruttoavgift.