bet · H001FiU35 · 2013-05-08 00:00:00 — Vad avser granskningsstrategierna inom effektivitetsrevisionen anser externrevisorn att valet av nya strategier möjligen skulle kunna motiveras eller beskrivas något i resultatredovisningen. Granskning av intern kontroll och redovisningsrutiner Externrevisorns bedömning är att den interna kontrollen hos på granskade områden fungerar bra. Årsredovisningen är enligt externrevisorn upprättad i enlighet med gällande lagar, förordningar och direktiv. Externrevisorn har inte funnit något som tyder på att verksamheten inte bedrivits i enlighet med anslagsdirektivet 2012 eller andra gällande regler och riktlinjer. överlämnade sin uppföljningsrapport till finansutskottet. Uppföljningsrapporten utgör den sjunde . Den huvudsakliga mottagaren är . Uppföljningsrapporten ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I uppföljningsrapporten redovisar vilka åtgärder som har vidtagits av de granskade organisationerna och vilka förbättringar som har gjorts med anledning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och de modifierade revisionsberättelser som den årliga revisionen lämnat. Av förorden i uppföljningsrapporten framgår att flertalet granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra berörda organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen visar att det har skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om problem i vissa fall också kan kvarstå. Djup uppföljning av elva granskningsrapporter Uppföljningen omfattar ett urval av tio granskningsrapporter som beslutades augusti 2008augusti 2009 och en äldre granskningsrapport . Syftet med den djupa uppföljningen är att ge en bred belysning av hur granskningsrapporterna från effektivitetsrevisionen tas emot och vad de leder till. Uppgifterna i den djupa uppföljningen har hämtats från offentliga dokument och från kontakter med de granskade organisationerna. En strävan när det gäller urvalet av granskningsrapporter är att åstadkomma en jämn spridning över den aktuella tidsperioden. I urvalet har därefter mindre justeringar gjorts för att åstadkomma spridning över utskott och ämnen. Följande granskningsrapporter ingår i uppföljningsrapport : Förändringar inom kommittéväsendet (RiR 2004:2) Regeringens hantering av tilläggsbudgeten (RiR 2008:17) Hög kvalitet i högre utbildning? (RiR 2008:19) Statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg (RiR 2008:21) Statens insatser för ett hållbart fiske (RiR 2008:23) Utanförskap och sysselsättningspolitik regeringens redovisning (RiR 2008:26) Skyddet för farligt gods (RiR 2008:29) Omställningskrav i sjukförsäkringen att pröva sjukas förmåga i annat arbete (RiR 2009:1) och samhällsuppdraget (RiR 2009:4) En effektiv och transparent plan- och byggprocess? Exemplet buller (RiR 2009:5) Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process (RiR 2009:12). Den djupa uppföljningen av respektive granskningsrapport redovisas under följande rubriker: Regeringens och myndigheternas åtgärder I de avslutande kommentarerna framgår bedömning av granskningsrapporternas genomslag. Bland annat redovisas om eventuella åtgärder har vidtagits och om de är i linje med rekommendationer. Dessutom redovisas om eventuella problem och brister som uppgavs vid granskningen kvarstår. I t.ex. granskningen av Regeringens hantering av tilläggsbudgeten (RiR 2008:17) konstateras att regeringen har arbetat med att förbättra beredningen av förändringsbudgeten alltsedan granskningen publicerades. Regeringens arbete har varit inriktat på både enhetligheten i själva processen och på utvecklingen av de förslag som läggs i förändringsbudgeten. Båda dessa punkter kritiserades av i granskningen. Vidare konstateras att i och med tillsättandet av den parlamentariska kommittén för en förstärkt budgetprocess fortsätter regeringen arbetet med att utveckla budgetprocessen i stort, inklusive hanteringen av ändringsbudgeten. Uppföljningsrapporten noterar dock att trots förtydligade interna riktlinjer är informationen om anslagsminskningarnas verksamhetseffekter fortfarande bristfällig i den senaste förändringsbudgeten (prop.2012/13:2). Behandling av den årliga revisionens uttalanden med reservation respektive avvikande mening Den årliga revisionen har till syfte att bedöma om årsredovisningarna ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av myndigheternas finansiella ställning och av deras resultat och finansiering för året. Efter varje räkenskapsår avslutas granskning med en revisionsberättelse. granskar drygt 240 myndigheters årsredovisningar. Den övervägande delen av årsredovisningarna är i alla väsentliga avseenden rättvisande. I revisionsberättelserna för har två uttalanden med reservation samt två uttalanden med avvikande mening lämnats. för arbetsliv och socialvetenskap samt för arbetstagares uppfinningar fick revisionsberättelse med reservation, och Havs- och vattenmyndigheten samt Samestyrelsen fick revisionsberättelse med avvikande mening. Uttalandet med reservation berodde på ett felaktigt redovisat belopp och på att årsredovisningen inkom . Åtgärder har vidtagits i enlighet med rekommendationer förutom vad gäller för arbetstagares uppfinningar vars myndighet lades ner . Uttalandet om avvikande mening berodde på att redovisningen innehöll väsentliga felaktigheter som sammantaget var både väsentliga och av avgörande betydelse för årsredovisningen samt att det saknades en avsättning som enligt borde ha gjorts. I båda fallen har åtgärder vidtagits. Uppföljning av 50 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen Samtliga publicerade granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen blir föremål för s.k. basuppföljning. Utgångspunkten för uppföljningen är regeringens redovisning av vidtagna respektive aviserade åtgärder i budgetpropositionen respektive i de särskilda skrivelserna. I uppföljningsrapporten har 50 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen varit föremål för basuppföljning (RiR 2010:182012:10). För varje granskningsrapport redovisas en översikt av vad granskningen visade och vilka åtgärder regeringen och andra granskade organisationer har vidtagit eller aviserat. Uppföljningens resultat redovisas per utskott. I regeringens vårändringsbudget (prop. 2012/13:99) föreslår att den tillfälligt får överskrida anslaget 1:15 genom att ta i anspråk en anslagskredit motsvarande högst av anvisat anslag i stället för som gäller enligt 4 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Regeringens vårändringsbudget behandlas i utskottet i betänkande 2012/13:FiU21. Årsredovisningen har lämnats i enlighet med vad lagen föreskriver Utskottet kan konstatera att har lämnat en årsredovisning i enlighet med grundläggande bestämmelser i lagar och förordningar. Utskottet kan också notera att den externa revisorn anser att årsredovisningen är upprättad i enlighet med gällande lagar, förordningar och direktiv. Den externa revisorn har vidare inte funnit något som tyder på att verksamheten inte bedrivs i enlighet med anslagsdirektivet 2012 eller andra regler och riktlinjer. Den externa revisorns bedömning är att årsredovisning i alla väsentliga avseende ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per och av det finansiella resultat för året. När det gäller granskningsstrategierna inom effektivitetsrevisionen så anser externrevisorn däremot att valet av nya strategier möjligen skulle kunna motiveras eller beskrivas något i resultatredovisningen. Utskottet är inte av någon annan uppfattning. Utskottet kan notera att har utnyttjat både det ingående anslagssparandet och anslagskrediten. Under utgiftsområde 2 uppgick anslagsförbrukningen till . Anvisade medel och anslagssparande uppgick till sammantaget . Därmed utnyttjades av anslagskrediten. Under utgiftsområde 7 uppgick anslagsförbrukningen till medan anvisade medel och anlagssparande uppgick till . Enligt 4 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och får tillfälligt överskrida ett anslag genom att ta i anspråk en anslagskredit motsvarande högst av anvisat anslag. Utskottet kan konstatera att den utnyttjande anslagskrediten 2012 är inom ramen för vad lagen föreskriver. Ökade utgifter för extern kompetens och konsulter Utskottet kan notera att de totala kostnaderna för verksamheten har ökat med . En större del av ökningen förklaras av ökade personalkostnader dels för egen personal, dels för extern kompetens och konsulter. Jämfört med 2011 har de totala kostnaderna ökat med . Inom den årliga revisionen och stödverksamheten har kostnaderna ökat med respektive . Utskottet har erfarit att kostnadsökningarna framför allt beror på stora investeringar i it-stöd och expertkunskaper i form av konsultkostnader som blev högre än beräknat. Enligt var kostnaderna nödvändiga för att få del av olika expertkunskaper, främst inom den årliga revisionen. Detta framhölls också vid utskottets utfrågning av den ansvarige riksrevisorn som hölls i finansutskottet med anledning av redogörelsen. Riksrevisorn framhöll också att både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder har vidtagits för att anpassa verksamheten till tillgängliga resurser. Utskottet vill dock påpeka att det är viktigt att förbättrar den interna styrningen och kostnadskontrollen. Det är viktigt att resurserna används så effektivt som möjligt. När det gäller anlitande av extern kompetens har utskottet vid tidigare behandlingar av årsredovisning (bet. 2010/11:FiU35, bet. 2011/12:FiU31) understrukit vikten av att arbetar utifrån en tydlig strategi när det gäller extern kompetens i granskningsverksamheten och att redovisar vilka typer av extern kompetens som har tillförts granskningsverksamheten. Utskottet gav vidare uttryck för att det kan vara nödvändigt att anlita extern kompetens för att myndighetens egna befintliga kompetens inte ska begränsa inriktningen på granskningarna. Utskottet vidhåller dessa ståndpunkter och välkomnar redovisning av vilken typ av extern kompetens som har anlitats. Däremot anser utskottet att strategi för hur den externa kompetensen används kan redovisas tydligare. Även kostnaderna för extern kompetens och konsulter kan redovisas tydligare genom att de redovisas var för sig. I likhet med anser utskottet att arbetsmiljöfrågor är viktiga och ser därför med oro på den ökade sjukfrånvaron och den ökade personalomsättningen, möjliga orsaker till detta och möjliga konsekvenser för verksamheten framöver. Utskottet välkomnar därför fortsatta arbete med att förebygga ohälsa samt det påbörjade arbetet med att analysera och vidta åtgärder vad avser arbetsbelastning och arbetsmiljö. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /13:RR1 redogörelse om årsredovisning .