bet · H101FiU6 · 2013-11-12 00:00:00 — Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2012/13:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av AP-fondernas verksamhet . Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga och operativa förvaltning. Vidare granskas fondernas arbete med etik och miljö och riktlinjerna för anställningsvillkor, ersättningar och förmåner. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på , vilket kan jämföras med en förlust på 2011. Pensionskapitalet ökade med . AP-fondernas långsiktiga resultat förbättrades markant , som mönstret av kraftigt varierande resultat förstärktes. Anledningen är bl.a. att finansmarknaderna har varit extremt turbulenta under det senaste årtiondet, vilket visar på behovet av riskspridning i förvaltningen. I skrivelsen granskas AP-fondernas riktlinjer för olika ersättningar och förmåner. Granskningen visar bl.a. att AP-fonderna inom vissa områden har mer generösa förmåner än andra jämförda myndigheter. Utskottet anser att det är viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fonderna att fondernas styrelser ser till att fonderna har samma eller liknande riktlinjer som andra statliga myndigheter och att riktlinjerna följs. I betänkandet behandlas dessutom tolv motioner om AP-fondernas placeringsregler och etik och miljö i placeringsverksamheten. I en motion föreslås att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Utskottet föreslår att avslår förslagen i motionerna. I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens utvärdering av AP-fondernas förvaltning Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning Övriga frågor i fondernas förvaltning Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna, punkt 2 (MP, V) Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna, punkt 3 (V) Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna, punkt 2 (S) Tabell 1 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2012 Tabell 2 Första–Fjärde AP-fondernas avkastning till 2012 Tabell 3 Första–Fjärde AP-fondernas operativa avkastning 2012 och 2008–2012 Tabell 4 Sjätte avkastning efter kostnader Diagram 1 Buffertfondernas avkastning 2012 och i genomsnitt 2001–2012 Diagram 2 Buffertfondernas kapital 2011 och 2012 Diagram 3 Buffertfondernas utveckling jämfört med inkomstindex utveckling Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2012/13:130 till handlingarna. Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna 2012/13:Fi17 av m.fl. (MP) yrkandena 1–7, 2013/14:Fi202 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4, 2013/14:Fi234 av (M), 2013/14:Fi250 av och (båda S), 2013/14:Fi255 av m.fl. (MP), 2013/14:Fi314 av och (båda C), 2013/14:C467 av m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:C468 av (MP) yrkande 2, 2013/14:U201 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:U221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 1 (MP, V) Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna 2013/14:Fi202 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (C) och (S). I regeringens skrivelse 2012/13:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet finns en redovisning av fondernas verksamhet 2012. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga och operativa förvaltning. Vidare granskas AP-fondernas arbete med riktlinjerna för miljö och etik och riktlinjerna för anställningsvillkor i AP-fonderna. I skrivelsen granskar regeringen även AP-fondernas riktlinjer för ersättningsvillkor, personalförmåner, representation och tjänsteresor. Förutom skrivelsen behandlas i betänkandet tolv motioner om AP-fondernas placeringsregler och etik och miljö i placeringsverksamheten. I en motion föreslås också att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. En relativt stark börsutveckling bidrog till att buffertfondernas (Första–Fjärde AP-fonderna och Sjätte ) förvaltning gav ett resultat på . Det motsvarar en avkastning på kapitalet på , vilket kan jämföras med en avkastning på –1,. var pensionsutbetalningarna större än pensionsavgifterna. Det innebär att buffertfonderna var tvungna att skjuta till för att säkerställa de löpande pensionsutbetalningarna (har buffertfonderna fört till pensionssystemet). Detta betyder att buffertfondernas samlade kapital ökade med , från till . , då AP-fonderna började förvalta kapitalet enligt nya placeringsregler, har fonderna gett en avkastning på i genomsnitt . Det är högre än det s.k. inkomstindex, som steg med i genomsnitt . Tabell 1 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2012 177 (155) 145 (114) 322 (269) 169 (159) 203 (201) 372 (369) 183 (155) 119 (89) 302 (244) 179 (179) 39 (24) 218 (203) 708 (648) 506 (437) 1 214 (1085) 116 (120) 21 (23) 137 (143) 824 (768) 527 (460) 1 351 (1228) Siffrorna inom parentes anger kostnaderna 2011. Fondernas förvaltningskostnader steg kraftigt i samband med pensionsreformen, bl.a. på grund av de ändrade placeringsreglerna och att pensionskapitalet delades upp i fyra lika stora fonder. Kostnadsutvecklingen har löpande diskuterats i både regeringens utvärderingar och utskottets betänkanden om AP-fonderna . ökade kostnaderna med , till totalt . Det motsvarar av det samlade buffertkapitalet, vilket är en ökning jämfört med . Förutom dessa kostnader tillkommer utgifter om sammanlagt , som enligt AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnader (de nya principerna infördes ). Det är en minskning med jämfört med . Utgifterna handlar bl.a. om prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning. Första AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning på av kapitalet. Kostnaden uppgick till , en ökning med jämfört med . Till det kommer utgifter som inte redovisas som kostnader på . Rörlig ersättning till personalen togs bort 2010. har fonden redovisat en avkastning på , vilket är under styrelsens mål på nominellt . har fonden dock överträffat målet. Fondens kapital uppgick till . Andra AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning på . Fondens kostnader uppgick till , mer än året innan. Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader. Diagram 1 Buffertfondernas avkastning 2012 och i genomsnitt 2001–2012 betalade fonden i rörlig ersättning till delar av personalen. har fonden redovisat en real avkastning, dvs. avkastning minus inflationen, på , vilket är lägre än styrelsens mål på en real avkastning på . uppgår den reala avkastningen till , vilket är högre än styrelsens mål. Fondens kapital var . Förvaltningen av Tredje AP-fonden gav ett resultat på . Det motsvarar en avkastning på . Fondens kostnader uppgick till , en ökning med jämfört med . Till det kommer utgifter på som inte räknas som kostnader. reserverade fonden för kommande utbetalningar av rörliga ersättningar till fondens personal. har förvaltningen gett en real avkastning på , vilket är lägre än fondens mål på en real avkastning på . har förvaltningen gett en real avkastning på , vilket innebär att fonden nått målet . Fondens kapital uppgick till . Diagram 2 Buffertfondernas kapital 2011 och 2012 gav ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning på . Fondens kostnader uppgick till . Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader. reserverade fonden för rörliga ersättningar till personalen. har fonden gett en real avkastning på , vilket är lägre än fondens mål på en real avkastning på i genomsnitt . Målet nåddes dock –2012. Fondens kapital uppgick till . Förvaltningen av gav ett resultat på . Det motsvarar en avkastning på . Fondens kostnader uppgick till . Till det kommer utgifter på som inte redovisas som kostnader. betalades ingen rörlig ersättning till personalen. Fondens system för rörliga ersättningar avskaffades . Sedan fonden bildades har kapitalet vuxit med , vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på . En ny investeringsstrategi och ett nytt mål för verksamheten infördes . I korthet innebär den nya strategin att fonden ska fokusera mer på investeringar i mogna bolag, medan investeringar i nystartade svenska bolag ska ske genom investeringar i fonder. Enligt fondens nya mål skulle verksamheten –2012 ha gett en avkastning på , vilket fonden inte uppfyllde eftersom den verkliga avkastningen var . Kapitalet i fonden uppgick till . Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet – AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades och ersatte fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. infördes det s.k. förvalsalternativet AP7 Såfa. AP7 Såfa är en s.k. generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Upp till består Såfa enbart av aktiefonden, för att sedan, minska till en tredjedel aktiefond och två tredjedelar räntefond. Totalt erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ. hade Såfa 2,8 miljoner premiepensionssparare. Målet för fonden är att den ska ge en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet för de privata fonderna i premiepensionssystemet. gav Såfa en avkastning på . De privata fonderna i systemet gav en avkastning på i genomsnitt . AP7 Aktiefond gav en avkastning på (före kostnader), vilket var något högre än jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på , vilket var något lägre än jämförelseindex. Sjunde AP-fondens förvaltningsintäkter uppgick till , medan kostnaderna för förvaltningen uppgick till . Årets resultat blev , vilket minskade fondens ackumulerade underskott till (för att fördela kostnaderna för att starta upp fonden över flera generationer pensionssparare disponerar Sjunde AP-fonden en kredit i ). Sjunde AP-fonden har ingen rörlig ersättning till personalen. Regeringens utvärdering av AP-fondernas förvaltning Regeringens utvärdering omfattar följande delar: Fondernas bidrag till pensionssystemet Fondernas långsiktiga mål och strategiska beslut Övriga frågor – riktlinjerna för miljö och etik, riktlinjerna för anställningsvillkor och fondernas kostnader för personalförmåner och liknande. Buffertfondernas bidrag till pensionssystemet Kapitalet i buffertfonderna var . har förvaltningen av kapitalet gett en avkastning på , vilket motsvarar en tillväxt på . Det innebär att buffertfondernas avkastning har varit större än inkomstindex, som stigit . Det innebär i sin tur att fondernas förvaltning har gett ett positivt bidrag till finansieringen av pensionssystemet, eftersom inkomstindex är det index som används för den årliga uppräkningen av skulderna i systemet. I reda pengar har fondernas avkastning överstigit uppgången i inkomstindex med nästan . Den starka utvecklingen har kraftigt förbättrat den långsiktiga avkastningen. Diagram 3 Buffertfondernas utveckling jämfört med inkomstindex utveckling Regeringen konstaterar dock, och det framgår även av diagram 3, att utvecklingen av buffertkapitalet varierat kraftigt över tiden. Börsfallet gjorde att buffertkapitalet utvecklades sämre än inkomstindex. Trots det var pensionssystemet ändå i balans eftersom det då fanns ett överskott i systemet. Det dröjde ända till 2005 innan det ackumulerade överskottet i fonderna blev större än tillväxten i inkomstindex. var överskottet i pensionssystemet lägre än det överskott som ackumulerats i fonderna –2005. Innebörden av det är att överskottet i fonderna bidrog till att den automatiska balanseringen, den s.k. bromsen, inte aktiverades . Fondernas goda avkastning , då kapitalet fortsatte att öka mer än inkomstindex, bidrog även det till att bromsen inte heller aktiverades under dessa år. Fondernas stora förluster under var däremot en av anledningarna till att bromsen aktiverades . Regeringen noterar dock att påfrestningarna i pensionssystemet var så stora under både 2008 och 2009 att inte ens en positiv avkastning i fonderna hade kunnat förhindra att bromsen aktiverades. –2011 gick pensionssystemet från ett underskott på till ett överskott på , en förbättring på . Förbättringen berodde till största delen på att skulden i pensionssystemet skrevs ned genom att bromsen aktiverades, men även på den höga avkastningen i fonderna 2009 och 2010. visade pensionssystemet återigen underskott, minus . Anledningen var att pensionsskulden skrevs upp relativt kraftigt eftersom inkomstindex steg . Utan buffertfondernas ackumulerade avkastning hade underskottet dock varit dubbelt så stort. Variationen i buffertfondernas avkastning visar enligt regeringen på betydelsen av att man sprider riskerna i förvaltningen. I skrivelsen redovisar regeringen en jämförelse mellan buffertfonderna och sju utländska pensionsfonder med ungefär samma uppdrag som buffertfonderna. Jämförelsen visar att buffertfonderna hade den näst högsta avkastningen bland fonderna . Om jämförelsen utvidgas till hamnar buffertfonderna på en tredjeplats i avkastningsligan, medan de hamnar under genomsnittet för perioden –2012. Utvärdering av Första–Fjärde AP-fondernas strategiska beslut På grund av den gynnsamma utvecklingen på den globala aktiemarknaden förbättrades Första–Fjärde AP-fondernas långsiktiga avkastning jämfört med . Regeringen konstaterar också att fonderna har nått sina interna mål för avkastningen. Däremot har fonderna inte nått sina mål –2012. Skillnaderna i långsiktig avkastning mellan fonderna har minskat . De skillnader som finns beror främst på skillnader i finansiell risk i portföljerna. Som ett svar på bl.a. de kraftiga svängningarna har fonderna ökat andelen s.k. alternativa investeringar i sina portföljer, främst på bekostnad av andelen börsnoterade aktier. Regeringen välkomnar denna typ av riskspridning. Regeringen anser vidare att fonderna ska fortsätta att förbättra uppföljningen av sina resultat och så långt det är möjligt redovisa resultaten offentligt. Regeringen anser också att fonderna bör utveckla jämförbara och ändamålsenliga redovisningar av riskerna i portföljen. Första AP-fondens strategiska beslut Första AP-fondens avkastning –uppgick till i genomsnitt , vilket är högre än fondens långsiktiga mål på . Fondens förvaltningskostnad var i genomsnitt av kapitalet . Fonden gjorde relativt stora förändringar i sin portfölj. Andelen investeringar i framför allt fastigheter och s.k. hedgefonder ökade kraftigt, medan innehavet av aktier minskade. Regeringen anser att fonden bör utveckla en modell för att utvärdera fondens resultat mot en referensportfölj. Tabell 2 Första–Fjärde AP-fondernas avkastning till 2012 Fondernas långsiktiga avkastningsmål (nominellt) 4,5 (3,9) 4,8 (4,1) 4,5 (3,9) 4,3 (3,7) 4,5 (3,9) Siffror inom parentes anger avkastningen till 2011. Andra AP-fondens strategiska beslut Avkastningen i Andra AP-fonden uppgick till i genomsnitt , vilket var över fondens långsiktiga mål på . Den genomsnittliga förvaltningskostnaden uppgick till i genomsnitt . Även Andra AP-fonden ökade sitt innehav av alternativa investeringar , främst genom investeringar i utländska fastigheter och skogs- och jordbruksfastigheter. Regeringen tycker att det är bra att Andra AP-fonden i stor utsträckning offentliggör resultaten av sin interna resultatuppföljning. Däremot anser regeringen att fonden bör utveckla en metod för utvärdering av fondens totala avkastning. Tredje AP-fondens strategiska beslut Tredje AP-fondens avkastning uppgick till i genomsnitt , vilket även det är mer än fondens långsiktiga mål på . Förvaltningskostnaderna uppgick till i genomsnitt . Regeringen anser att fondens offentliga redovisning av resultatet av verksamheten inte är tillräcklig. Fjärde AP-fondens strategiska beslut Fjärde AP-fondens genomsnittliga avkastning –uppgick till i genomsnitt . Även detta var högre än fondens långsiktiga mål på . Förvaltningskostnaden uppgick till i genomsnitt av förvaltat kapital . är den fond som har störst andel aktier i portföljen och ett relativt sett mindre innehav av alternativa tillgångar. Andelen alternativa investeringar ökade dock . Regeringen anser att fonden bör utveckla en metod för utvärdering av fondens totala avkastning och redovisa resultatet offentligt. Utvärdering av Första–Fjärde AP-fondernas operativa förvaltning Regeringen har under en följd av år kritiserat Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning och ifrågasatt om kostnaderna och riskerna med förvaltningen står i rimlig proportion till det mycket svaga resultat som verksamheten gett fram . Tabell 3 Första–Fjärde AP-fondernas operativa avkastning 2012 och 2008–2012 I årets utvärdering konstaterar regeringen att det starka resultatet betyder att fondernas operativa avkastning –2012 ligger på eller nära realistiska mål för verksamheten för tre av de fyra fonderna, se tabell 3. Regeringen anser dock fortfarande att fonderna bör fokusera på den långsiktiga fördelningen av kapitalet och ägna sig mindre åt operativ förvaltning. Det förbättrade resultatet beror framför allt på de goda resultaten och valet av starttidpunkt, menar regeringen. Enligt regeringen tenderar också resultaten av den aktiva förvaltningen att samvariera med fondens totala avkastning. Det innebär att den aktiva förvaltningen motverkar fondernas ambitioner att skapa portföljer som bättre hanterar perioder av marknadsoro. Regeringen anser också att fonderna i ökad utsträckning bör redovisa resultaten av den operativa förvaltningen offentligt. skiljer sig från Första–Fjärde AP-fonderna genom att den har ett särskilt uppdrag och att den har obegränsade möjligheter att investera i onoterade aktier. Till skillnad från Första–Fjärde AP-fonderna och de flesta andra s.k. riskkapitalfonder är den också sluten i den meningen att det inte sker några in- eller utbetalningar från pensionssystemet. I motsats till de andra fonderna är Sjätte investeringar begränsade till den svenska marknaden. genomfördes omfattande strategi- och organisationsförändringar i . I korthet innebär den nya strategin att fonden ska fokusera mer på investeringar i mogna bolag, medan investeringar i nystartade svenska bolag ska ske genom investeringar i fonder. Ett nytt mål för verksamheten togs fram och förändringsarbetet fortsatte . Till följd av den nya strategin fortsatte fonden att minska sitt innehav i s.k. expansionsbolag . Regeringen anser att renodlingen av Sjätte verksamhet är befogad. Tabell 4 Sjätte avkastning efter kostnader Fondens mål 2003–2011 Svenska småbolag (börsindex) Svenska mellanstora bolag (börsindex) Som framgår av tabell 4 uppgick fondens totala avkastning efter kostnader till ––2012. Det innebär att avkastningen under båda perioderna är lägre än fondens gamla såväl som nya mål för verksamheten. Däremot är avkastningen högre än inkomstindex under båda perioderna. I samband med omläggningen av fondens strategi 2011 skrev fonden ned investeringarna i expansionsbolag med ca . I samband med förra årets utvärdering av AP-fonderna (prop. 2012/13:130) ansåg regeringen att nedskrivningen var anmärkningsvärt stor. Regeringen meddelade att den tänkte genomföra en analys av nedskrivningar. gav regeringen därför en expert på investeringar i onoterade bolag i uppgift att granska Sjätte nedskrivningar. Slutsatserna av granskningen redovisas i årets skrivelse (s. 52–54). I korthet visar granskningen att nedskrivningarna var motiverade och att storleken på nedskrivningarna i stort sett var korrekta, bl.a. eftersom tidigare värderingar av investeringarna hade övervärderat det verkliga värdet. Enligt granskningen har revisorerna inte heller brustit i sin revision, även om vissa av revisorernas bedömningar väcker frågor. Regeringen förordnar revisorer i AP-fonderna. Även om granskningen visar att revisorerna inte har brustit i revisionen finns det enligt regeringen anledning att säkerställa oberoendet i revisionen genom en rotation av förordnade revisorer. förordnade regeringen därför en ny samordnande revisor för AP-fonderna. Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning Sjunde AP-fondens strategiska beslut Det s.k. förvalsalternativet i Sjunde AP-fonden (Premiesparfonden och därefter AP7 Såfa) har haft en högre avkastning än den genomsnittliga avkastningen för alla privata fonder i premiepensionssystemet under samtliga undersökta tidsperioder (2001–2012, 2003–2012 och 2008–2012). I samband med att AP7 Såfa bildades infördes ett nytt mål för fonden. Det nya målet är att avkastningen minst ska motsvara genomsnittet för de privata fonderna i premiepensionssystemet (det tidigare målet var att fonden skulle överträffa de andra fonderna ). –2012 nåddes målet med råge, då AP7 Såfa gav en avkastning på jämfört med ett genomsnitt på för de privata fonderna . I tidigare utvärderingar har regeringen uppmanat Sjunde AP-fonden att förbättra informationen om fondens olika placeringsalternativ. I årets utvärdering välkomnar regeringen därför att fonden har vidtagit åtgärder för att förbättra informationen till allmänheten om förvalsalternativets inriktning och risknivå. Sjunde AP-fondens operativa förvaltning Det operativa målet för fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond är att de ska överträffa sina respektive jämförelseindex. Sedan fonderna bildades har ingen av fonderna nått sitt mål. Vissa delmål för aktiefonden (mål om absolut avkastning) ligger dessutom långt under målet. Större delen av förvaltningen i Sjunde AP-fonden bedrivs passivt. Regeringen anser att det är positivt att omfattningen på den operativa förvaltningen är relativt liten, eftersom det är svårt att nå en uthållig operativ avkastning. Enligt regeringen har den operativa förvaltningen emellertid inte bedrivits för att man ska kunna dra några definitiva slutsatser av verksamheten. Övriga frågor i fondernas förvaltning Riktlinjer för miljö och etik Regeringen konstaterar att fondernas arbete med de förslag som kommittén om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik lämnade 2008 (SOU 2008:107) fortfarande pågår. I likhet med i förra årets skrivelse granskar regeringen fondernas arbete med att integrera frågorna om etik och miljö i fondernas löpande analys och förvaltning. Anledningen är att regeringen i likhet med kommittén anser att integreringen är central för att nå framgång i miljö- och etikarbetet. Regeringens övergripande slutsats är att fonderna fortsatte arbetet med att vidareutveckla metoderna och processerna för en ökad integrering. Regeringen konstaterar också att arbetet med dessa frågor skiljer sig åt mellan fonderna. I skrivelsen redovisas ett urval av fondernas utvecklingsarbete . Till exempel har Första AP-fonden lagt in miljö- och etikfrågor i samtliga underlag i den interna förvaltningen av noterade värdepapper. När det gäller den externa förvaltningen har fonden vidareutvecklat kraven på miljö och etik vid upphandling av förvaltningstjänster. Andra AP-fonden tog fram en modell för integrering av miljö- och etikfaktorer i den interna förvaltningen av svenska aktier. I den externa förvaltningen har fondens förvaltare av skogs- och jordbruksfastigheter utvärderats. Tredje AP-fonden har stärkt den interna kompetensen genom att bjuda in externa experter. Fonden arbetar också med att utveckla en metod för att integrera etik- och miljöhänsyn i sin passiva förvaltning av aktier. har etablerat ett mandat för investeringar i amerikanska företag med relativt låga utsläpp av växthusgaser. Sjunde AP-fonden antog en ny placeringspolicy där etik och miljö pekas ut som krav för att fonden ska nå en långsiktigt god avkastning och för att fonden ska behålla spararnas förtroende. Ersättningsfrågor har stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och i förlängningen hela pensionssystemet, enligt regeringen. Därför fastställde regeringen separata riktlinjer för fondernas styrelser när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Riktlinjerna omfattar både anställda i fonderna och hur fonderna bör agera i rollen som ägare av börsbolag.