bet · H101NU1 · 2013-12-03 00:00:00 — 2013/14:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv och 69 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen för inom utgiftsområdet, totalt ca . Vidare tillstyrker utskottet de förslag till bemyndiganden som regeringen har lagt fram i budgetpropositionen och som behandlas i detta sammanhang. Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen har föreslagit avstyrks. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag. De hänvisar i stället i särskilda yttranden till de budgetförslag som har lagts fram av respektive parti. Vidare föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om ändring av uppdraget för . Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation i enlighet med vad regeringen har föreslagit. I betänkandet behandlas även motioner som rör näringspolitikens inriktning och vissa myndighetsfrågor. Samtliga motionsyrkanden inom nyssnämnda område avstyrks. Utskottet redogör för sin syn på näringspolitikens inriktning och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Andra uppfattningar än de utskottets majoritet står bakom redovisas i sammanlagt tio reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av insatser inom livsvetenskaperna 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 1 (S, MP) 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 26 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 33. Reservation 2 (S, MP, V) 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 34. Reservation 3 (S, MP, V) Övrigt om näringspolitikens inriktning 2013/14:Ub238 av och (båda MP) yrkande 4, 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 5, 7 och 23, 2013/14:N209 av och (båda MP) yrkande 1, 2013/14:N224 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:N242 av och (båda M), 2013/14:N280 av och (båda MP), 2013/14:N291 av och (båda S), 2013/14:N299 av m.fl. (S), 2013/14:N303 av och i (båda S) yrkandena 2 och 3, 2013/14:N309 av m.fl. (S), 2013/14:N317 av (M), 2013/14:N331 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N351 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:N354 av (KD), 2013/14:N368 av (S), 2013/14:N410 av (KD), 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 12, 24–27 och 35, 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP) Reservation 6 (V) 2013/14:N392 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (S, V) – motiveringen 2013/14:N224 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkande 12, 2013/14:N246 av (M), 2013/14:N247 av (M) och 2013/14:N403 av Finn (M). Reservation 9 (V) godkänner den föreslagna ändringen av uppdraget för . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 1 och avslår motion 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 10 (S, MP, V) Avveckling av Ersättningsmark i bemyndigar regeringen att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 2. Anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2019. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:5 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 5. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 500 . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 6. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för investeringsgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 7. Bemyndigande avseende upplåningsrätt för bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalning. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 8. Bemyndigande avseende lån till AB bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 80 . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 9. Bemyndigande avseende kreditgaranti till AB bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till Aktiebolaget som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 250 . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 10. Anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisar för anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 24 punkt 11. 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 25, 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 12, 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:MJ471 av m.fl. (S), 2013/14:N223 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:N224 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4–7, 2013/14:N303 av och i (båda S) yrkande 1, 2013/14:N358 av m.fl. (V), 2013/14:N388 av m.fl. (SD), 2013/14:N392 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5, 6, 10, 11, 13, 15, 29 och 32, 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 10–12, 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2013/14:N427 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas Proposition 2013/14:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv 69 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. fattade beslut om budgetramarna för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden –2017. Beslutet innebar att ställde sig bakom de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv som angetts i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1). I reservationer (S, MP, SD och V) förordades avvikelser från dessa ramar. har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2013/14:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar vad gäller utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. I yttrandet har avvikande meningar lämnats från företrädare för S, MP, SD och V till förmån för förslag från respektive parti om de nämnda utgiftsområdena. Av tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 24 Näringsliv. Budgetramen för utgiftsområde 24 Näringsliv är ca . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2014 (försl. 2015 (utgiftsberäkning) 2016 (utgiftsberäkning) 2017 (utgiftsberäkning) * S redovisar inte några preliminära utgiftsramar –2017. ** V redovisar inte några preliminära utgiftsramar . I betänkandet behandlas inledningsvis motioner om näringspolitikens inriktning. Utskottet tar sedan ställning till förslag rörande vissa myndighetsfrågor. Därefter behandlas regeringens förslag om uppdraget för och om avveckling av Ersättningsmark i . Avslutningsvis behandlas regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv och oppositionspartiernas motsvarande förslag. De förslag som lagts fram i motionerna har dock som utgångspunkt en annan budgetram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Det betyder att samtliga anslag under ett utgiftsområde ska fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av insatser inom livsvetenskaperna, upphandling av innovationer och ett nytt innovationskontor. Därtill avslår samtliga motionsyrkanden som rör övrigt om näringspolitikens inriktning. Utskottet redogör för sin syn på den näringspolitiska inriktningen och erinrar om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Jämför reservationerna 1 (S, MP), 2 (S, MP, V), 3 (S, MP, V), 4 (S), 5 (MP) och 6 (V). Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar näringspolitik samt utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Inom näringspolitiken ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företagen, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling, stöd till svenska standardiseringsorganisationen samt ansvar för säkerhetsfrågor inom elområdet. Myndigheter som verkar inom näringspolitiken är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), Patentbesvärsrätten (PBR), (), , , , och . Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. När det gäller politikens inriktning menar regeringen att ett dynamiskt näringsliv är grunden för jobbskapande och tillväxt. Regeringen anser också att det är en förutsättning för att ska kunna behålla och utveckla den välfärd som finns. Regeringen vill därför verka för ett gott företagsklimat som stimulerar entreprenörskap och får företag att växa i hela landet genom såväl generella insatser som riktade åtgärder. Vidare menar regeringen att står inför globala samhällsutmaningar, såsom klimatförändringar, ohälsa, en åldrande befolkning, urbanisering, energiförsörjning samt naturresursanvändning. För att möta dessa utmaningar och åstadkomma en hållbar samhällsutveckling krävs innovativa lösningar och entreprenörer som har förmåga att kommersialisera dessa. Innovationsstrategin tar sikte på att skapa ett 2020 där innovation ger fler jobb och ökad konkurrenskraft för framgångsrika företag. får mindre och snabbväxande företag en allt större betydelse för jobbskapandet i ekonomin enligt regeringen. Svenska företag måste ständigt stärka sin konkurrenskraft, vara innovativa och hitta nya marknader. Regeringen anser att det därför är angeläget att ytterligare utveckla politiken för att understödja tillväxt i befintliga företag och stärka förutsättningarna för tillväxtorienterade företags utveckling. Politiken för att främja tillväxtföretag ska omfatta såväl ramvillkor och incitament som riktade insatser. Under rubriken företagsklimat sägs att staten kan stödja företag och företagare som har tillväxtambitioner genom att t.ex. tillhandahålla marknadskompletterande finansiering. Under rubriken statlig kapitalförsörjning sägs att tillgången till riskkapital är en grundläggande förutsättning för nya företag med tillväxtambitioner, men att tillgången till sådant privat kapital har minskat . Det gäller framför allt för företag i tidiga skeden. Detta motiverar, enligt regeringen, till statligt finansierade marknadskompletterande insatser. Regeringen menar också att stöd kan ges genom att utveckla information och rådgivning till företag inom olika områden, genom att sänka kostnader samt genom att stötta affärsutveckling på olika sätt. Grundläggande för de offentligt finansierade insatserna är att de ska utgå från företagens behov och att de ska vara marknadskompletterande. Bland annat avser regeringen att se över konstruktionen för sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation. I syfte att erbjuda rådgivning utifrån företagens behov bedriver () en omfattande mentorverksamhet. Denna verksamhet kommer att utvecklas genom bl.a. mentorinsatser för personer med utländsk bakgrund och unga företagare. Regeringen har även tillsatt en utredning om ett minskat och förenklat uppgiftslämnade för företag (dir. 2012:35). Utredningen ska presentera förslag som innebär att företagsuppgifter till myndigheter i de flesta fall endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Regeringen avser att permanenta verksamhet , då rådet anses fylla en viktig funktion i arbetet med att säkerställa att förslag till nya och ändrade regler utreds och granskas noggrant. Regeringen redogör för sin politik på området under rubrikerna Med utgångspunkt i företagens vardag, Förbättrade trygghetssystem för företagare, utvecklad information och rådgivning, En harmoniserad statlig kapitalförsörjning, Riktade åtgärder för ökad tillväxt, Insatser för ökad internationalisering samt Turism/besöksnäring. Regeringens politik för området Ett dynamiskt och innovativt näringsliv redovisas under rubrikerna Forskning och innovation, Grön ekonomi, Miljödriven näringslivsutveckling och Konkurrenskraftig gruvnäring. I propositionen anförs bl.a. att ett bra innovationsklimat är ett grundläggande villkor för företagens konkurrenskraft. Här sägs vidare att det offentliga bidrar till innovationsklimatet genom väl fungerande ändamålsenliga och stabila ramvillkor och genom direkta insatser i innovationsprocesser. I propositionen ges exempel på särskilda insatser inom en rad områden, bl.a. för ökad innovationsupphandling, stärkt innovationskraft i offentlig verksamhet och utvecklade insatser för tillväxt och innovation i små och medelstora företag. Regeringen redogör för sin politik för området Ramvillkor för företag och konkurrens under rubrikerna Ramvillkor för företag, Konkurrens och Statsstöd. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig väl till nya förutsättningar. Statens ägande av bolag behandlas under rubriken med värdeskapande i fokus. Här framgår bl.a. att de statliga bolagen representerar stora värden och är sammanlagt en av största arbetsgivare. Staten har enligt regeringen ett stort ansvar att förvalta dessa bolag på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande utveckling som övergripande mål. Vidare framgår att företagen ska agera effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas långsiktigt. arbetar kontinuerligt med att utveckla de statligt ägda bolagens ekonomiska mål. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24) aviserade regeringen att ha gått igenom de ekonomiska målen för de bolag som förvaltas av . , (), , (publ), och har fått nya ekonomiska mål. Kommande år väntas en översyn av de ekonomiska målen för ytterligare sex till åtta bolag. Politiken inom området redovisas under rubrikerna Ekonomiska mål, Hållbart företagande samt Bolagsstyrning. Utrikeshandel och handels- och investeringsfrämjande består av följande verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande, EU:s inre marknad samt internationell handelspolitik. Verksamheten syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i genom att främja frihandel och avveckla handelshinder. Målet med verksamheten uppnås enligt regeringen genom att bl.a. främja utrikeshandeln och utländska investeringar i samt genom att stärka bilden av i utlandet. Inom utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), (Business ) samt ansvaret för den statsstödda exportkreditgivningen genom AB (). Under rubriken anför regeringen att handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att tillvarata de möjligheter som globaliseringens medför. Det anses viktigt för att svensk ekonomi och handel ska stärkas och därmed också välstånd. Svag ekonomi i flera EU-länder i kombination med det faktum att majoriteten av handel är koncentrerad till EU-området har medfört svårigheter för svenska exportföretag. Det är därför viktigt menar regeringen att vidta åtgärder för att värna frihandeln. Med anledning av denna utveckling arbetar regeringen också för att stärka tillväxten inom EU och för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Små och medelstora företag ska även fortsättningsvis stödjas i sin internationalisering och ett ökat fokus ska läggas på tillväxtmarknaderna. Regeringens politik inom området redovisas vidare under rubrikerna Handels- och investeringsfrämjande, Exportfinansiering, EU:s inre marknad samt Internationell handelspolitik. I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) föreslås att regeringen uppmanas att inrätta ett nationellt innovationsråd (yrkande 5). Motionärerna vill också avsätta medel till en innovationsfond för investeringar i tidiga skeden (yrkande 7). Motionärerna förordar även ett riksdagsuttalande om industriforskningsinstituten och tjänsteforskning. I motionen framhålls bl.a. att behovsmotiverad samhälls- och näringslivsrelevant forskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver utvecklas (yrkande 23). I denna motion föreslås också att det utformas en nationell strategi för offentlig upphandling (yrkande 26). Vidare förslås i kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) att en innovationsfond inrättas med syfte att underlätta för innovativa tillväxtföretag att få tillgång till kapital i tidiga skeden, där behovet av finansiellt stöd anses vara som störst (yrkande 12). I motionen hänvisas till studier som visar att företagen i har sämre tillgång till kapital i de tidigaste faserna än i flera andra länder. Vidare pekar motionärerna ut livsvetenskaperna som ett viktigt politikområde (yrkande 14). I motionen framförs bl.a. att kunskapen är ganska låg kring hur beslut inom andra politiska områden har påverkat förutsättningarna för kraftfulla livsvetenskaper i . Motionärerna vill vidare se över hur det framtida stödet för tjänsteforskning kan utformas på bästa sätt (yrkande 24). Även om uppdelningen mellan industri- och tjänstesektor inte längre anses vara giltig finns det vissa delar av tjänstesektorn som kräver särskilda forskningsstrategier, menar motionärerna. I motionen föreslås även att ett innovationsråd inrättas som ska vara direkt underställt statsministern (yrkande 25). I rådet ska representanter från näringsliv, akademi och arbetsmarknadens parter samlas. Rådet ska identifiera ett antal övergripande områden där det behövs samverkansprogram. Det föreslås också att man till det nationella innovationsrådet knyter regionala råd för samverkan kring innovationer och näringspolitik på regional nivå (yrkande 26). I motionen föreslås därtill att en nationell strategi för innovationsupphandling utformas (yrkande 33). I en sådan strategi ska det bl.a. ingå ett för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. Vidare föreslås i motionen att det till det nationella innovationsrådet upprättas ett innovationskontor – det nionde innovationskontoret (yrkande 34). Det nionde innovationskontoret ska fungera som en nationell resurs med uppgift att stödja uppfinnare som befinner sig i tidiga faser av sina innovationsprocesser. Motionärerna förordar även att ska uppmana regeringen att förbättra samordningen av de statliga riskkapitalbolagen för att underlätta tillgången till statligt riskkapital som är riktat mot små och medelstora företags behov (yrkande 27). Slutligen framhålls i motionen att bör uppmana regeringen att följa upp den nationella innovationsstrategin (yrkande 35). Enligt motionärerna bör regeringen återkomma till med en utvärdering av hur senare års beslut har påverkat detta område. Utvärderingen bör innehålla en internationell jämförelse och göras på nationell nivå samt belysa landstingens och regionernas roll. I kommittémotion 2013/14:N424 av m.fl. (S) föreslås en ny nationell strategi för ökad export (yrkande 6). En ny exportstrategi ska omfatta åtgärder som stärker svenska företags export på tillväxtmarknader och ökar andelen exporterande svenska företag. Särskilt fokus bör, enligt motionärerna, ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. I kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) anförs att det finns stora brister i den statliga riskkapitalförsörjningen för företag i tidiga skeden. Tillgången till statligt riskkapital är god menar motionärerna, men det utnyttjas inte fullt ut. Motionärerna förordar därför ett riksdagsuttalande om en översyn av det statliga riskkapitalsystemet (yrkande 11). I motion 2013/14:N291 av och (båda S) sägs att det krävs en aktiv näringspolitik med satsningar på innovation och forskning för att få fram nya produkter och tjänster som företag ska utveckla. För motionärerna är detta viktigt för näringslivet i , som domineras av småföretag. Exempel på åtgärder som beskrivs i motionen är inrättandet av en marknadskompletterade investeringsfond och att staten tar över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Motionärerna betonar också vikten av att förstärka riskkapitalförsörjningen kopplad till inkubatorer och behovet av väl fungerande kommunikationer. Att det finns ett behov av att kartlägga basindustrins villkor ur ett internationellt perspektiv sägs i motion 2013/14:N299 av m.fl. (S). I motionen nämns bl.a. att basindustrin är i behov av en långsiktig energipolitik och god infrastruktur. I motionen nämns även behovet av kvalificerad arbetskraft och att utbildningsinsatserna måste utformas så att studenternas kunskap och kompetens motsvarar kraven från den alltmer tekniska basindustrin. I motion 2013/14:N303 av och i (båda S) förordas att samverkan mellan landets olika aktörer inom området för livsvetenskaperna behöver stärkas och förnyas för att öka företagens och forskningens globala konkurrenskraft (yrkande 2). Motionärerna framhåller att innovationsstödsystem behöver utvecklas inom området för livsvetenskaperna för nyetablerade företag och att tillgången till kapital för småföretag förbättras genom att staten delar på risker tillsammans med bankerna (yrkande 3). Som exempel på stödsystem anför motionärerna inkubatorer som har byggts upp, och Innovation i , som arbetar med att stödja nya projekt och bolag. Motionärerna vill etablera en strategisk analysgrupp, som initierar och koordinerar arbetet med att bygga starka konsortier som stöttar forskares möjligheter att nyttiggöra sina idéer inom akademi och näringsliv när de söker stora anslag. Enligt vad som anförs i motion 2013/14:N309 av m.fl. (S) bör regeringen se över hur villkoren för småföretagare kan förbättras. I motionen beskrivs flera områden som motionärerna menar innebär problem för småföretagare. Motionärerna ger förslag på åtgärder som t.ex. statliga villkorslån där återbetalning kopplas till det framtida utfallet. Likaså ges förslag på ett tillväxtskapande och rättvist skattesystem och trygghetssystem som omfattar företagare. Det förordas ett tillkännagivande om behovet av att se över åtgärder i näringspolitiken i motion 2013/14:N351 av m.fl. (S) (yrkande 1).