bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — För att undvika kraftigt höjda hyror till följd av upp- rustning vill motionärerna att statliga kreditgarantier ställs ut. Därutöver ska extratjänster, som ett resultat av att Fas 3 avskaffas, kunna användas för att renovera miljonprogrammets bostadsområden. För renovering av hyresfastigheter från rekordåren anser motionärerna att kreditgarantier behö- ver införas inom en ram på totalt . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN En aktiv klimatpolitik är en politik för framtidens jobb och därmed för framtidens välfärd. Investeringar i ny effektiv miljö- och klimatvänlig tek- nik stärker företagens konkurrenskraft, skapar nya företag och innebär en ökad potential för handel och exportintäkter. För att stärka kon- kurrenskraft vill motionärerna införa samverkans- och klimatinnovations- program. Vidare bedöms det lokala engagemanget som viktigt för att de 16 miljömålen i det svenska systemet ska kunna nås. En miljömålsmiljard bör därför tillföras ett miljömålsinvesteringsprogram. Genom programmet ska kommuner, företag och andra aktörer kunna söka stöd för lokala pro- jekt som innebär ökad måluppfyllelse för de 14 miljömål där åtgärder saknas. Därutöver vill motionärerna genomföra insatser för att hejda över- gödningen, klara den biologiska mångfalden, stimulera investeringar i solenergi och införa en miljöbilsbonus. Utöver klimatinnovationsprogram- met avsätter motionärerna mer än regeringen på klimat och miljö. Mer tid för vård Sjukvården står inför stora utmaningar. Allt fler blir äldre och kraven på en bättre sjukvård ökar. Dagens brister inom svensk sjukvård riskerar enligt motionärerna våra möjligheter att klara av framtidens utmaningar. Det behövs därför fler som arbetar inom vården som administra- tionen måste minska. Motionärerna vill se att staten, landstingen och de fackliga vårdorganisationerna gör en nationell vårdrevision för att därige- nom se över var administrationen kan minska. För att höja kvaliteten och kompetensen inom vården anser motionärerna att ytterligare medel motsva- rande bör avsättas 2014 för att öka personalstyrkan inom vården. Särskilt fokus ska ligga på en sjukvård som utformas efter de äldres behov. Därutöver bör patienten få ett större inflytande över sin vårdsituation genom att patientkontrakt införs. Vidare bör medel tillföras för att bl.a. stärka vårdkedjorna kring dem som behöver vård och behand- ling mot sitt missbruk. Den generella välfärden är enligt Socialdemokraterna en grundläggande del av den svenska modellen. Idén är att allas framgång är fram- gång. Välfärdspolitik handlar om att öka människans makt över sitt eget liv. Skola, vård och omsorg har enligt motionärerna en central roll för för- delningen av möjligheter i livet. Andra delar som bedöms som avgörande i den generella välfärden är socialförsäkringarna. Den generella välfärden har enligt motionärerna försvagats, vilket bl.a. syns genom sjunkande resul- tat i skolan och genom en urholkad arbetslöshetsförsäkring. Privata väl- färdslösningar är enligt motionärerna ett mindre effektivt sätt att organisera välfärden. Motionärerna vill att kvaliteten inom välfärden höjs och vill bl.a. att taket och ersättningen i arbetslöshets- och sjukförsäkringen höjs. Vidare vill motionärerna se en höjning av barnbidraget, studiebidraget och 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Ett höjt barnbidrag anses betydligt mer effektivt än breda skattesänkningar vid valet av olika alternativ för hur den inhemska efterfrå- gan kan stimuleras. Enligt motionärerna har samhället en viktig roll i att tillhandhålla en välfärd som möter dagens behov på välfärdstjänster. Ökade medel bör där- för enligt motionärerna tillföras inom flera områden, bl.a. för en utbyggd barnomsorg , nätter och , för kultur, idrott och fritid för unga samt för fri entré på statliga museer. Enligt motionärerna har antalet anmälda brott ökat. En utveckling som skapar en otrygghet i samhället som vi tidigare inte haft. Motionärerna vill därför att ökade resurser tillförs för insatser mot bl.a. den organiserade brottsligheten. Enligt motionärerna har regeringen misslyckats med jobben. Detta försäm- rar kommunernas skatteintäkter. Dessutom har våra gemensamma försäk- ringar försämrats så att flera arbetslösa nu i stället får klara sitt uppehälle genom försörjningsstöd. kommuner och landsting står inför stora strukturella utmaningar. Demografin är ofördelaktig och ställer allt högre krav på välfärden. Skattesänkningar anses inte vara lösningen. Motionä- rerna framhåller att deras politik är bra för hela landet. Bland annat medför ökade resurser till jobb, skola, utbildning och bostäder att t.ex. får . Vidare framhålls att , och skulle få en betydande del av motionärernas politiska inriktning när det gäller investeringar i näringsliv, strategisk sam- verkan och forskning. Det främsta sättet att trygga välfärden är enligt motionärerna att sänka arbetslösheten och höja sysselsättningsgraden. Motio- närerna vill bl.a. att försäkringsskyddet för dem som jobbar stärks. Detta bedöms minska behovet av ekonomiskt bistånd, vilket stärker kommuner- nas ekonomi. Vidare anser motionärerna att utjämningssystemet för kom- munsektorn ska förändras i enlighet med det förslag som den parlamenta- riska utredningen 08 lämnade till regeringen i SOU 2011:39. De av regeringen föreslagna förändringar i inkomstutjämningen som avviker från utredningen vill motionärerna inte genomföra. De ökade medel som regeringen föreslår till ett antal kommuner vill motionärerna i stället fördela inom ramen för utjämningssystemet. Flera av motionärernas reformer för jobb och utbildning går till kommunsektorn. Detta gäller inve- steringar i mindre klasser i skolan, fler specialpedagoger och barnomsorg på obekväm arbetstid. Vidare påverkas kommunsektorn av en del av motio- närernas skatte- och utgiftsförändringar. Dessa genomförs neutralt för kom- munsektorn. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd ska fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra mer än den som har lägre. Men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Skatten bör därför höjas för dem som tjänar allra mest och sänkas för pensionärer. Motionärerna är skep- tiska till att använda skattesystemet för att styra människors och företags beteenden, förutom på miljöområdet. Dessutom skapar det en klyfta i beskattningen mellan löntagare och pensionärer. Det femte jobbskatteavdra- get vidgar denna klyfta. Enligt motionärerna är det fel väg att gå, och de säger därför nej till ett femte jobbskatteavdrag. Det långsiktiga målet är att skatteklyftan ska slutas genom att skatten för pensionärer sänks. Därför vill motionärerna att det genomförs en skatteväxling genom att jobbskat- teavdraget trappas av som skatten för pensionärer sänks. Att höja skiktgränsen för statlig inkomstskatt är enligt motionärerna en olycklig för- delningspolitik och en ineffektiv konjunkturpolitik. Den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt bör därför inte höjas. Nedsättningen av socialavgif- ter för unga, nedsatt restaurang- och cateringmoms samt nedsatta egenav- gifter är ineffektiva skatteundantag som bör avskaffas eller inte införas. Även nystartszoner anses vara en ineffektiv politisk reform som kan leda till en mer skiktad och segregerad arbetsmarknad. Motionärerna säger där- för nej till förslaget om nystartszoner. Vidare konstaterar motionärerna att flera miljöstyrande skatter inte har höjts . De anser därför att dessa skatter bör höjas så att de följer den allmänna prisutvecklingen. 2.3 förslag till riktlinjer 2.3.1 Offentliga finanser och budgetpolitiska mål anför i sin budgetmotion att finanspolitiska ramverk har tjänat väl. Det är enligt motionärerna viktigt att även i fortsättningen har ett finanspolitiskt ramverk och en bred samsyn kring bud- get- och finanspolitiken. Regeringens bedömning att den nuvarande finans- politiken är i linje med överskottsmålet ifrågasätts av såväl Konjunkturin- stitutet som , anför motionärerna. anser att regeringens fortsatta prioritering av skattesänkningar blir alltmer problematisk då det långsiktigt urholkar möjligheten att finansiera välfär- den. I stället för skattesänkningar vill bl.a. se ytterligare investeringar i infrastruktur, utbildning samt klimat och miljö. Av tabell 2.11 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med Mil- jöpartiets budgetalternativ jämfört med regeringens. Det finansiella sparan- det är ungefär i linje med regeringens och ca starkare . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.11 Den offentliga sektorns finanser (MP) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2013/14:Fi319. Effekterna på kommunsektorns finanser av budgetalternativ framgår av tabell 2.12. Jämfört med regeringens förslag ökar statsbidragen inom utgiftsområde 25 med 2014. av detta utgörs av ekonomiska regleringar, dvs. man kompenserar kommunerna för indirekta effekter av reformer. Flera av de reformer som presenteras kanaliseras via kommunerna som riktade statsbidrag från övriga utgiftsområden, mer än i regeringens för- slag. Det handlar om statsbidrag för klimatinvesteringar, hälso- och sjuk- vård, skola och utbildning samt infrastruktur. höjs de generella statsbidragen till kommunerna ytterligare jämfört med reger- ingens förslag, som en effekt av att vissa reformer som påverkar den kommunala inkomstskatten fasas in successivt och därmed också kompen- sationen till kommunerna. Tabell 2.12 Kommunsektorns finanser (MP) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2013/14:Fi319. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.13. Utgiftstaken är högre än i regeringens förslag 2014, 35 miljarder kro- nor högre 2015 samt högre 2016. Eftersom de takbe- gränsade utgifterna föreslås ökas mer än utgiftstaket och 2015 blir budgeteringsmarginalen i motsvarande grad lägre jämfört med regeringens förslag dessa år. 2013/14:FiU1 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.13 Utgiftstak för staten (MP) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen utgiftstak är endast en bedömning. Källa: partimotion 2013/14:Fi319. I tabell 2.14 framgår statsbudgetens inkomster och utgifter samt statsbudge- tens saldo i alternativ jämfört med regeringens. Inkomsterna på statsbudgeten är sammantaget högre och utgif- terna högre i budgetalternativ jämfört med regeringens. Statsbudgetens saldo är därmed något lägre än i regeringens förslag , vilket betyder att statens lånebehov är något högre jämfört med regeringens förslag(statsbudgetens saldo är lika med sta- tens lånebehov med omvänt tecken). –2017 är såväl inkoms- terna som utgifterna högre i budgetalternativ. Tabell 2.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden (MP) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Källa: partimotion 2013/14:Fi319. Av tabell 2.15 framgår inkomsterna på statsbudgeten fördelat på olika inkomsttyper i budgetalternativ jämfört med regeringens. Intäk- terna från direkta skatter på arbete är högre 2014– 2017 främst på grund av att man avvisar förslagen om ett femte jobbskat- teavdrag och höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Därutöver ska jobb- skatteavdraget trappas av från månadsinkomster . Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete är ca högre i förslag . Bakom denna nettosiffra ligger huvudsakligen dels ökade intäkter till följd av att motionärerna vill slopa nedsättningen i arbetsgivaravgifter för unga, dels minskade intäkter till följd av sänkta arbetsgivaravgifter för små företag. Åren 2015–2017 är intäkterna från de indirekta skatterna på arbete mellan 4,6 och 5,5 miljar- der kronor högre jämfört med regeringens förslag. Att avvikelsen från regeringens förslag är större dessa år beror på att nedsättningen av arbets- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN givaravgiften för unga fasas ut successivt i budgetalternativ. De ökade intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror på ca 2014 och på 2015– 2017 förklaras främst av en höjning av koldioxidskatten och de övriga skat- terna på energi- och miljöområdet. Statsbudgetens övriga inkomster är ca lägre jämfört med regeringens förslag, vilket förklaras av att motionens förslag om höjd effektskatt på kärnkraft respektive höjd fastighetsskatt på vattenkraft får indirekta effekter i form av minskad vinst- utdelning från statliga bolag. Tabell 2.15 Statsbudgetens inkomster (MP) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodi- avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: partimotion 2013/14:Fi319. 2.3.2 Inriktningen av den ekonomiska politiken Tid för en ny arbetslinje anger i sin budgetmotion att en ny arbetslinje behövs mot bak- grund av att den rådande arbetslösheten ses som ett allvarligt samhällspro- blem. Arbetslinjen måste bidra till nya jobb och en arbetsmarknad där fler inkluderas men färre slits ut. Genom framtida investeringar i småföretag, äldrevård, skola, utbyggda järnvägssystem, förnybar energi och energieffek- tivisering av bostäder skapas nya jobb, och med bl.a. säkrare energitill- försel och effektivare kommunikationer stärks den svenska konkurrenskraf- ten. Dessa investeringar kan på kort sikt skapa upp emot 30 000 nya jobb, enligt motionärerna. Nyckeln till nya jobb finns hos småföreta- gare och en politik som gynnar entreprenörskap, innovation och tillväxt. förespråkar därför åtgärder som sänkt arbetsgivaravgift för små- företag, ett slopat sjuklöneansvar för företag med upp till 10 anställda och en schablonmässig ersättning för företag med 11–49 anställda. Vidare är fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin inte effektivt och bör ersättas med 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Arbetsgivaren betalar för det arbete deltagaren utför, och sta- ten täcker upp för den övriga tiden till sammanlagt en heltidslön och med avtalsenliga villkor. Motionärerna vill även se en kraftfull jobbpolitik för att bryta ungdoms- arbetslösheten. Kommunernas ansvar för att arbeta med unga arbetslösa bör utökas. anser att unga bör erbjudas utbildning genom upp- sökande verksamhet, och s.k. startcentraler ska fungera som lokala arbets- förmedlingar. Fler utbildningsplatser bör erbjudas i bl.a. komvux, folkhögskola, högskola samt i arbetsmarknadsutbildning, yrkeshögskola, yrkesvux och lärlingsutbildning. Även subventionerade anställningar bör erbjudas långtidsarbetslösa ungdomar. välkomnar de regerings- initiativ som har tagits för yrkesintroduktionsavtal, men anser att detta inte är tillräckligt och vill därför att 50 000 ungdomar ges möjlighet att prova på jobb eller erbjuds utbildning till en kostnad av –2017. vill även att ungas kreativitet tas till vara och föreslår därför ett paket för att främja ungt företagande. hör till de länder i världen som enligt måste minska utsläppen av växthusgas till en hållbar nivå. kon- staterar att har en lång väg att gå för att uppfylla EU:s klimatmål till 2050 och presenterar därför ett klimatpaket för att åstadkomma bety- dande utsläppsminskningar. Även ett klimatpolitiskt ramverk föreslås för att sätta bindande mål för klimatarbetet. Inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidutsläpp. Utan fler åtgärder kommer utsläppen från transporterna 2030 att vara fyra till fem gånger större än slutmålet – en fossiloberoende fordonsflotta. Mil- jöpartiet har därför tre övergripande strategier för att minska klimatpåver- kan från transporterna. Dessa är att minska bilåkandet, effektivisera energianvändningen och öka andelen förnybara drivmedel. Omfattande sats- ningar på både underhåll och nyinvesteringar i klimattransporter är därför nödvändiga. vill att det avsätts ytterligare 4,4 miljar- der kronor på klimatsmart infrastruktur och avser bl.a. järnvägsunderhåll, regionala banor och spårvägar. Infrastruktursatsningen bör utökas succes- sivt till totalt 2015, 2016 och 8,8 miljarder . ser gärna en minskad klimatpåverkan från vägtrafiken och flyget genom nya styrmedel och riktade åtgärder, t.ex. höjd koldioxidskatt som beräknas ge förstärkta statsinkomster på –2017. Vidare förespråkas ett kostnadsneutralt system för att främja fler miljösmarta bilar och en särskild flygskatt. har stödet till förnyelsebara energikällor minskat . Att införa koldioxidskatter är en bärande del i partiets strategi, liksom stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. Det behövs även satsningar på förnybar energi som möjliggör klimatsmarta val. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN öka takten i utbyggnaden av förnybar energi vill se invester- ingar om sammanlagt mer än i regeringens förslag –2017 för att bl.a. införa ett rikstäckande stöd till gårdar som producerar biogas och till att främja utbyggnaden av biogasmackar. Även kommuner och regioner ska kunna erbjudas stöd för klimatinvesteringar. Motionärerna vill att det införs ett sådant stöd på . menar att staten bör ta ett större ansvar för klimatanpass- ning genom att t.ex. stå för hälften av de sammanlagda kostnaderna på för de åtgärder som behöver genomföras under de kom- mande 20 åren. En bättre skola och en väl fungerande högre utbildning Den svenska skolan har internationellt sett försämrats både vad gäller kunskapsresultat och likvärdighet. I motionen konstateras att regeringens satsningar på skolan är få. vill göra en motsatt prioritering och presenterar omfattande satsningar på skola och högre utbild- ning. vill motionärerna att det tillförs 3,6 miljarder mer än i regeringens förslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk- ning. De vill även att studiemedlen utökas med . Vidare föreslås en ökning av antalet platser inom kom- vux och yrkesvux med 5 000 respektive 1 000 platser till en årlig kostnad på 0,3 miljarder –2017. behövs det också ytter- ligare 10 000 platser till folkhögskolorna till en kostnad av . Målsättningen är att alla elever ska klara skolan och kunna utvecklas enligt sina individuella förutsättningar. Som ett viktigt led i detta bör lärar- nas pedagogiska befogenheter utökas. Genom att utgå från lärarens bedöm- ning med stöd av en s.k. ordinationsrätt kan processen bli effektivare och elever få rätt stöd . Vidare anförs att lärarnas administrativa börda bör minska genom att dokumentationen och administrationen renodlas. Den nuvarande lärarlegitimationsreformen, det s.k. Lärarlyftet II, har brister i bl.a. behörighetsregler, introduktionsperiod samt hur kostnaderna och finansieringen ska fördelas mellan staten och huvudmännen. Miljöpar- tiet vill därför underlätta för huvudmännen att låta lärarna få rätt behörig- het för de ämnen och årskurser de undervisar inom. vill se en fortsättning av reformen men vill att den statliga finansieringen utökas och att all pedagogisk personal omfattas, även inom förskolor och fritidshem. Vidare konstateras i motionen att läs- och skrivkunskaperna har försämrats hos svenska skolelever, vilket kan få allvarliga konsekvenser . förespråkar en ökad tillgång till bl.a. specialpe- dagoger och riktade insatser för att öka elevers läsutveckling. Sammanta- get ska alla elever, med hjälp av lärarens ordinationsrätt, få förutsättningar att lära sig läsa, skriva och räkna innan de lämnar årskurs tre. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN En väl fungerande högre utbildning och forskning är avgörande för Sve- riges omställning till ett långsiktigt hållbart samhälle. I motionen konstate- ras att anslagen till grundutbildningen har minskat stort och att detta är en av de viktigaste orsakerna till att kvaliteten på utbildningen brister. vill därför att det avsätts totalt mer än i regeringens förslag på den högre utbild- ningen –2017. Det skulle innebära ytterligare 2014, 2015 och 2016 och 2017. Regeringen har dragit ned på antalet helårsplatser på högskolan, och endast en mindre del av dessa neddragningar återställs i budgetpropositio- nen, vilket inte är tillräckligt för att åstadkomma en modern arbetslinje. Därför anser att det behövs fler utbildningsplatser i högskolan. anser motionärerna att det behövs ett resurstillskott på och en årlig ökning med . Utöver detta vill motionärerna även att antalet utbild- ningsplatser på läkarprogrammet utökas till sammanlagt 1 000 platser . konstaterar att det politiska arbetet med jämställdhet har stått stilla för länge, vilket syns i ökade skillnader i nettoinkomster och sjuk- skrivningar. I motionen anförs att nettoeffekterna av de åtgärder som regeringen föreslår i budgetpropositionen dessutom leder till ökade inkomstskillnader till männens fördel. vill se en trede- lad föräldraförsäkring, en gemensam försäkring för både sjukdom och arbetslöshet och ett golv i sjukförsäkringen, vilket antas gynna kvinnor med sjukpenning. Enligt motionärerna har villkoren i trygghetsförsäkringarna försämrats kraftigt sedan de nya reglerna i sjukförsäkringen trädde i kraft fullt ut . Även arbetslöshetsförsäkringen har försämrats drastiskt, vilket slår särskilt hårt mot unga och utrikes födda. Att regeringen nu återtar den dif- ferentierade avgiften löser knappast de stora bristerna i försäkringen och leder inte heller till att de närmare 500 000 personer som har lämnat arbets- löshetsförsäkringen kommer tillbaka. vill därför se en modell med s.k. arbetslivstrygghet som kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Det innebär en höjd sjukpenning och ett höjt tak i arbets- löshetsförsäkringen. Välfärd med god kvalitet vill ha goda välfärdsinstitutioner som erbjuder vård och omsorg vid behov och trygghetssystem som stöder den som är sjuk eller utan arbete. blir det en allt tuffare utmaning att ge alla invånare lika goda förutsättningar oavsett var i landet de bor. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN ter sig regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag och vill i stället att det genomförs satsningar inom skola, vård och social omsorg. Miljöpar- tiet vill bl.a. se fler förebyggande åtgärder för ökad folkhälsa genom en s.k. hälsomiljard i stället för regeringens s.k. kömiljard, fler utbildade läkare och utökade möjligheter för sjuksköterskor att välja specialistinrikt- ning. –2017 skulle satsningarna medföra ökade årliga utgifter med inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. förespråkar även en ökad bemanning, kompe- tensutveckling och arbetsförkortning i äldreomsorgen för att skapa en mer rimlig arbetssituation för personalen till en kostnad av –2017. Tempohöjning för miljömålen och grön politik för global utveckling aktuella uppföljning visar att har misslyckats med grundläggande miljömål som t.ex. frisk luft, rent vatten och en giftfri miljö. Detta skickar också en kraftfull signal om regeringens minskade mil- jöambitioner. Regeringen har tidigare till viss del återställt de neddrag- ningar som gällde t.ex. skyddet av skogar och anslagen för havsmiljön, men ryckigheten i finansieringen leder till ineffektivitet. vill därför växla upp tempot i miljöarbetet genom en stegvis upptrappning av anslagen för åtgärder för att nå miljömålen. Detta kan ske genom ökade anslag för att t.ex. stimulera ekologisk produktion, nya ekonomiska styrme- del för att t.ex. minska övergödningen och en ökad miljöhänsyn i gruvpoli- tiken. Intresset för mineralutvinning är stort och kan ge jobb och stärkt näringsliv i orter med stora behov. måste mineralutvinningen vara förenlig med miljöhänsyn och ett hållbarhetsperspektiv.