bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — I ett samhälle som värdesätter alla människors lika värde är det anmärkningsvärt att så stor skillnad kan göras mellan barn i verksamheter för vilka det offentliga har det yttersta ansvaret. bör vidta lämpliga åtgärder för nolltolerans mot särbehandling av elever baserad på kulturella eller religiösa trosuppfattningar. Skolans värdegrund, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub241 av m.fl. (MP) och 2012/13:Ub230 av (KD), 2012/13:Ub398 av (KD) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av skolornas arbete med demokrati och värdegrund visar att skolorna saknar en helhetssyn på det demokratiska uppdraget och att det inte alltid genomsyrar undervisningen. Därför krävs insatser för att stärka skolornas värdegrundsarbete och demokratiska uppdrag. Den svenska skolan behöver en samlad strategi för att stärka de demokratiska kvaliteterna i undervisningen, inklusive elevernas inflytande och delaktighet. Skolorna behöver utöver detta utveckla ett kritiskt förhållningssätt gentemot dominerande normer. Den svenska skolan behöver utveckla en helhetssyn på demokratiuppdraget. bör vidta lämpliga åtgärder för att stärka skolans demokratiuppdrag. Skolans värdegrund, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:Ub230 av (KD), 2012/13:Ub241 av m.fl. (MP) och 2012/13:Ub398 av (KD). Det behövs ett intensifierat arbete inom förskola, skola och fritidsverksamhet med fokus på att upptäcka, ifrågasätta och förändra de värderingar och normsystem som utgör grunden för hederskulturen. Resultaten ska därefter ligga till grund för fördjupade utbildningar inom dessa områden, anpassade efter elevunderlaget. Det bör därför göras regelbundna lokala kartläggningar av elevers attityder och erfarenheter gällande våra demokratiska fri- och rättigheter såväl som skyldigheter. Generellt menar jag att det inom skolväsendet måste ges större utrymme att diskutera etik, moral, relationer och värdegrund i syfte att inte bara lära ut mänskliga rättigheter utan också förankra de värderingar som utgör fundamentet för det svenska samhället och den svenska gemenskapen. Det finns således behov av att utveckla undervisningen om mänskliga rättigheter samt fördjupa skolans arbete med att förankra grundläggande svenska värderingar hos alla elever. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Betyg, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 7. Skolan är en plats för ständig utveckling. Därför måste bedömningen av elevernas prestationer utformas på ett sätt som gynnar elevens utveckling mot de mål som läroplanen fastställer. Bedömningen gynnar lärandet när resultaten av bedömningen används för att tydliggöra målen, visa var eleven befinner sig i relation till målen samt ger lärarna en tydlig återkoppling som visar hur eleverna bättre kan nå målen. All bedömning , fram till slutbetyget, ska syfta till att främja elevens lärande och kunskapsutveckling. Likvärdig betygssättning kräver att betyg sätts utifrån de nationella kunskapskraven och att det endast förekommer bedömningsgrunder som finns med i dessa. Skolorna behöver också säkerställa att betygen sätts utifrån ett allsidigt underlag där eleverna ges möjlighet att visa sina kunskaper. Detta kallas för allsidig bedömning. Betyg är ett pedagogiskt verktyg och behöver, oavsett om det används för bedömning eller för urval vid ansökan till högre studier, också vila på vetenskaplig grund och bör inte vara ett resultat av ideologisk övertygelse. behöver därför en ny ansvarsfördelning när det gäller skolans system för bedömning och återkoppling. Utöver fastställande av skollag och läroplan, samt de grundläggande principerna för bedömning som anges ovan, bör utformandet av skolans bedömningssystem göras av skolans expertmyndigheter. En sådan förändring syftar till att ge skolans professioner mer inflytande över utformningen samt öka förutsättningarna för ett vetenskapligt förankrat bedömnings- och betygssystem med tillhörande och nödvändiga fortbildningsinsatser. Det behövs också ett stärkt nationellt utvecklingsarbete för att stödja skolor och lärare i bedömningsarbetet, också i de årskurser där det inte ges betyg. Skolinspektionen har granskat hur lärare bedömer de yngsta barnens kunskaper. Inspektionen har funnit att många lärare är osäkra på hur de ska bedöma yngre elevers kunskaper och inte alltid utgår från de krav som ställs i kursplanerna. Det saknas ofta ett samband mellan målen för undervisningen, det som sker i klassrummet och hur eleverna sedan bedöms. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nationella prov och omprövning av betyg, punkt 13 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2012/13:Ub207 av och (båda KD). har i en rapport om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i visat på problemen med att de nationella ämnesproven har för många syften, något som både och Skolinspektionen också framhållit. Olika beskrivningar av de nationella ämnesproven skapar en osäkerhet i hur proven ska användas, och möjligheten till likvärdig bedömning försvinner. Regeringen bör med stöd i aktuell forskning tydligare arbeta fram syften och riktlinjer för hantering av de nationella ämnesproven. Elever ska också ha rätt att få sina betyg omprövade. Det främsta skälet till att införa en möjlighet till omprövning är att det är en rättssäkerhetsfråga. Varje elev ska känna sig riktigt bedömd, och grundvalen för den bedömningen måste vara dokumenterad. (SOU 2010:96) angav flera viktiga aspekter att ta hänsyn till vid en sådan reform. bör med den utredningen som grund få ta ställning till möjligheten för elever att få sina betyg omprövade. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimationsfrågor, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub389 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:Ub246 av (S) och 2012/13:Ub404 av (S). Om fritidshemmet ska komplettera skolan pedagogiskt och grunda sig på just pedagogik måste pedagogiken garanteras inte genom att fritidspedagoger ska omskolas till lärare, utan på den befintliga kunskapen i just fritidspedagogiken och på den utbildningen. I förskolan har förskolläraren legitimation och därmed ansvar för och leder verksamheten, där även andra yrkeskategorier som exempelvis barnskötare är anställda. Fritidspedagogkompetensen är i mångt och mycket identisk med förskollärarens. Skillnaden är att fritidspedagogens kompetens är riktad mot den åldersgrupp som går på fritidshem () medan förskolläraren har kompetens för åldersgruppen . Det är därför ologiskt att förskolläraren är behörig att ansvara för och leda fritidshem medan fritidspedagogen inte är det. Fritidshemmets roll har i mångt och mycket stärkts i skollagen (2010:800) och läroplanen. Det är då märkligt att personalens roll och pedagogiken har försvagats. Legitimation är en garanti för att barnens består av kunnig och lämplig personal. Den motverkar att lärare arbetar inom fritidshemmet endast för att uppnå heltidstjänstgöring. Tror vi på olika lärandeperspektiv där skolan, och barnet, ska kompletteras pedagogiskt måste legitimation även gälla för fritidspedagogerna. Dessutom måste fritidspedagogerna utifrån sin kompetens också vara de som är ansvariga för och leder fritidshemsverksamheten. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kompletterande utbildning för förskollärare, punkt 15 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub446 av m.fl. (S). Runt om i finns barnskötare som har utbildat sig till förskollärare genom olika typer av förkortade högskoleutbildningar eller uppdragsutbildningar som deras arbetsgivare tillhandahållit. De har därefter fått anställning som förskollärare i sin kommun. Det har varit ett sätt för kommuner att stimulera kompetensutveckling, höja andelen pedagogiskt utbildade inom förskolan och ta tillvara den yrkeskompetens som funnits i barnskötargruppen. En enkätundersökning som tidningen genomförde 2011 visade att det i var fjärde kommun finns förskollärare som inte har en examen. handlar det om barnskötare som har fått en kortare utbildning. beslut om legitimation för lärare och förskollärare innebär att de personer som via sin arbetsgivare vidareutbildat sig i tron att de har blivit förskollärare och därefter också anställts som sådana nu inte får legitimation. För att få legitimation ska den sökande ha ett examensbevis från en lärar- eller förskollärarutbildning och arbete i yrket. Kunskaper kan valideras, värderas och eventuellt leda till kortare utbildningskrav. Konsekvensen för många är att den utbildning de redan har genomgått, i tron att de fått en specifik kompetens och yrkesbefattning, inte är tillräcklig utan måste kompletteras ytterligare för att möjliggöra en fast anställning i kommunen. Ett ytterligare problem är att arbetsgivarnas vilja att tillhandahålla och bekosta denna kompletterande utbildning varierar. kommer att behöva fler förskollärare. Många kommuner behöver, utifrån kraven i den nya skollagen (2010:800), höja andelen pedagogiskt utbildad personal. Att i ett sådant läge inte ta tillvara en redan utbildad personalgrupp inom förskolan vore mycket olyckligt. Regeringen bör därför uppta samtal med och och se över möjligheterna att ge kompletterande utbildning och validering för denna grupp så att även den kan uppfylla kraven för examen och legitimation för förskollärare. Fortbildning i vissa ämnen, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 3 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 9. Skolans personal har stora möjligheter att upptäcka flickor och pojkar som är utsatta, eller riskerar att utsättas, för skam- eller hedersrelaterat våld och förtryck. Med rätt kunskap kan skolan bemöta föräldrar som vill begränsa barnens eller ungdomarnas deltagande i vissa skolämnen, utflykter eller fritidsaktiviteter. Elevhälsan är en viktig resurs i detta arbete. Elevhälsopersonal måste ha rätt kompetens och resurser för ett långsiktigt arbete. Lärares kunskap i mänskliga rättigheter, mångfald och konflikthantering måste prioriteras högre i lärarutbildningar och fortbildningar för lärare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning i vissa ämnen, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 3. Jag vill betona vikten av att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Det ger bäst förutsättningar att erbjuda utsatta flickor och pojkar verktygen och möjligheten att lättare bryta med hederskulturens normsystem eftersom det är under uppväxten som grunden för våra åsikter och värderingar läggs och befästs. Det är dessutom av yttersta vikt att den personal som kan komma i kontakt med dessa barn och ungdomar utbildas i att identifiera och bemöta offer för hedersförtryck på ett sätt som skapar trygghet. Det är ingen lätt uppgift att öppna dörren till ett liv som baseras på andra grundläggande värderingar än de som tidigare utgjort basen för verklighetsuppfattningen, och det måste ske på ett respektfullt sätt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning i vissa ämnen, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 3 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 9. har tagit upp frågan om fysisk aktivitet i skolan och i olika sammanhang, bl.a. genom att begära att skolan ska samarbeta med idrottsrörelsen. är det även inskrivet i läroplanen att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Ändå kan vi se att det ofta saknas kompetens hos skolans personal för att leva upp till vad läroplanen kräver. Skolpersonalen bör ges kompetensutveckling i hur man kan integrera fysisk aktivitet i skoldagens samlade aktiviteter. Det bör också vara en del i lärarutbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. , punkt 17 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2012/13:Ub271 av (KD). Dagens ungdomar har stora förhoppningar om sitt framtida yrkesliv. De drömmer om att få utvecklande och intressanta jobb där de får möjligheter till att förverkliga sig själva som de bidrar till helheten. Vi vill ge alla unga de bästa förutsättningarna för att erövra livet efter skolan. Men tyvärr krockar ibland drömmen om yrkeslivet med verklighetens arbetsliv. Många ungdomar har svårt att bilda sig en uppfattning om huruvida utbildnings- och yrkesval leder fram till deras mål. Regeringens politik, som innebär att allt tidigare val påverkar elevernas framtida utbildningsmöjligheter, ställer krav på en utökad och förbättrad studie- och yrkesvägledning. Alla elever ska ha rätt till studie- och yrkesvägledning på sin skola. behöver tydliga nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas. Varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. Det behövs professionella nätverk för erfarenhetsutbyte och gemensamma initiativ. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att utöka och förbättra studie- och yrkesvägledningen enligt vad som anförts ovan. Skolbibliotek och läslust, punkt 18 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 17. Det är centralt att alla elever har tillgång till bibliotek med utbildad personal. Förväntningarna på den nya skollagen (2010:800) när det gäller skolbiblioteken var stora. skolbiblioteksstatistik som presenterades blev därför en stor besvikelse. Kartläggningen visar på en ojämlik skolbibliotekssituation. Den visar att hälften av elever saknar tillgång till bemannade skolbibliotek. Skolbibliotek bemannade med kompetenta bibliotekarier är en viktig resurs för elevers lärande och utveckling. Dessutom visar den att endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Det har inte heller skett någon säker ökning av antalet skolenheter med tillgång till skolbibliotek , då den senaste undersökningen gjordes. bör få i uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot lagen. Litteraturen och läsandet är en bildningsväg som särskilt ska värnas. Det är med oro vi ser att läsandet, även bland barn och unga, och bibliotekslånen minskar. Forskningen visar att lusten att läsa är viktig för läsförmågan. För barnens del är föräldrarnas inställning till läsning och högläsning betydelsefull. Men svenska barn får allt sämre tillgång till böcker i hemmen och har allt färre läsande förebilder. Detta har en negativ inverkan på resultaten i skolan. Vi föreslår att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för läsfrämjande alla krafter måste samlas för att genomföra ett läslyft för . Satsningen ska inbegripa såväl barn som vuxna. Handlingsplanen ska samordnas av en nationell biblioteksmyndighet. I arbetet är det viktigt att involvera folkrörelserna: fackföreningarna, idrottsrörelsen och det ideella föreningslivet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Reglering av skolbibliotek, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 4. Skolbiblioteken fyller en alldeles egen funktion. ska alla skolenheter, oavsett huvudman, enligt skollagen (2010:800) ha tillgång till skolbibliotek. Det är ett viktigt steg framåt, men många skolor har valt att ha ett tillfälligt bokbestånd i stället för ett riktigt skolbibliotek med utbildad personal. Även om en skolenhet uppger att de har tillgång till ett skolbibliotek har dessa inte alla de funktioner, resurser och den tillgänglighet som ett skolbibliotek bör ha för att fungera som en pedagogisk resurs för skolan. Det finns inte någon grundläggande definition av vad ett skolbibliotek är. Närmare hälften av landets alla elever saknade tillgång till ett skolbibliotek eller ett skolbibliotek som var bemannat. Det är anmärkningsvärt att 210 000 elever i och gymnasiet inte har tillgång till skolbibliotek på den skolenhet där de är elever. Drygt 150 000 elever går på skolenheter som har tillgång till ett obemannat skolbibliotek som endast är öppet för enskilda klasser. Drygt 230 000 elever går på skolenheter som har tillgång till ett obemannat bibliotek som ändå är öppet för alla elever. På de skolbibliotek som har bemanning är den ofta så låg att skolbibliotekspersonalen inte hinner undervisa eleverna i informationssökning och källkritik. De hinner heller inte göra särskilda insatser för elever med lässvårigheter. Endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Det är elevernas behov som ska stå i centrum vid utformningen av skolbiblioteket. är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika kunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på sina egna villkor och om att ha inflytande över skolbiblioteksverksamheten. Skolbibliotekens roll och uppgifter måste därför förtydligas och lyftas fram. I skollagen (2010:800) ska det finnas en tydlig definition av skolbibliotek och regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och om att personalens arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Bibliotek i förskolan, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 5. Det krav på skolbibliotek som finns gäller tyvärr inte förskolan. Det kan möjligen ha varit förståeligt så länge som skolbiblioteken definierades enbart som instrument för rent pedagogiska ambitioner och så länge som förskolan inte omfattades av principen om det livslånga lärandet. är läget ett annat. Förskolans uppgift är mycket vidare än att bara omfatta det rena lärandet. Vi vet vilken betydelse det har även för de mycket små barnen, deras kreativitet och fantasi, och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan de själva kan läsa. Ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker, och löpande förnyade bokbestånd, måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. Förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i skollagen (2010:800). Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Bibliotekssamarbeten och biblioteksplaner, punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub456 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Skolbiblioteksverksamheten kan integreras i folkbiblioteket. Små skolor i glesbygd kan behöva stöd för att utveckla lösningar för möjlighet till skolbibliotek, kanske genom ett samarbete med närliggande folkbibliotek eller annat bibliotek, kontinuerlig bokbuss, samarbete med högskola eller någon annan lösning. Folkbibliotek och skolbibliotek kan alltså samarbeta och utveckla skolbiblioteksverksamhet, något som också verkar ske på många håll, men det räcker inte att skolans elever befinner sig inom folkbibliotekets väggar. Det ska finnas ett ordnat samarbete; en formell överenskommelse. Integrerat innebär att ett beslut tagits på politisk nivå om att skolbiblioteket ska dela resurser med någon av kommunens folkbibliotek (en filial eller ett huvudbibliotek). Få kommuner verkar ha någon skolbiblioteksplan, och få kommuner med biblioteksplaner verkar ha skolbiblioteksverksamheter i sin planering. Skolan och skolbiblioteken har stora möjligheter till ett närmare samarbete om flera frågor som t.ex. temaarbeten och bokinköp, samtal och reflektion om böcker, undervisning om informationssökning samt källkritik och kritiskt granskande. Skolans pedagogiska uppdrag är stort och här kan skolbibliotek fylla en viktig funktion. I rapporten från Kungl. om skolbibliotek (Skolbibliotek 2012) har man inte kunnat konstatera något som skulle styrka att skolor med skolbibliotek har elever med bättre betyg. Vad som dock kan konstateras är att betygsmedelvärdet inte är lägre på skolor som har tillgång till skolbibliotek och att det även finns en liten tendens till att slutbetygsmedelvärdet i avgångsklasserna på skolenheter som har tillgång till ett skolbibliotek som pedagogisk resurs är något högre jämfört med skolenheter som saknar tillgång till skolbibliotek. I en skolbiblioteksplan skulle man även kunna hantera tillgången på titlar på minoritetsspråk och frågan om talbokstillstånd. Om det saknas skolbibliotek kan man inte ansöka om talbokstillstånd, även om man har elever med behov av talböcker. För att skolbibliotekens roll och viktiga funktion ska förtydligas behövs skolbiblioteksplaner. (dir. 2011:24), som presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2012:65) , uppmärksammar problemen med att läsförståelsen minskar, att läsfärdigheten bland unga människor stadigt försämras och att det finns stora brister i läskunnighet hos framför allt pojkar. Det finns grupper i samhället där brister i läsfärdigheten utmärker sig mer och det finns en koppling till var man bor. Ett mönster som visar sambanden mellan ofullständiga slutbetyg och låg läsförståelse kan urskiljas.