bet · H101AU2 · 2013-12-10 00:00:00 — I den sistnämnda motionen föreslås även att regeringen bör se över frågan i utredningsdirektiven i regeringens kommande breda översyn av Arbetsförmedlingens verksamhet (yrkande 2). (M) vill i motion 2013/14:A252 se en försöksverksamhet i form av alternativa skattefinansierade arbetsförmedlingar. (M) anser i motion 2013/14:A335 att borde vara ett utmärkt län för en sådan försöksverksamhet. anför i motion 2013/14:A296 av m.fl. att en sammanhållen statlig arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Om alla kategorier av arbetssökande och arbetsgivare som söker personal använder en och samma arbetsförmedling maximeras möjligheterna till god matchning. Partiet vill se en förändring av Arbetsförmedlingens resurser och arbetssätt (yrkande 1), bl.a. så att arbetsförmedlarna får större frihet att göra individuella bedömningar av vilka insatser som behövs och när de behövs. Partiet vill även att det införs ett formellt krav på att arbetsgivare ska anmäla alla lediga platser till Arbetsförmedlingen (yrkande 2). Förslaget om platsanmälan framför partiet också i motion 2013/14:A301 yrkande 2 av m.fl. (V). I samma motion föreslås också att regeringen bör återkomma med ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att systematisera anordnandet av rekryteringsmässor över hela landet (yrkande 3). I tidigare nämnda motion 2013/14:A296 framhåller även vikten av att alla arbetssökande ska ges stöd och insatser från Arbetsförmedlingen (yrkande 3). Partiet menar att det saknas belägg för att privata aktörer ökar arbetssökandes utsikter till jobb och vill att systemet med de s.k. kompletterande aktörerna avvecklas och kontrakten med de privata jobbcoacherna avslutas (yrkande 4). Vidare vill partiet ändra på utformningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning (yrkande 5). Det är helt centralt att arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd från Arbetsförmedlingen följer tillämpliga lagar och lever upp till god sed på arbetsmarknaden. konstaterar dock att missbruk förekommer på området och anser därför att det är viktigt med öppenhet och skärpta krav på och kontroller av arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd (yrkande 6). Partiet lyfter även fram att arbetssökande män erbjuds åtgärder i högre grad än vad arbetssökande kvinnor gör. Enligt partiet måste därför Arbetsförmedlingen se över både utbud och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva åtgärder. Kvinnor och män ska garanteras lika tillgång till Arbetsförmedlingens program (yrkande 10). I motion 2013/14:So241 av m.fl. (MP) lyfter motionärerna fram den råd- och stödverksamhet som Crossroads bedriver för människor från andra EU-länder som lever i fattigdom eller hemlöshet. Motionärerna vill att statens finansiering av Crossroads via Arbetsförmedlingen ska öka (yrkande 7). Utskottet kan konstatera att det även har väckts ett antal motioner om Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, bl.a. om myndighetens effektivitet och möjlighet att styra över sin verksamhet samt behovet av alternativa förmedlare. Utskottet kan konstatera att Arbetsförmedlingen är den huvudsakliga myndigheten för genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Det är av stor vikt för arbetsmarknadspolitiken att myndighetens verksamhet bedrivs på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Utskottet anser därför att diskussionen är både välkommen och betydelsefull. När det gäller frågan om Arbetsförmedlingens frihet att använda de anslagna medlen, som tas upp i Socialdemokraternas motion 2013/14:A409, anser utskottet att myndigheten åtnjuter betydande möjligheter att styra över sin resursanvändning. Utskottet gör bedömningen att Arbetsförmedlingen har haft en sådan tillgång till resurser att detta inte i sig har inneburit något hinder för hur verksamheten kunnat bedrivas. Utskottet konstaterar också att Arbetsförmedlingen disponerar över ett begränsat antal synnerligen breda och väl tilltagna anslag som är indelade i ett fåtal anslagsposter och med relativt få anslagsvillkor. får också i praktiken flyttas mellan anslagen 1:2 och 1:3 för att följa verksamhetens behov. Med denna höga grad av frihet att disponera medel följer ett stort ansvar för styrning och kontroll. Det är viktigt att myndigheten har god framförhållning i budgeteringen och på ett tidigt stadium signalerar om resursbehoven skulle förändras. Utskottet noterar att regeringen, på förekommen anledning, genom en ändring av regleringsbrevet gav myndigheten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits eller planeras att vidtas för att säkerställa den ekonomiska styrningen, kontrollen och uppföljningen av de anslagsvillkor som anges i myndighetens regleringsbrev. När det gäller frågan om ett ökat fokus på matchning – som diskuteras i såväl Socialdemokraternas som motioner – instämmer utskottet, liksom regeringen, i att en väl fungerande matchning mellan arbetssökande och lediga jobb är en förutsättning för en god utveckling på arbetsmarknaden. De tecken som finns på försämrad matchning ska därför tas på allvar och arbetet med att utveckla matchningen ska fortsätta. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen framhåller att de indikatorer som visar att matchningen på arbetsmarknaden på lång sikt kan ha försämrats, i stora delar handlar om en utbildningsmässig obalans på arbetsmarknaden. Regeringens fokus på att föra undervisningen närmare arbetsmarknaden och dess behov måste i ljuset av detta lyftas fram som särskilt positivt. Såväl stödet till parternas yrkesintroduktionsanställningar som det aviserade lagförslaget om en gymnasial lärlingsanställning är exempel på insatser som enligt utskottet kan förväntas bidra till att långsiktigt förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Det är dock lika angeläget att utveckla insatser för att förbättra matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. En väl fungerande arbetsförmedling är ett centralt inslag för god matchning. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen aviserar en bred översyn av Arbetsförmedlingen, som framför allt avser myndighetens långsiktiga roll för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. avseende matchningen. Utskottet anser att detta är en ändamålsenlig inriktning, men utesluter inte att bl.a. även sådana aspekter som tas upp i motion 2013/14:A370 kan beröras. Enligt utskottet bör regeringens arbete med direktiv till översynen inväntas. På kortare sikt finns enligt utskottets mening såväl positiva tecken som områden där arbetet för en god matchning behöver förstärkas. Utskottet noterar bl.a. att det av budgetpropositionen framgår att drygt 437 000 personer fick arbete genom Arbetsförmedlingen . Närmare två tredjedelar av dem som fick arbete via Arbetsförmedlingen var tidigare öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska program. Att grupper som står långt från arbetsmarknaden är en fortsatt växande del av dem som övergår till arbete är enligt utskottets ett positivt tecken. Myndigheten hade totalt 22,6 miljoner kundkontakter, vilket är en ökning från 19,6 miljoner . Utskottet delar regeringens positiva bedömning av att Arbetsförmedlingens verksamhet har lett till att sökaktiviteten bland arbetssökande har ökat och att Arbetsförmedlingen har utvecklat sina arbetsgivarkontakter. Mindre positivt är dock enligt utskottet att antalet nyinskrivna med bedömt behov av tidiga insatser och som fick en handlingsplan upprättad endast uppgick till drygt 21 100 personer, vilket motsvarar . Resultaten av en stickprovsundersökning visade dessutom att enbart av dem som bedömts ha behov av tidiga insatser hade tagit del av insatser . Utskottet delar regeringens bedömning att resultaten inte har varit tillfredsställande. Utskottet välkomnar därför regeringens uppdrag till Arbetsförmedlingen av att skyndsamt vidta åtgärder för att förkorta tiden från det att en person har bedömts ha behov av tidiga insatser till dess att sådana insatser ges. Utskottet noterar att det arbete som Arbetsförmedlingen inlett med anledning av uppdraget från regeringen också förefaller ge resultat. Av två större undersökningar som redovisas i Arbetsförmedlingens återrapport till regeringen (Tidiga insatser ) framgår att andelen arbetssökande som bedömts ha behov av tidiga insatser och som hade fått insatser efter bedömningen, steg från i septemberundersökningen till i oktoberundersökningen. Det är enligt utskottets mening uppmuntrande att fler i behov av insatser snabbt kan få sådana, tack vare regeringens uppdrag. Utskottet delar Arbetsförmedlingens egen bedömning att resultatutvecklingen är positiv, men inte tillräcklig. Det är därför välkommet att Arbetsförmedlingen enligt vad som anges i återrapporten fortsätter att prioritera arbetet med tidiga insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet. Utskottet anser att det är tydligt att Arbetsförmedlingen åtnjuter stor frihet i användandet av medel för att uppfylla sitt uppdrag. Det är enligt utskottet lika tydligt att regeringen är väl medveten om vilka krav som bör ställas på Arbetsförmedlingen för att myndigheten ska stärka sitt arbete för att främja matchningen på arbetsmarknaden, såväl på längre som kortare sikt. Utskottet ser följaktligen inget behov av att rikta tillkännagivanden till regeringen på dessa punkter. När det gäller frågan om utformningen av en friare arbetsförmedlingsmarknad som tas upp i ett antal motioner kan utskottet konstatera att de kompletterande aktörerna – som varit en del av regeringens politik – gör utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat, vilket underlättar matchningen och ger en förbättrad och mer individuell service till arbetslösa. erbjuds dessa tjänster även inom ett valfrihetssystem där de arbetssökande själva väljer vilket företag som ska utföra tjänsten. Enligt en återrapport till regeringen (Kompletterande aktörer ) samarbetade Arbetsförmedlingen med totalt ca 800 leverantörer, varav de tio största stod för mer än hälften av verksamhetens kostnader. Totalt levererades kompletterande arbetsförmedlingstjänster till ca 121 000 arbetssökande. Arbetsförmedlingen ska enligt regleringsbrevet säkerställa att arbetssökande i fortsatt hög utsträckning erbjuds plats hos kompletterande aktörer och att kompletterande aktörer i ökad utsträckning tillhandahålls inom ramen för ett valfrihetssystem. Enkätundersökningar bland dem som har tagit del av jobbcoachning, vilket är en av de tjänster som kompletterande aktörer tillhandahåller, visar att de arbetssökande generellt sett är nöjda. I en undersökning som genomfördes , svarade att de var nöjda eller mycket nöjda med bemötandet och ansåg att coachen hade rätt kompetens för att hjälpa dem. IFAU publicerade en rapport om jobbcoachningstjänsterna för arbetslösa (IFAU 2012:24). IFAU fann inga stora skillnader i effekter för deltagare hos kompletterande aktörer respektive hos Arbetsförmedlingens tidigare insats personlig jobbcoach. Rapporten visade dock att deltagare hos kompletterande aktörer söker fler arbeten och är mest nöjda med den service de får. Utskottet delar emellertid regeringens bedömning att situationen med brister i kontrollen och uppföljningen av de kompletterande aktörerna inte är acceptabel. Utskottet noterar bl.a. att i en nyligen publicerad rapport (Valfrihet inom Arbetsförmedlingen 2013:7) framför att Arbetsförmedlingens i delar otillräckliga uppföljning av nya leverantörer kan medföra att uppställda kvalitetskrav inte följs upp, vilket i sin tur kan resultera i konkurrensfördelar för de företag som brister i dessa avseenden. Därtill finns det risk för att förutsättningarna för en kvalitetshöjande konkurrens minskar och ytterst att förtroendet för valfrihetssystemen påverkas. anser därför att Arbetsförmedlingens uppföljning av valfrihetssystemen och dess leverantörer behöver utvecklas. Ett led i arbetet med att stärka kvaliteten i de tjänster som upphandlas enligt lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen var att införa ett ratingsystem , av den typ som efterlyses i motion 2013/14:K394, som ska ge den arbetssökande information om vilka leverantörer som har visat sig framgångsrika. Höjda krav på de kompletterande aktörerna är ett viktigt led i arbetet för att höja kvaliteten i stödet till arbetssökande och därmed öka möjligheterna för dessa att komma i arbete. Utskottet kan inte annat än välkomna att såväl Socialdemokraterna som i sina respektive motioner lägger förslag i linje med alliansregeringens reformer av arbetsförmedlingsmarknaden, där kompletterande aktörer och valfrihetssystem för olika typer av arbetsförmedlingstjänster har blivit viktiga och naturliga inslag. Den öppenhet som Socialdemokraterna och nu uppvisar för att en bred palett av aktörer på arbetsförmedlingsmarknaden kan bidra till högre effektivitet och mer individualiserad hjälp till de arbetssökande står i kontrast till vad man tidigare framfört i debatten. Dessa partier var exempelvis kraftiga motståndare till att införa en möjlighet för Arbetsförmedlingen att använda valfrihetssystem, eftersom det skulle lämna fältet öppet för en privatisering av hela förmedlingsverksamheten (bet. 2009/10:AU11 s. 14–16). Att samma partier inte bara kommit till insikt om att deras farhågor var ogrundade, utan dessutom lämnar förslag om olika sätt att vidareutveckla alliansregeringens reformer, får enligt utskottet ses som en välkommen vändning. Som utskottet påpekat ovan följer detta ett tydligt mönster där framför allt Socialdemokraterna i hårda och svepande ordalag kritiserar alliansregeringens förslag till reformer för en bättre fungerande arbetsmarknad när de läggs fram, för att i tysthet sluta upp bakom dem. De förslag som handlar om att Arbetsförmedlingens insatser bör kompletteras med insatser av andra aktörer på en skattefinansierad arbetsförmedlingsmarknad, får enligt utskottet i allt väsentligt redan sägas vara uppfyllda genom tillgången till kompletterande aktörer och möjligheten att tillhandahålla tjänster genom valfrihetssystem. Utskottet anser därför att motionerna i dessa delar kan avslås i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Detta innebär att utskottet avfärdar de flesta av motionsyrkanden, då de i allt väsentligt går i motsatt riktning och syftar till att återställa en föråldrad, centralstyrd arbetsförmedlingspolitik utan relevans för den moderna arbetsmarknaden. När det gäller krav i motion 2013/14:A296 yrkande 6 om öppenhet och skärpta krav på och kontroller av arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd kan utskottet emellertid instämma i vikten av en vidare analys. Utskottet välkomnar därför att regeringen tillsatte den särskilda utredaren för att kartlägga förekomsten av oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter i samband med utbetalning av de ekonomiska ersättningar som lämnas till arbetsgivare och externa leverantörer av tjänster för stöd till personer med svag förankring på arbetsmarknaden, samt föreslå åtgärder som syftar till att motverka sådana felaktigheter. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan instämma i önskan att kvinnor och män ska garanteras lika tillgång till Arbetsförmedlingens program. Utskottet anser, liksom senast i betänkande 2012/13:AU2, att det är av stor vikt att regeringen noga följer Arbetsförmedlingens arbete för att försäkra sig om att de statliga insatserna bidrar till att ge kvinnor samma chanser som män att återgå till arbete och egen försörjning. Det kan konstateras att den snedfördelning som fortfarande finns i fördelningen av exempelvis anvisningar till konjunkturberoende program begränsar sig till ett mindre antal insatser och har minskat , enligt den statistik som redovisas i budgetpropositionen . Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:K394 (MP) yrkande 9, 2013/14:So241 (MP) yrkande 7, 2013/14:A252 (M), 2013/14:A291 (M), 2013/14:A296 (V) yrkandena 1–6 och 10, 2013/14:A299 (KD) yrkande 4, 2013/14:A301 (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:A335 (M), 2013/14:A354 (M), 2013/14:A362 (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:A370 (S), 2013/14:A372 (S), 2013/14:A374 (S) och 2013/14:A409 (S) yrkande 4. Nyföretagande som en del av arbetsmarknadspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. villkoren för starta eget-bidrag och egenanställningens roll för nyföretagande. Jämför reservation 7 (MP). noterar i motion 2013/14:A398 av m.fl. att det finns många hinder för unga för att få starta eget-bidrag. Det krävs normalt att den sökande har fyllt och är arbetslös eller inte anses ha förutsättningar att bli anställd. Partiet vill ändra reglerna för starta eget-bidraget så att åldersgränsen sänks till (yrkande 7) och att kravet på att vara arbetslös eller riskera arbetslöshet tas bort (yrkande 8). Både (M) i motion 2013/14:Ub313 yrkande 5 och (M) i motion 2013/14:A334 vill se en sänkning av åldergränsen för starta eget-bidrag till . (S) framhåller i motion 2013/14:A246 möjligheten att öka nyföretagandet genom ett ökat samarbete mellan Arbetsförmedlingen, det lokala näringslivet, kommunen, och de fackliga organisationerna. Han anser att kommun är ett lyckat exempel på ett sådant samarbete. Han lyfter fram ett flexiblare användningssätt av starta eget-bidraget, så att det omfattar även anställda, som en möjlig åtgärd. och (S) vill i motion 2013/14:A261 underlätta för nyföretagande genom att se över möjligheten att utöka starta eget-bidraget i form av ett entreprenörsår. Motionärerna anser att det borde vara möjligt att ta tjänstledigt med starta eget-bidrag. I motion 2013/14:A269 av (KD) utmålas dagens nyföretagarstöd via Arbetsförmedlingen som bristfälligt, bl.a. eftersom en person måste ha varit arbetslös för att kunna få stöd för att starta företag. Motionären anser att alla som är inskrivna på Arbetsförmedlingen ska kunna söka nyföretagarstöd, varför användandet av nyföretagarstöd via Arbetsförmedlingen bör ses över. I motion 2013/14:A253 av och (C) och i motionerna 2013/14:A263 och 2013/14:A264, båda av Hans Rothberg (M), betonas egenanställningens roll inom arbetsmarknadspolitiken och dess betydelse för nyföretagandet. Men anledning av förslagen i vissa motioner om att bl.a. hitta en flexiblare användning av stöd till start av näringsverksamhet (starta eget-bidrag) noterar utskottet att stöd till start av näringsverksamhet är det arbetsmarknadspolitiska program där störst andel deltagare är i arbete eller utbildning efter avslutad insats och att merparten är sysselsatta i sitt företag. Andelen som hade sysselsättning efter avslutad insats var och ännu högre. Det mycket goda resultatet kan huvudsakligen förklaras av att deltagarna står förhållandevis nära arbetsmarknaden redan innan anvisningen till programmet. En ytterligare förklaring till programmets positiva resultat kan enligt utskottets uppfattning vara att utbildningsnivån hos deltagarna är förhållandevis hög. hade av deltagarna eftergymnasial utbildning, vilket var mer än det dubbla jämfört med andelen bland inskrivna arbetslösa. Utskottet kan vidare konstatera att flexibiliteten i programmet har ökat , genom att det även har blivit möjligt för personer inom jobbgarantin för ungdomar och för ungdomar som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare att ta del av stödet. Utskottet kan således konstatera att stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program som visar goda resultat och som har fått en flexiblare utformning när det gäller vem som kan ta del av stödet. Enligt utskottet bör det dock uppmärksammas att även om stödet har positiva effekter så är det förknippat med vissa undanträningseffekter genom att de nya företag som skapas med stödet kan ta marknadsandelar från företag utan detta stöd. Den faktorn måste beaktas vid anvisning till stödet genom att prioritera personer som står långt från arbetsmarknaden. Personerna ska även bedömas ha goda förutsättningar att driva näringsverksamhet med tillfredsställande lönsamhet och kunna få en varaktig sysselsättning genom verksamheten. Utskottet anser därför att stödet ska fortsätta vara ett arbetsmarknadspolitiskt program som riktar sig till arbetslösa och i vissa fall till personer som riskerar att bli arbetslösa. Det ska alltså inte ses som ett stöd under en övergångstid från att vara anställd till att bli företagare. Det är enligt utskottet bättre med generella insatser för att stimulera företagande inom näringspolitiken. Utskottet anser inte heller i övrigt att det finns skäl att utöka målgruppen för stödet. Motionerna avstyrks därför. Utskottet har behandlat frågor om egenanställda i olika former ett flertal gånger, senast i betänkandena /13:AU6 och 2012/13:AU8. Det senare betänkandet innehåller bl.a. en utförlig bakgrund till utskottets tidigare behandling av frågan och om utredningar som har hanterat eller hanterar olika aspekter av frågor om egenanställda. Som utskottet har framhållit vid tidigare behandling välkomnar utskottet att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen i tilläggsdirektiv (dir. 2012:90) har givits i uppdrag att analysera uppdragstagares ställning i arbetslöshetsförsäkringen och föreslå en reglering som innebär att uppdragstagares ställning i arbetslöshetsförsäkringen blir tydlig. Utskottet anser inte att det finns något skäl för att ta något initiativ med anledning av de motioner som rör egenanställning. Utskottet avstyrker motionerna 2013/14:Ub313 (M) yrkande 5, 2013/14:A246 (S), 2013/14:A253 (C), 2013/14:A261 (S), 2013/14:A263 (M), 2013/14:A264 (M), 2013/14:A269 (KD), 2013/14:A334 (M) samt 2013/14:A398 (MP) yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag till insatser mot ungdomsarbetslösheten. Jämför reservationerna 8 (S) och 9 (MP) samt särskilt yttrande 6 (V). Det s.k. kommunala uppföljningsansvaret för ungdomar regleras i skollagen (2010:800). Enligt 29 kap. 9 § ska en hemkommun löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Kommunens skyldighet omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Socialdemokraterna anser i motion 2013/14:A409 av m.fl. att ungdomsarbetslösheten är en ödesfråga för framtid. Enligt partiet har regeringen misslyckats med ungdomsarbetslösheten för att man valt ineffektiva insatser. Som en del av åtgärderna för att möta problemen på området föreslår partiet att alla offentliga verksamheter ska arbeta för att få fram fler praktikplatser åt unga (yrkande 15). Det innebär t.ex. att Arbetsförmedlingen ska träffa avtal med alla kommuner, enskilt eller i samverkan, i syfte att säkerställa bl.a. fler praktikplatser. Socialdemokraterna understryker även betydelsen av en aktiv och effektiv arbetsförmedling för unga (yrkande 16). I motion 2013/14:A390 av m.fl. (S) framhålls flera åtgärder som viktiga för att tillgodose unga människors behov av fler jobb och bättre villkor på arbetsmarknaden, såsom utbildningsinsatser, praktik och anställningstrygghet. Behovet av åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten lyfts även fram i ett antal andra enskilda motioner från socialdemokratiska motionärer. m.fl. (S) uttrycker i motion 2013/14:A366 att insatser för kvalificerad praktik eller traineeplatser för nyexaminerade akademiker behövs. m.fl. (S) menar i motion 2013/14:A382 att det är viktigt att säkerställa att ungdomar får arbetsmarknadsutbildning av hög kvalitet som matchar arbetsmarknadens behov av arbetskraft. Satsningar på sommarjobb för unga framhålls som en av flera nödvändiga åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten i motion 2013/14:A311 av m.fl. (S) och lyfts även fram som en lämplig åtgärd i motion 2013/14:A214 av (S).