bet · H101NU7 · 2013-12-18 00:00:00 — 2013/14:NU7 Statliga företag I betänkandet behandlas redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2012/13:140). Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet behandlas vidare nitton motionsyrkanden. Motionsyrkandena rör bl.a. förvaltning av statliga företag, företagens arbete med riktlinjer och policyer, AB:s uppdrag, en om köp av Nuon och Sveaskog AB:s arrendepriser. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I tio olika reservationer från företrädarna för Socialdemokraterna, följs vissa yrkanden upp. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om förvaltning av statliga företag 2013/14:N2 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:N290 av (S), 2013/14:N367 av m.fl. (S) och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 21–23. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) – motiveringen Statliga företags arbete med riktlinjer och policyer 2013/14:N2 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 3 (S, MP, V) 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2013/14:N292 av m.fl. (S), 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:N418 av m.fl. (S) och 2013/14:N439 av (SD). Reservation 4 (S, V) Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) om köpet av Nuon 2013/14:N1 av m.fl. (S, MP, V). Reservation 7 (S, MP, V) Reservation 8 (SD) – motiveringen 2013/14:N412 av i m.fl. (S). Reservation 9 (S, V) 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2013/14:N241 av (M). Reservation 10 (V) Försäljning av statliga företag 2013/14:N249 av (FP), 2013/14:N274 av (M) och 2013/14:N402 av Finn m.fl. (M). Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2012/13:140 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2012/13:140 med redogörelse för företag med statligt ägande 2 motioner som har väckts med anledning av skrivelsen 16 motionsyrkanden om statliga företag från allmänna motionstiden. Under ärendets beredning har verkställande direktör , styrelseordförande och finanschef vid besök i utskottet lämnat information om verksamheten vid . Vidare fick utskottet vid ett besök på information om verksamheterna vid och av bl.a. verkställande direktörerna och koncerncheferna . Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Nitton motionsyrkanden som rör försäljning av statliga företag, förvaltning, företagens arbete med riktlinjer och policyer, AB:s uppdrag, en om köpet av Nuon, skogsägande och Sveaskog AB:s arrendepriser avslås av . Jämför reservationerna 1 (S, V), 2 (MP), 3 (S, MP, V), 4 (S, V), 5 (MP), 6 (SD), 7 (S, MP, V), 8 (SD), 9 (S, V) och 10 (V). I skrivelse 2012/13:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande. I redogörelsen, som lämnades till , beskrivs utvecklingen och t.o.m. . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationen . En förteckning över de företag som ingår i den statliga företagssfären finns i bilaga 2. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att ge en beskrivning över statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen har utvecklats . Värdeskapande är ett övergripande mål för förvaltningen av företag med statligt ägande. Detta innebär bl.a. att ge företagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och att fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är inte självklart att staten ska äga dessa företag, men så länge staten är ägare är det viktigt att staten fortsätter att vara aktiv, agerar på ett professionellt sätt och är tydlig i sin ägarroll. För regeringen innefattar det bl.a. att gå igenom portföljen av företag för att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande men också att gå igenom företagens olika uppdrag och inriktningar. I avsnittet Så förvaltas de statligt ägda bolagen finns information om statens förvaltningskostnader för bl.a. interna kostnader och köpta tjänster. I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. Av statens ägarpolicy framgår att en särskild uppgift som styrelseordföranden har är det s.k. samordningsansvaret. När ett statligt ägt bolag står inför särskilt viktiga avgöranden ska styrelsen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren. Det är styrelsen som har till uppgift att ta initiativ till och bedöma i vilka fall samordning ska ske genom styrelseordföranden inför ett visst styrelsebeslut. I skrivelsen finns även ett avsnitt om hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har tillämpats i de statligt ägda bolagen. Vidare finns ett avsnitt om att fastställa och följa upp tydliga mål i bolagen. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i de statligt ägda bolagen, med beskrivningar av hur två statligt ägda bolag, och , arbetar med hållbarhetsfrågor. Dessutom redovisas en tabell över hur de statligt ägda företagen har rapporterat sitt hållbarhetsarbete. Könsuppdelad statistik finns för vd:ar, ledningsgrupper och styrelser. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisorer presenteras. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning, beslutade utdelningar samt anslag för de statligt ägda bolagen. Presentationerna av de olika statliga företagen innehåller en ekonomisk redovisning, en presentation av företagets verksamhet och mål samt en utvärdering av det gångna året. Av presentationen framgår också om företaget har en etikpolicy, en jämställdhetspolicy, en miljöpolicy, ett miljöledningssystem, en finansiell redovisning enligt internationell standard (International Financial Reporting Standards) och en hållbarhetsredovisning enligt internationella riktlinjer (Global Reporting Initiative). En redovisning lämnas av könsfördelningen för företagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. I betänkandet behandlas 2 motioner som väckts med anledning av regeringens skrivelse och 16 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. I den följande redovisningen har yrkandena delats upp i två huvudgrupper, nämligen motioner om förvaltning av företag med statligt ägande och motioner om försäljning av sådana företag. Motioner om förvaltning av statliga företag Övergripande om förvaltning av statliga företag I kommittémotion 2013/14:N2 av m.fl. (S) framför motionärerna att regeringen har frånträtt sitt ägaransvar och efterfrågar åtgärder för att återupprätta det professionella ägaransvaret för de statliga bolagen. En nationell strategi bör enligt dem införas för att utveckla ett hållbart och professionellt statligt ägande (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om företag med statligt ägande. Staten har en viktig uppgift att värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångarna som företag med statligt ägande representerar på ett ansvarsfullt sätt, säger motionärerna. Genom ett långsiktigt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Företag med statligt ägande är i flera fall framgångsrika aktörer på både nationella och internationella marknader där de verkar. Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att säkerställa tillväxten i , menar motionärerna. Vidare framhålls även i denna motion behovet av åtgärder för att återupprätta ett professionellt ägaransvar för företag med statligt ägande (yrkande 22). Motionärerna hänvisar till att det har framkommit kritik över hur de statliga företagen lever upp till de etiska och ekonomiska riktlinjer som fastställts av både och regeringen och ifrågasätter regeringens förmåga att hantera och styra de statliga företagen. Motionärerna anser även att regeringen bör uppmanas att i sina ägardirektiv till företag med statligt ägande formulera riktlinjer om att arbeta och bejaka innovationsfrågorna inom ramen för bolagens verksamheter (yrkande 23). I motionen framförs att det är angeläget att bolagen arbetar kontinuerligt med innovationsfrågor så att vidareförädlingen av den statliga affärsverksamheten kan fortsätta. Regeringens utförsäljningsplaner för de statliga bolagen är ur rent ekonomisk synvinkel ytterst tveksamma, menar motionärerna. Ett tillkännagivande om lönesättningen i statliga bolag begärs i motion 2013/14:N290 av (S). Lönenivåerna för personer med ledande befattningar i statliga bolag når orimliga nivåer, anser motionären. Han föreslår att staten ska ta fram nya riktlinjer, där statsministerns ersättning görs till utgångspunkt, i stället för att bolagen på egen hand sätter lönerna. Löner och förmåner för ledande befattningshavare i övriga delar av den statliga förvaltningen tar sin utgångspunkt i vilket ansvar och vilken arbetsbelastning befattningshavarna har jämfört med regeringschefen och dennes ersättning, säger motionären. Han menar att det är rimligt att motsvarande regler gäller för ledande befattningshavare i statliga bolag. I motion 2013/14:N367 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om en tydlig ägarstyrning av de statligt ägda bolagen. Motionärerna menar att staten måste ta ett aktivt ägaransvar och i ägardirektiv ge bolagen tydliga uppdrag. Där råvaror och andra nyttigheter utvinns behövs det även ett ansvar för att vidareförädling kommer till stånd. Förutsättningar för verksamhetsexpansion bör enligt motionärerna tydligt anges i ägardirektiv med prioritet och bejakande av expansion, i första hand i . Statliga företags arbete med riktlinjer och policyer I kommittémotion 2013/14:N2 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur regeringen säkerställer att de statliga företagen arbetar på ett tillfredsställande sätt med riktlinjer och policyer (yrkande 1). Motionärerna anser att regeringen har frånträtt sitt ägaransvar och efterfrågar åtgärder för att återupprätta det professionella ägaransvaret för de statliga bolagen. I flerpartimotion 2013/14:N1 av m.fl. (S, MP, V) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en oberoende för att utreda berednings- och beslutsprocessen inför AB:s uppköp av det holländska energibolaget . Nuon Energy (Nuon) 2009. Motionärerna framhåller att energipolitikens syfte är att trygga tillgången till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat, och att detta ska göras på internationellt konkurrenskraftiga villkor, samt att är avgörande för att nå dessa målsättningar. Koncernen är dessutom av mycket stor ekonomisk betydelse för . Nuonaffären hotar enligt motionärerna möjligheter att klara sina huvuduppgifter. För att räta ut alla frågetecken kring regeringens agerande när den godkände affären föreslår motionärerna att regeringen tillsätter en oberoende . Kommissionen bör bestå av oberoende experter inom olika kompetensområden. Ett tillkännagivande om och energipolitiken föreslås i motion 2013/14:N292 av m.fl. (S). Regeringen bör genom en tydlig ägarstyrning ge i uppdrag att ta en större och mer aktiv roll i omställningen till ett mer hållbart samhälle, uppger motionärerna. De anser att ambitionsnivån bör höjas och att också bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och effektivare överföring av el. har haft stor betydelse när det gäller energiutbyggnaden och kommer att ha stor betydelse i den framtida energiomställningen, varför bolaget även i fortsättningen måste vara helägt av staten, menar motionärerna. I motion 2013/14:N418 av m.fl. (S) begärs en översyn av . Motionärerna framhåller att ska vara formulerade så att bolaget på bästa sätt gynnar svensk energipolitik och tillvaratar naturtillgångar. Det är viktigt att även i fortsättningen ägs av staten. De anser vidare att bolagets ambitioner när det gäller affärsmässighet och investeringar i förnybar energi måste höjas. Bolaget bör möjliggöra mest konkurrenskraftiga priser för den svenska elintensiva industrin. bör också ges ett större ansvar för investeringar i ny teknik, pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och effektivare elöverföring och elanvändning. Dessa investeringar kan enligt motionärerna med fördel göras i samarbete med landets forskningsinstitutioner som har projekt inom området förnybar energi eller har för avsikt att starta sådan forskning. I kommittémotion 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkande 5 framförs att regeringen bör uppmanas att ge i uppdrag att ta fram en strategi för att ställa om hela bolagets verksamhet till att bli helt baserad på förnybar energi till 2030. Motionärerna anser att regeringens direktiv till behöver skärpas och att en ny och mycket tydligare inriktning krävs. Bolaget bör vara en del av omställningen till ett helt förnybart energisystem i både och . Omställningen bör i första hand ske genom ändrade produktionsmetoder och effektiviseringar, menar motionärerna. I motion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en riskkapitalfond bör inrättas. Riskkapitalfondens uppgift ska vara att kommersialisera svenska innovationer, där en del av finansieringen sker genom vinstuttag från . Det finns enligt motionärerna behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, som prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft. Motionärerna föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna ska gå till den marknadskompletterande riskkapitalfonden. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att den svenska internationella konkurrenskraften på området stärks, enligt motionärerna. I motion 2013/14:N439 av (SD) förespråkas en översyn av uppdrag för att säkerställa realistiska investeringsplaner och långsiktig konkurrens och för att förhindra koldioxidläckage när det gäller s.k. energimix. Ett tillkännagivande om att Sveaskog AB:s arrendepriser inte ska vara marknadsledande föreslås i motion 2013/14:N412 av i m.fl. (S). Enligt motionärerna har genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av , vilket i kombination med höga fällavgifter på älg gör att allt fler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att inte de människor som bor i områdena har råd att fortsätta arrendera. Som statligt bolag bör man i stället värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård samt ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygden. För att ytterligare stärka det privata skogsbruket i framförs i motion 2013/14:N241 av (M) att regeringen bör ge i uppdrag att intensifiera den pågående försäljningen av skogsmark. Försäljningen bör inriktas mot enskilda skogsägare och familjejordbruk eller familjeskogsbruk. Motionären vill att möjligheterna att höja mål för försäljning ses över, från dagens till av arealen, i ett första skede. Vidare bör man se över om det finns möjlighet att genomföra denna avyttring . I kommittémotion 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 16 framförs att det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett nytt bolag. Ett sådant bolag bör inte ha avkastning som främsta mål, utan en hållbar användning av skogens resurser. Dagens vinstkrav gör det svårt för statliga skogsbolag och förvaltare att avstå från produktiva skogar till andra intressen, anser motionärerna. De vill att det föreslagna nya bolaget ska vara skyldigt att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Staten bör även fortsättningsvis tillhandahålla ersättningsmark vid skydd av värdefull natur även ovan odlingsgränsen och då i samråd med rennäringen, anser motionärerna. Motioner om försäljning av företag med statligt ägande I motion 2013/14:N249 av (FP) framförs att tiden nu är inne för att sälja och att regeringen bör ta fram ett förhandlingsupplägg. Motionären menar att alla länder som är delägare i bolaget, dvs. , och , ska delta i försäljningen av SAS. Bolaget är enligt honom svårsålt i andelar och bör säljas som en helhet. I motion 2013/14:N274 av (M) begärs ett tillkännagivande om ytterligare försäljning av statens aktier i . Sonera bedriver omfattande verksamheter utanför och och konkurrerar globalt på ett stort antal marknader inom ett stort antal tjänsteområden. Motionären anser att det är svårt att se hur marknaden kan vara fullt rättvis som staten agerar på densamma genom bolag som Sonera. Vidare framförs att det förhållandet att staten äger och driver bolag medför ett demokratiskt problem, främst på grund av begränsade möjligheter att utkräva ansvar. Inte minst aktualiseras detta när företagsetiken brister och bolagens internkultur utmynnar i vågspel utomlands och ageranden som är oförenliga med den värdegrund som svenska staten värnar internationellt, såsom demokrati och yttrandefrihet, menar motionären. Hon vill att återigen bemyndigar regeringen att avyttra det statliga aktieinnehavet i Sonera. Försäljning av andra statliga bolag I motion 2013/14:N402 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om mindre statligt ägande för att främja friare universitet. Som exempel på statligt ägande som kan ifrågasättas av ideologiska skäl nämner motionärerna statens monopolägande i . Så länge universiteten och lärosätena är statliga myndigheter så kan till nöds detta ägande motiveras, menar de, men om man vill få universiteten och lärosätena friare från statens styrning så är ett överlåtande till universiteten och lärosätena av Akademiska Hus en välkommen reform. Ett annat alternativ är enligt motionärerna att staten när den avyttrar annan statlig företagsverksamhet överför dessa intäkter till universiteten så att de med ett sådant kapitaltillskott ska kunna övergå i en annan friare drifts- och ägandeform. En skatteväxling bör i sådana fall övervägas för att kompensera staten för utgiften genom minskade statliga anslag till universiteten och högskolorna. Motionärerna anser sammantaget att regeringen bör överväga möjligheten att fortsätta att avyttra sitt ägande i statliga bolag i större omfattning än vad regeringen har bemyndigande till samt att inkomsterna från ett avvecklat statligt ägande ska öronmärkas för att göra det möjligt för svenska universitet att övergå i en annan drifts- och ägandeform som är friare från statlig styrning. Utskottet behandlade senast frågor om statliga företag i ett betänkande (bet. 2012/13:NU7) motsvarande det här aktuella. Under föregående behandlade utskottet också ett par frågor om enskilda företag med statligt ägande, på basis av förslag av regeringen i två propositioner. beslutade , på regeringens förslag i budgetpropositionen, att bemyndiga regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i , Aktiebolaget och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24, bet. 2012/13:NU1). I två reservationer – (S, MP, V) respektive (S, V) – yrkades det avslag på regeringens förslag. I budgetpropositionen lämnade regeringen även en återrapportering med anledning av att uppmanade regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Soneras övriga verksamhet (bet. 2010/11:NU7). beslutade vidare att medge att regeringen beslutar om en låneram i för för perioden –2015, till marknadsmässiga villkor och till ett belopp om högst (prop. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU6). Låneramen ska utgöra en del av en ny kreditfacilitet som innebär att bolaget får en likviditetsreserv för sin fortsatta verksamhet. SAS har utarbetat en ny affärsplan för att säkra ett långsiktigt konkurrenskraftigt bolag. En förutsättning för att SAS ska kunna genomföra affärsplanen är att bolaget har tillgång till en likviditetsreserv. I en reservation (MP) förordades det att skulle avslå regeringens förslag om en låneram och i stället begära att regeringen skyndsamt presenterade ett förslag till en ordnad avveckling av det statliga ägandet i SAS. beslutade att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 108.21[ I artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt uppges bl.a. att om kommissionen, efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, finner att stöd som lämnas av en stat eller med statliga medel inte är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107, eller att sådant stöd missbrukas, ska den besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder inom den tidsfrist som kommissionen fastställer.] i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om huruvida kreditfaciliteten till SAS2[ Kommissionens ärende SA.35668.] ska ses som olagligt statsstöd eller inte. Regeringen lämnade ett svar till kommissionen , i vilket man bl.a. framförde att staternas medverkan är marknadsmässig och inte innehåller något statligt stöd. Kommissionen offentliggjorde granskningsärendet och gav då tredje part möjlighet att inom en månad inkomma med synpunkter. Under innevarande beslutade , på regeringens förslag, att dels godkänna en ändring av uppdraget för , dels bemyndiga regeringen att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1). Vidare bemyndigades regeringen dels att besluta att AB får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst , dels att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . I budgetpropositionen finns i avsnittet Politikens inriktning (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24 s. 76 f.) ett avsnitt om statliga företag med rubriken med värdeskapande i fokus. Där konstateras att staten är en av största bolagsägare och att bolagen representerar stora värden och sammantaget är en av största arbetsgivare. Ytterst ägs bolagen av alla svenska medborgare gemensamt. Regeringens uppdrag är att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt uttryckta samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att företagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas långsiktigt. Statligt ägda bolag ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och även i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Staten väntas även i fortsättningen vara en stor bolagsägare. I den statliga bolagsportföljen finns flera bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag som är svåra att klara på annat sätt än i statlig ägo. Det finns även andra motiv till varför staten kommer att ha ett fortsatt inflytande i vissa bolag, exempelvis om en försäljning skulle försämra konkurrensen. Som princip anser regeringen dock att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, om företaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. En del i att vara en värdeskapande och aktiv ägare är att löpande utvärdera bolagen och pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. För de bolag där har bemyndigat regeringen att minska statens ägande omfattar den aktiva förvaltningen att förbereda bolagen inför försäljning. Att fastställa ekonomiska mål för de statligt ägda bolagen är enligt regeringen ett viktigt verktyg i ägarstyrningen.