bet · H101FiU2 · 2013-12-10 00:00:00 — Mot den bakgrunden föreslår regeringen att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. utnyttjades av krediten och har tre organisationskommittéer utnyttjat krediten med som mest . Regeringen framhåller att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning en sådan kredit kommer att behöva utnyttjas . () ska utveckla och förvalta den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet. ESV har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten och förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även samordnat den statliga internrevisionen och på regeringens uppdrag fungerat som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i . Regeringen behöver underlag och rekommendationer när det gäller hur styrningen av och förutsättningarna för reformen av statens administration genom inrättandet av myndigheten servicecenter kan förbättras. ESV har fått i uppdrag att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter (se nedan under . Regeringen föreslår att anvisas ESV engångsvis 2014 för detta uppdrag. ESV har också regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektronisk handel i staten. Målet är att samtliga statliga myndigheter med mer än 50 anställda ska hantera sina beställningar elektroniskt vid utgången av 2013. Regeringen föreslår att ESV:s anslag ökas med 2014, med 2015 och 2016 för ESV:s deltagande i Open Procurement (OpenPEPPOL) som förlängs till 2016. Anslagsökningen finansieras genom att anslagen till Kammarkollegiet respektive informationsteknik inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas. I övrigt påverkas ESV:s anslag av pris- och löneomräkningen. Den uppdragsverksamhet som ESV bedriver inom områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi finansieras med avgifter som myndigheten disponerar. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att uppdragsverksamheten uppvisar negativa resultat på några 2012 och 2013. Budgeten uppvisar dock ett positivt resultat på . För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättade regeringen myndigheten servicecenter . Statens servicecenter har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt myndigheterna. Det mål som angavs i budgetpropositionen ligger fast, dvs. att av statsförvaltningens anställda ska vara anslutna till Statens servicecenter vid utgången av 2015 och att huvuddelen av myndigheterna ska vara anslutna på . Regeringens utgångspunkt är att Statens servicecenter ska erbjuda det mest effektiva alternativet för administrativa tjänster. För att målen ska uppnås behöver processen, enligt regeringen, stödjas och vidareutvecklas. gav regeringen därför ESV i uppdrag att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter (se ovan under . Statens servicecenter har krav på full kostnadstäckning och finansieras med avgifter från de myndigheter som nyttjar dess tjänster. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierande kommer myndigheten att utnyttja en räntekontokredit. Myndigheten redovisar ett beräknat underskott . Prognosen är att myndigheten redovisar ett positivt resultat och når ett balanserat ackumulerat resultat senast vid utgången av 2022. Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen får användas för förvaltningsutgifter för statens informationssystem för budgetering, hantering av dokument och uppföljning. Jämfört med det anvisade anslaget påverkas den föreslagna anslagsnivån endast av pris- och löneomräkningen. Till anslaget är ett s.k. beställningsbemyndigande knutet. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå avtal för utveckling och underhåll av statens informationssystem för budgetering, hantering av dokument och uppföljning som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Även om det har visat sig att alla åtgärder inom anslagets ändamål har kunnat genomföras utan att bemyndigandet har utnyttjats, bedömer regeringen att bemyndigandet kommer att behövas , om än i mindre omfattning. Mot bakgrund av detta och mot att en delmängd av systemet, den s.k. transaktionsdatabasen, är föremål för prövning, föreslår regeringen en oförändrad nivå på bemyndigandet. Enligt propositionen avser regeringen att återkomma till när behovet av ett framtida bemyndigande bättre har analyserats. Målet för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att det finns kompetens för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare och de statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. Regeringen har satt upp ett antal delmål för de statliga arbetsgivarna: Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. Arbetsmiljön ska vara god. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen noterar i budgetpropositionen att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare. Kompetensförsörjningen i staten fungerar i huvudsak väl. Fler statsanställda som är eller äldre väljer att fortsätta sin tjänstgöring. Staten har dock enbart fått en marginell ökning av antalet yngre anställda. Även om det är positivt att äldre medarbetare väljer att stanna kvar längre i sin anställning konstaterar regeringen att det är angeläget att de statliga arbetsgivarna fortsätter att arbeta för att attrahera yngre arbetskraft. Av de medlemmar i som har haft omfattande pensionsavgångar anser att verksamheten har påverkats negativt av detta. De barometrar som sammanställt visar på en nöjdhet i nivå och på fortsatt goda resultat för verket som helhet med en nivå där är nöjda. har också i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfredsställande sätt och att tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften är liksom av respektive medlems bruttolönesumma. uppgick medlemsavgifterna till . disponerar även anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor, som får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som myndigheten utför åt regeringen eller och som inte ingår i myndighetens uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Regeringen föreslår att anslaget förblir nominellt oförändrat 2014. och de statliga tjänstepensionerna () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. Utifrån en sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnader, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar och aktualiseringsgrad) bedömer regeringen att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Administrationen av de förmånsbestämda pensionerna och den statliga tjänstegrupplivförsäkringen står för dryg två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning. SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. uppgick detta till högst . blev verksamhetsutfallet negativt, , vilket låg i linje med budgeten för området. Det ackumulerade överskottet för området uppgick till ca . SPV bedriver också uppdragsverksamhet enligt en affärsstrategi som regeringen har fastställt. Uppdragsverksamheten inrymmer bl.a. administrationen av de två avgiftsbestämda pensionerna enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Ungefär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verksamhetsutfall, exklusive ränteintäkter som avser balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Det ekonomiska resultatet 2012 bidrar till att det långsiktiga målet på nås för tredje året i följd. SPV får alltså bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen, där mycket stora penningflöden hanteras. Skulle betalningen av de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Därför anser regeringen att det liksom tidigare bör finnas ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att 2014 besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Anslaget till statliga tjänstepensioner är det beloppsmässigt största anslaget inom utgiftsområde 2. beslutade att anvisa för ändamålet 2013. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Större delen av ökningen hänförs till uppskrivna volymantaganden som baseras på utfallet och avspeglar det pågående generationsskiftet i statsförvaltningen. Offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna. Upphandlingen kan också bidra till att uppnå gemensamma samhälleliga mål såsom skydd för miljön samt främjande av innovation, sysselsättning och social integration. Kunskapen om effektiv offentlig upphandling hos upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer behöver förbättras. Detta är en entydig bild som tecknas i aktuella utredningar och rapporter. Regeringen nämner i detta sammanhang såväl slutbetänkande (SOU 2013:12), som överlämnades , som slutbetänkande (SOU 2012:32) och Statskontorets rapport ny upphandlingsmyndighet (Statskontoret 2010:23). Regeringens bedömning är därför att stöd, information och vägledning när det gäller offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, miljöhänsyn och sociala hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. avser regeringen att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten i fråga om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, samt miljökrav och sociala krav i (). Ambitionen är att KKV ska kunna göra det samlade upphandlingsstödet, inklusive stödet till innovationsupphandling, tillgängligt . Regeringen avser att i den ekonomiska vårpropositionen 2014 återkomma med förslag om en ändrad fördelning av ändamål och verksamheter inom utgiftsområdena. För att ytterligare förstärka denna verksamhet bedömer regeringen att KKV:s anslag inom utgiftsområde 24 bör ökas permanent med . kunde en kompromiss uppnås mellan rådet, och om de nya direktiv om offentlig upphandling som presenterade . Regeringen anger att det inte är känt när direktiven kommer att träda ikraft, men antar att det kan bli . Avslutningsvis konstaterar regeringen att olika rapporter visar att offentliga upphandlingar är ett riskområde för korruption. Regeringen anser mot bakgrund av detta att upphandlingsstödet bl.a. ska bidra till att stärka upphandlingens strategiska betydelse, förebygga korruption och jäv i den offentliga upphandlingen och till att målen för en långsiktig hållbar utveckling uppnås. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för att lämna uppgifter ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. () verksamhet utgörs av produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten har SCB producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen . Inom ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten har SCB producerat statistik i en något större omfattning än föregående år. De totala kostnaderna för SCB:s verksamhet uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Efter att ha redovisat en minskning av kostnaderna för dem som lämnar uppgifterna har en mindre ökning skett. Den totala kostnaden för att lämna uppgifter beräknas ha ökat jämfört med föregående år. Merparten av ökningen beror på att undersökningen av nystartade företag genomfördes och på ett något större urval i undersökningen av priser för nyproducerade bostäder 2012. En av de viktigaste kanalerna för att sprida statistik är SCB:s statistikdatabas på myndighetens webbplats där tillgången till den information som finns där är avgiftsfri. SCB:s webbplats hade 5,4 miljoner besök , vilket är en ökning jämfört med . Statistikdatabasens omfattning ökade jämfört med föregående år och antalet uttag av statistikuppgifter i tabellform ökade 2012. I undersökningen Allmänhetens förtroende för SCB 2012 framkommer att av de tillfrågade har hört talas om SCB och av dessa har mycket stort eller ganska stort förtroende för SCB. Ett villkor för SCB är att statistikproduktionen ska vara effektiv. Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen uppgick till . Regeringens krav på en genomsnittlig ökning av produktiviteten om är inte uppfyllt, då produktivitetsutvecklingen var negativ med –1,. Den lägre produktiviteten beror bl.a. på att produktivitetsmätningarna inte har kvalitetsjusterats. Regeringens slutsats är att produktivitetsutvecklingen behöver kvalitetsjusteras för att kunna jämföras mellan olika år. SCB bedriver ett intensivt arbete för att säkerställa en effektiv och kvalitetssäkrad statistikproduktion. Regeringen konstaterar att det är viktigt att kvalitetsarbetet fortsätter och bl.a. utvecklar den interna kontrollen i centrala delar av den officiella statistiken som i arbetskraftsundersökningarna (), nationalräkenskaperna (NR), Konsumentprisindex och Betalningsbalansstatistiken. –2012 har regeringen tillfört SCB i extra medel för åtgärder som avser statistikens kvalitet och tilldelades ytterligare . Mot bakgrund av detta anser regeringen att det finns förutsättningar för att hålla en hög genomförandetakt i det fortsatta kvalitetsarbetet. Regeringen föreslår att anslaget 1:9 minskas med när myndighetens tidsbegränsade tillskott för statistikförbättringar 2011–2013 planenligt upphör. I övrigt föreslås anslaget räknas upp med den sedvanliga pris- och löneomräkningen. Målet för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Området omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser för och analyser av den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom (), ESV och . Genom att jämföra olika prognosmakares prognoser får man en kompletterande bild av hur bl.a. KI lyckas i sitt prognosarbete. När olika konjunkturbedömares prognosprecision ska jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter därigenom kan få stort genomslag. I KI:s rapport redovisas även 15-åriga medelvärden för de olika institutens prognosfel. Beroende på val av mått visar utvärderingen att KI:s prognosprecision var i linje med eller sämre än genomsnittet av och arbetslöshet. För inflationen var KI:s prognosprecision något bättre eller i linje med övriga prognosinstitut. har KI avslutat ett större projekt som syftar till att förbättra beräkningssystemen inom prognosverksamheten för att det ska bli mer effektivt, risken för beräkningsfel ska minska och dokumentationen av systemen ska förbättras. Regeringen ser positivt på det omfattande arbete som har genomförts. Robusta beräkningssystem är en förutsättning för att data och beräkningar som KI levererar håller hög kvalitet. Sammantaget gör regeringen bedömningen att KI har uppnått målet för sin verksamhet. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att göra en myndighetsanalys av KI och att i samband med analysen uppdra åt en grupp med internationell expertis att göra en fördjupad analys av prognosverksamheten. För merkostnaden på grund av de internationella experter som knyts till myndigheten för detta ändamål föreslår regeringen att anslaget 1:7 ökas med engångsvis 2014. I övrigt föreslår regeringen inga förändringar av anslagsnivån förutom pris- och löneomräkningen. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara tillförlitliga och ha hög precision så att risker för budgetavvikelser kan uppmärksammas . Enligt regeringen resulterade ESV:s verksamhet i prognoser av god kvalitet. Regeringen bedömer att ESV har uppnått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. Regeringens överväganden avseende ESV:s anslag redovisas ovan under området Statlig förvaltningspolitik. När det gäller Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål, att bidra till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar, har målet uppnåtts genom publiceringen av rapporten . Regeringen bedömer att genom publiceringen av rapporten och genom att arrangera konferenser och seminarier m.m. även har uppnått sina mål om en ökad öppenhet och tydlighet när det gäller den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 räknas upp med pris- och löneomräkningen, men lämnar anslaget i övrigt oförändrat. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med ett rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. () och (FortV) är de två största förvaltarna av statens fastigheter. Regeringen anger att ett arbete förbereds för att identifiera och fastställa resultatindikatorer med syftet att ytterligare tydliggöra resultaten av myndigheternas verksamhet. Regeringen avser också att återkomma till med förslag om den statliga fastighetsförvaltningen utifrån de förslag som lämnades i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). Förslagen avses beröra principerna för den statliga fastighetsförvaltningen, förslag om styrningen av den statliga fastighetsförvaltningen och en redovisning av frågor om förvaltningen av FortV:s fastighetsbestånd. Regeringen avser också att behandla vissa frågor om förvaltningen av statens kulturfastigheter. I SOU 2011:31 pekas också på att det finns brister vad gäller kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning, och regeringen har gett ESV i uppdrag att bl.a. kartlägga myndigheternas lokalisering till centrala delar. Om en majoritet av myndigheter i flyttar utanför tullarna beräknar ESV att det finns en besparingspotential på . Ytterligare skulle kunna sparas om myndigheterna effektiviserade sina lokaler och minskade sin lokalarea . Förslagen i ESV:s rapport bereds nu inom . SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras med hyresintäkter och med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som kallas bidragsfastigheter, som är sådana fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV disponerar även ett anslag 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Regeringens bedömning är att SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Myndighetens avkastningskrav på har överträffats. I regeringens budgetförslag ingår ett förslag om att ska godkänna investeringsplanen för –2016 med investeringar som uppgår till 2014, 2015 och 2016. och åren framöver beräknas stora investeringar behöva göras med anledning av bl.a. renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i och ombyggnaden av i . Den redovisade planen för investeringar bygger på investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till detta och med hänsyn till tidigare upplåning föreslår regeringen att SFV ska få disponera en låneram i som är högre än 2013. Utnyttjandet av den låneram som beslutade var . Utnyttjandet beräknas till . Regeringen föreslår en låneram på . Den planenliga minskningen av anslaget 1:10 Bidragsfastigheter med 2014 skjuts fram ännu . Finansiering sker genom att SFV betalar in delar av sitt balanserade resultat. I samband med beredningen av betänkandena om statens fastighetsförvaltning (SOU 2011:31) och kulturfastigheter (SOU 2013:55) avser regeringen att fastställa den långsiktiga nivån för anslaget. Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. För att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas bör regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2015. FortV:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Verksamheten finansieras främst med hyresintäkter och med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Myndigheten redovisade mot en inkomsttitel som är kopplad till avkastningskravet. För kommer FortV också att redovisa som överskott av fastighetsförsäljningar. I regeringens budgetförslag ingår ett förslag om att ska godkänna investeringsplanen för –2016 med investeringar som uppgår till 2014, 2015 och 2016. Den redovisade planen för investeringar bygger på investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör enligt regeringen öka med 2013 jämfört med den låneram som beslutade . Utnyttjandet av den låneram som beslutade var . Utnyttjandet beräknas till . Regeringen föreslår en låneram på . God redovisningssed för företag och organisationer () är statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvarar för att utveckla god revisionssed. Verksamheten ska också bidra till att förbättra standarden på de mindre och medelstora företagens löpande bokföring och årsredovisningar respektive bokslut genom informationsinsatser. I normgivningsarbetet har relativt sett mer resurser ägnats åt det egna arbetet och mindre resurser har lagts på myndighetskontakter, dvs. biträde till eller yttrande över andra myndigheters normgivningsarbete. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är god och att BFN i hög grad bidrar till att uppfylla målet för området. Regeringens bedömning är att det arbete som BFN har bedrivit i fråga om förenklingar är betydelsefullt. BFN har för åren 2011–2013 tilldelats extra medel för att slutföra ett större arbete med samlade regelverk för upprättande av årsbokslut respektive årsredovisning. Regeringen föreslår följaktligen att anslaget 1:13 minskas med när dessa tidsbegränsade medel planenligt upphör. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 och 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. konstaterar att verksamhetsmålen nåtts 2012 men också att anslagsbelastningen varit högre än årets anvisade medel på förvaltningsanslaget. ekonomiska läge 2013 föranledde en begäran om utökad anslagskredit. vidtas åtgärder för att ställa om verksamheten mot ett realt minskat anslagsutrymme.