bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — 14) får effekter för sjukförsäkringen bör anslaget 1:1 ökas med . I partimotion 2013/14:Sf202 av m.fl. (V) begärs ett antal tillkännagivanden. I yrkande 1 begärs att sjukpenningens bortre gräns bör avskaffas så att den försäkrades rätt till sjukpenning fortsätter att gälla så länge hen inte har återfått arbetsförmågan. I yrkande 7 begärs att sänkningen av sjukpenningen avskaffas så att ersättningen är under hela sjukperioden. Att gradvis försämra människors ekonomi gör ingen friskare. I yrkande 8 begärs att minskningen med faktorn 0,97 (SGI x 0,97) vid utbetalning av sjukpenning ska avskaffas. Minskningen innebär att en ersättningsnivå på i själva verket är och en ersättningsnivå på är . Slutligen begärs i yrkande 9 att taket i sjukpenningen höjs till åtta prisbasbelopp 2014. Det är ohållbart mot bakgrund av en generell välfärd att ett stort antal försäkrade har inkomster som överstiger taket. Vidare begär motionärerna i partimotion 2013/14:Sf318 (V) i denna del att till anslaget 1:2 anvisar mer än regeringen. I partimotion 2013/14:Sf202 (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att höja ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen till av antagandeinkomsten. Personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning har enligt motionärerna en ekonomiskt mycket svår situation. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att höja bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning med så att de med sjuk- och aktivitetsersättning får samma höjning som ålderspensionärerna. Slutligen begär motionärerna i partimotion 2013/14:Sf318 (V) i denna del att till anslaget 1:6 anvisar mindre än regeringen. Motionärerna anser inte att bidraget till företagshälsovården bör avskaffas och ersättas med ett bidrag till arbetsgivare. Vidare bör sjukvårdens arbete styras av människors behov och inte av ett system som håller sjuka borta från sjukvården och försvårar för människor att återhämta sig och tillfriskna. Den s.k. sjukskrivningsmiljarden bör därför avskaffas. Slutligen bör ett rehabiliteringsregister införas för att bygga upp kunskapen om rehabiliteringens effekter. I kommittémotion 2013/14:Sf219 av m.fl. (V) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att inrätta ett rehabiliteringsregister. har på förslag av utskottet i betänkande 2005/06:SfU1 (rskr. 2005/06:90) tillkännagivit för regeringen att en utvärdering av sjuklönesystemets effekter för småföretagare borde komma till stånd. Utskottet anförde bl.a. att det är viktigt att det finns ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att genom förebyggande insatser och rehabiliteringsåtgärder minska sjukfrånvaron på arbetsplatsen. Genom sjuklöneperioden har arbetsgivare fått ett ansvar för och en möjlighet att påverka kostnaderna för sjukfrånvaron på arbetsplatsen. Utskottet ansåg dock att småföretagare kunde uppleva sjuklöneperioden och det dåvarande medfinansieringsansvaret som en risk. Trots företagens möjligheter att försäkra sig (den dåvarande frivilliga försäkringen mot kostnader för sjuklön) och det särskilda högriskskyddet kunde sjuklöneperioden även leda till att människor med återkommande sjukperioder stängdes ute från arbetsmarknaden. Utskottet noterar att regeringen nu avser att se över konstruktionen av högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation. Vid sin senaste behandling av motioner om minskat sjuklöneansvar för mindre företag (bet. 2012/13:SfU1) hänvisade utskottet till att sjuklönesystemets effekter för småföretagare ska utredas inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredningen som ska lämna sitt slutbetänkande . Utskottet avstyrkte därmed motionsyrkandena i fråga. Utskottet vidhåller detta ställningstagande. Utskottet kan också konstatera att om ett avskaffande av sjuklöneansvaret för arbetsgivare finansieras på motsvarande sätt som när sjuklöneansvaret infördes, dvs. genom en justering av arbetsgivaravgiften, skulle detta innebära en kostnadsöverföring från offentliga arbetsgivare till privata arbetsgivare och från stora arbetsgivare till mindre arbetsgivare. 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden. Starkt bidragande till denna utveckling var en passiv sjukskrivningsprocess. Syftet med den genomförda sjukskrivningsreformen har varit att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas till vara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. Antalet sjukpenningdagar minskade –2006 medan antalet personer med aktivitets- och sjukersättning fortsatte att öka. minskade volymerna i båda systemen. Utskottet noterar att antalet personer som fick sjukpenning var 213 755 och 149 904. Enligt utskottets mening har sjukförsäkringsreformen bidragit till att fler är i arbete än vad som annars skulle ha varit fallet. Viktiga inslag i reformen är rehabiliteringskedjan med dess fasta tidsgränser och att aktivt prövar rätten till ersättning. En påtaglig effekt av rehabiliteringskedjan är att samarbetet mellan myndigheterna, bl.a. och Arbetsförmedlingen, har förbättrats väsentligt. Utöver införandet av rehabiliteringskedjan har satsningar på förstärkt rehabilitering, i form av rehabiliteringsgarantin, arbetslivsintroduktionen och rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan varit betydelsefulla för resultatet av reformen. Utskottet anser att det även i fortsättningen är viktigt att sjukförsäkringsreformen vårdas, inte minst mot bakgrund av att sjukpenningtalet ökar . Utskottet konstaterar att vissa ändringar har gjorts i den lagstiftning som reglerar rehabiliteringskedjan sedan den trädde i kraft för att rätta till vissa icke avsedda effekter. Utskottet är av den bestämda uppfattningen att rehabiliteringskedjan, med dess fasta tidsgränser, är nödvändig för att sjukskrivningsprocessen ska fungera väl. Vidare konstaterar utskottet att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Utredningen ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Utredningens arbete ska slutredovisas . Utskottet anser att resultatet av utredningens arbete med att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen bör avvaktas innan mer grundläggande förändringar genomförs, t.ex. en ny sjukförsäkringsreform, ändrade ersättningsnivåer och avskaffade tidsgränser. Frågor som höjt tak och införande av ett golv i sjukförsäkringen liksom minskningen med faktorn 0,97 vid utbetalning av sjukpenning kan komma att beröras av utredningen även om det inte anges uttryckligen i direktiven. Av direktiven framgår dock att sjukförsäkringen ska ge god ekonomisk trygghet. 1:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. ökade antalet personer med sjukersättning kraftigt. Detta berodde huvudsakligen på en överföring av långtidssjukskrivna till sjukersättningen till följd av en då gällande regel som angav att sjukskrivna sjukskrivning skulle prövas för sjukersättning. Antalet personer med sjukersättning har minskat kraftigt . 2013 har antalet personer med sjukersättning minskat från 552 092 till 364 626 personer, dvs. med drygt 187 000 personer. Det finns flera skäl till att antalet personer med sjukersättning har minskat kraftigt. För det första har antalet långa sjukfall minskat, vilket har betydelse för hur många personer som kan vara aktuella för att beviljas sjukersättning. För det andra har kriterierna för att beviljas sjukersättning ändrats. krävs stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan för att få sjukersättning. Ytterligare skäl är att ett stort antal personer med sjukersättning övergår i ålderspension och att den tidsbegränsade sjukersättningen har upphört. Nedgången av utgiftsutvecklingen beräknas fortsätta hela prognosperioden med ca . Antalet personer med aktivitetsersättning har emellertid ökat. Utskottet anser att det är nödvändigt att det vidtas åtgärder som bidrar till att fler kan lämna försäkringen för att arbeta och att färre hamnar i aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. Utskottet noterar att gruppen unga med aktivitetsersättning är en prioriterad grupp inom Finsam och att regeringen i regleringsbrevet för angett att stödet till unga med aktivitetsersättning ska utvecklas ytterligare för att underlätta inträde eller återgång till arbetsmarknaden. När det gäller frågan om höjda ersättningsnivåer inom bostadstillägget noterar utskottet dels att bostadstillägget för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning höjdes 2010, dels att personer med sjuk- och aktivitetsersättning kan vara berättigade till särskilt bostadstillägg. Det särskilda bostadstillägget är till för att förbättra den ekonomiska situationen för personer med låg inkomst och hög bostadskostnad. 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Inte minst den reformerade sjukskrivningsprocessen ställer krav på ett väl fungerande samarbete mellan berörda aktörer. För att få fler personer att återgå i arbete bedrivs rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan och andra aktörer inom rehabiliteringsområdet. De aktiviteter som finansieras med samverkansmedel är nationell handlingsplanssamverkan mellan , tvåpartssamverkan med finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården samt s.k. fyrpartssamverkan genom samordningsförbund mellan , Arbetsförmedlingen, hälso- och sjukvården och kommuner (Finsam). När det gäller finansiell samordning genom samordningsförbund kan utskottet konstatera att som en konsekvens av den tidigare kopplingen till sjukpenninganslaget (anslaget 1:1) fluktuerade statens finansiering av samordningsförbunden. Denna osäkerhet gjorde det svårt att etablera en kontinuitet i de samverkansaktiviteter som samordningsförbunden bedriver, eftersom planeringen av verksamheterna blev kortsiktig. har därför kopplingen till av sjukpenninganslaget slopats. I stället finansieras numera statens samlade medel för finansiell samordning med medel från anslaget 1:6. Denna förändring har underlättat för samordningsförbunden att planera och driva sin verksamhet och har förbättrat förutsägbarheten för de verksamheter som finansieras med dessa medel. Utskottet noterar dock att , som svar på ett regeringsuppdrag om uppföljning av finansiell samordning, har angett att har avsatts för samverkan inom ramen för samordningsförbund. Detta är statens medelstilldelning som avser hälften av de totala medlen. En fjärdedel tillkommer från de kommuner som är medlemmar och ytterligare en fjärdedel från landstingen. Av de har ca fördelats direkt till olika samordningsförbund. Utskottet har vidare erfarit att av resterande medel har ca fördelats till (Sektorsövergripande system för Uppföljning av Samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet) som är det uppföljningssystem som på nationell nivå kan ge en bild av den verksamhet som finansieras genom finansiell samverkan. Systemet är gemensamt för , Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting och kan användas av samordningsförbunden. Cirka 2,7 miljoner har avsatts till försäkringsprocesser, dvs. utveckling, förvaltning, stöd och support till samordningsförbunden. Vidare noterar utskottet att har inlett ett arbete tillsammans med parterna i Nationella rådet om principer för ekonomi i balans och medelstilldelning. Hälso- och sjukvården har getts ett tydligare ansvar i sjukskrivningsprocessen genom det försäkringsmedicinska beslutsstödet, dvs. rekommendationer för sjukskrivning, som den s.k. sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen har stärkts. Vidare får patienter med psykisk ohälsa eller rygg- och nackbesvär behandling inom den s.k. rehabiliteringsgarantin. Som beskrivits ovan har regeringen gjort en rad satsningar som syftar till att utveckla och effektivisera sjukskrivingsprocessen och därmed stödja den enskildes återgång i arbete. Utskottet bedömer att berörda aktörer bidrar mer aktivt till en sjukskrivningsprocess som präglas av tidiga och aktiva insatser. Genom företagshälsovårdssatsningen har regeringen försökt stimulera arbetsgivarna att vidta tidiga arbetsplatsnära insatser för att sjukskrivna snabbare ska kunna återgå i arbete. Koordinerade insatser görs när en anställd behöver stöd för att kunna arbeta igen. Företagshälsovården initierar och koordinerar lämpliga medicinska, rehabiliterande och arbetsanpassade insatser. har hållit ett offentligt seminarium om företagshälsovårdens roll i rehabiliteringsarbetet. Vid seminariet framkom att utnyttjandet av koordinerade insatser varit mycket lågt . utnyttjades av avsatta . utnyttjades av avsatta och 2012 utnyttjades av avsatta . Även kommer utnyttjandet att vara lågt. En väsentlig del av regeringens satsning på företagshälsovården har således inte fungerat. I likhet med regeringen anser utskottet att det nuvarande stödet till företagshälsovården bör upphöra. Det finns dock fortsatt behov av att stötta och bistå arbetsgivare och sjukskrivna anställda för att öka möjligheterna att tidigt återgå i arbete efter sjukdom. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag att ett bidrag ska kunna ges direkt till arbetsgivarna när de har behov av stöd i det enskilda fallet. Utskottet noterar att för att öka kännedomen om det nya stödet kommer ett informationsmaterial att tas fram och spridas genom hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen m.fl. Satsningen beräknas kosta , och . har i sitt slutbetänkande SOU 2011:15 bl.a. föreslagit att det bör inrättas ett rehabiliteringsregister för att kontinuerligt följa effekterna av rehabiliteringsgarantin när det gäller både hälsa och återgång i arbete. Utskottet anser att det i första hand är regeringen som ska ta ställning till om ett rehabiliteringsregister bör inrättas. Anslagen inom utgiftsområde 10 När det gäller anslaget 1:6 anser utskottet att det bör förtydligas att de medel som avsätts för finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, , ska fördelas till samordningsförbunden och att administrativa kostnader ska finansieras via förvaltningsanslaget. Utskottet anser därför att inom anslag 1:6 bör finansieringen av administrativa kostnader begränsas till och att de medel som avsätts för finansiell samordning därefter fullt ut ska fördelas till samordningsförbunden. Med det anförda och med hänsyn till och Nationella rådets arbete gällande bl.a. medelstilldelning får motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkande 13 och 2013/14:Sf306 (S) anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Utskottet ställer sig i övrigt inte bakom oppositionspartiernas olika förslag till regeländringar. Då utskottet inte heller kan se något skäl att höja anslaget 1:1 till följd av partiers olika förslag inom utgiftsområde 14 eller att inrätta ett nytt anslag för finansieringen av minskade eller slopade sjuklönekostnader för företag, tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning inom utgiftsområde 10. Även förslagen om bemyndiganden för regeringen tillstyrks. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2013/14:1 punkterna 1–3 och avstyrker motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkandena 3, 4, 7, 9, 17, 18, 20 och 25, 2013/14:N423 (S) yrkande 1, 2013/14:Sf214 (S) i denna del, 2013/14:Sf276 (S), 2013/14:Sf293 (S), 2013/14:Sf298 (S), 2013/14:Sf300 (S), 2013/14:A409 (S) yrkande 35, 2013/14:Sf350 (MP) yrkande 1, 2013/14:C419 (MP) yrkande 19, 2013/14:Sf203 (MP) yrkande 2, 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 3, 2013/14:Sf343 (SD), 2013/14:Sf383 (SD), 2013/14:Sf318 (V), 2013/14:N223 (V) yrkande 2, 2013/14:Sf202 (V) yrkandena 1, 7–9, 13 och 14 samt 2013/14:Sf219 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sjukpenninggrundande inkomst, flexibla ersättningsnivåer, karensdagar, trygghetssystemen för studerande, arbete med koncentrerad arbetstid eller flera arbetsgivare och konkreta insatser för rehabilitering. Jämför reservationerna 4 (MP), 5 (V), 6 (MP), 7 (S), 8 (V), 9 (MP, V), 10 (S), 11 (MP), 12 (S), 13 (V), 14 (S, MP, V), 15 (S, MP), 16 (S), 17 (MP, V), 18 (MP) och 19 (V). Enligt sjuklönelagen (1991:1047) har arbetstagare av ett sjukfall rätt till sjuklön från arbetsgivaren. För i sjuklöneperioden betalas ingen ersättning (karensdag). För de återstående dagarna behåller den anställde av lönen och andra anställningsförmåner. Antalet karensdagar är begränsat till tio (allmänt högriskskydd). För en arbetstagare som lider av en sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med sjuklön kan besluta om ett s.k. särskilt högriskskydd. Då betalas sjuklön ut för och arbetsgivaren får ersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ett utökat särskilt högriskskydd för den som har en sjukdom som medför risk för en eller flera längre sjukperioder . Även i dessa fall får arbetsgivaren ersättning från sjukförsäkringen. Däremot betalas inte sjuklön ut för karensdagen. infördes ett generellt högkostnadsskydd avseende sjuklönekostnader för arbetsgivare. Det generella högkostnadsskyddet ersatte den tidigare frivilliga försäkringen mot kostnader för sjuklön och ger arbetsgivare möjlighet att få ersättning för sjuklönekostnader som överstiger den genomsnittliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare. Sjukpenninggrundande inkomst (förkortad SGI) är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att få tills vidare för eget arbete, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). För rätt till sjukpenning krävs att den försäkrade har en SGI som uppgår till av prisbasbeloppet. Vid beräkning av SGI bortses från inkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp. gäller att SGI ska multipliceras med faktorn 0,97 vid beräkning av dagersättningar, t.ex. sjukpenning. För en person som bedriver näringsverksamhet i form av ett aktiebolag beräknas SGI på den lön som tas ut från bolaget. Personen likställs således med en anställd. Det innebär också att när han eller hon blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. När det gäller personer som bedriver näringsverksamhet som fysisk person eller i form av bl.a. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. En begränsningsregel, dvs. att en SGI högst kunde beräknas till en s.k. jämförelseinkomst, slopades . infördes regler om ett generellt uppbyggnadsskede då SGI ska motsvara minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även . är den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare . Det finns dock möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . När sju dagars karenstid infördes sänktes sjukförsäkringsavgiften i egenavgifterna . När det gäller tillfällig föräldrapenning blev reglerna för egenföretagande mer lika reglerna som gäller för anställda. Det innebär att delningstalet vid beräkning av denna förmån för egenföretagare är och att förmånen kan utges i högst . Efter sjuklöneperioden betalar sjukpenning vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Sjukpenning utges med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Enligt den s.k. rehabiliteringskedjan gäller att , vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt, ska beakta om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller ett annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. Från och med dag 91 i sjukperioden ska det även beaktas om den försäkrade kan försörja sig efter en omplacering till ett annat arbete hos arbetsgivaren. Från och med dag 181 ska det dessutom, om det inte finns särskilda skäl som talar mot det eller det i annat fall kan anses oskäligt, beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom ett annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Sjukpenning på normalnivån (av SGI) betalas ut inom en ramtid av . Om den försäkrade har en allvarlig sjukdom lämnas sjukpenning på normalnivån . på normalnivån kan en försäkrad få sjukpenning på fortsättningsnivån (av SGI) i . Sjukpenning på fortsättningsnivån kan dock lämnas för ytterligare dagar, bl.a. om sjukperioden beror på en godkänd arbetsskada, om den försäkrade är intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus eller om en återgång i arbete eller ett deltagande i arbetslivsintroduktion () hos Arbetsförmedlingen skulle medföra en risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom. Inkomsttaket i sjukförsäkringen är fastställt till 7,5 prisbasbelopp (333 000 ). För arbetslösa utges sjukpenning högst med det högsta beloppet inom arbetslöshetsförsäkringen, () vid eller med vid . För försäkrade som är arbetslösa ska prövningen av arbetsförmågans nedsättning alltid göras mot arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som finns tillgängligt för den försäkrade. För personer som har fått maximalt antal dagar med sjukpenning finns arbetsmarknadsprogrammet . Målet är att den som har deltagit i programmet ska ha fått sitt behov av stöd för återgång i arbete utrett. Introduktionen kan som längst pågå . Arbetstagare med koncentrerad arbetstid kan få en större självrisk än personer med jämnt fördelad arbetstid. Karensdagen kan t.ex. omfatta fler än . Den som har flera arbetsgivare kan drabbas av fler karensdagar , dvs. en karensdag per arbetsgivare. En studerande får behålla sitt studiestöd under sin sjukdom om godkänner sjukperioden. Det krävs dock att hel studieoförmåga föreligger. Om sjukperioden varar kan studieskulden för tiden därefter avskrivas. En försäkrad som studerar utan att ha studiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander kan i vissa fall ändå omfattas av SGI-skydd. Det gäller dels den som är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet som då har SGI-skydd , dels den som inte är ledig från sin anställning, men ändå studerar inom eget yrkesområde som då har SGI-skydd under högst . har ett samordnings- och tillsynsansvar för rehabilitering som bl.a. innebär att se till att rehabiliteringsbehov upptäcks tidigt och utreds närmare och att följa rehabiliteringen så att initiativ kan tas till insatser utan onödig fördröjning. Stöd ska ges för att underlätta den försäkrades kontakter med andra rehabiliteringsorgan. Vidare inbegrips i ansvaret att se till att arbetsgivare fullgör sina åligganden i rehabiliteringshänseende. Arbetsgivaren har inom ramen för sin verksamhet ansvar för de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering. Arbetsgivaren ska lämna de upplysningar till som behövs för att den försäkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas. kan begära att en försäkrad lämnar in ett utlåtande från sin arbetsgivare till med uppgift om de möjligheter som finns på arbetsplatsen att ta till vara den försäkrades arbetsförmåga, t.ex. genom omplacering eller anpassning av arbetsplatsen. Om det finns behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser ska upprätta en plan för återgång i arbete. Om möjligt ska planen arbetas fram i samråd med den försäkrade. Sjukpenninggrundande inkomst m.m. för företagare I kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över vilka behov det finns för ytterligare förändringar inom trygghetssystemet för företagare. Nyblivna entreprenörer bör få ta med sig mer trygghet från en föregående anställning. I motion 2013/14:Sf214 av (S) begärs i denna del ett tillkännagivande om villkoren för småföretagare. Att hitta villkor som så långt som möjligt liknar de villkor anställda har är viktigt för småföretag, inte minst för att sänka tröskeln för dem som vill starta ett företag.