bet · H101NU3 · 2013-11-26 00:00:00 — 2013/14:NU3 Utgiftsområde 21 Energi I detta betänkande behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) i fråga om utgiftsområde 21 Energi samt 51 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag (totalt ca ) för inom utgiftsområdet. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften och det regeringen i övrigt har föreslagit om de olika anslagen. avstyrker utskottet de motioner som innehåller förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit. Företrädare i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. I betänkandet behandlas dessutom motioner som bl.a. rör energipolitikens inriktning, förnybar energi och kärnkraft. Samtliga motionsyrkanden inom dessa områden avstyrks av utskottet. I detta sammanhang redogör utskottet för sin syn på energipolitikens inriktning och erinrar om de mål för energipolitiken som har beslutat om. När det gäller tillstyrker utskottet enhälligt regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden –2016, dels till finansiella befogenheter . Utskottet avstyrker även två motioner som gäller en översyn av Svenska kraftnäts investeringsram respektive en sänkning av det avkastningskrav som finns på affärsverket. Andra uppfattningar än de som utskottets majoritet står bakom redovisas i sammanlagt tretton reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:N212 av (MP), 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17, 2013/14:N297 av och (båda S), 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 1, 2013/14:N333 av (FP) yrkande 5, 2013/14:N341 av och (båda S), 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N421 av och (båda S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 6, 11, 15 och 20. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) 2013/14:N205 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 5 (S, V) Reservation 6 (MP) – motiveringen 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 25, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:N254 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 19. Reservation 7 (S, MP, V) 2013/14:N205 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:N281 av (M), 2013/14:N313 av m.fl. (M), 2013/14:N319 av (M), 2013/14:N320 av (M), 2013/14:N324 av (M), 2013/14:N325 av och (båda M), 2013/14:N334 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N339 av (SD), 2013/14:N385 av (M) och 2013/14:N430 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Reservation 8 (MP) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) Reservation 11 (S) – motiveringen Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter godkänner investeringsplanen för –2016. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 10. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 11. Vissa övriga frågor om 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 40. Reservation 12 (S) Reservation 13 (V) Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi Bemyndigande för anslaget 1:2 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:3 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 1:4 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 1:5 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 –2018. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:7 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 1:9 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 6. Bemyndigande för anslaget 1:10 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 7. Bemyndigande för anslaget 1:12 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 9. fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst 2014. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 8. Anslag inom utgiftsområde 21 Energi anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 21 punkt 12. 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2013/14:N235 av (S), 2013/14:N254 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N307 av och (båda S), 2013/14:N321 av (SD) yrkande 1, 2013/14:N359 av m.fl. (V), 2013/14:N387 av m.fl. (SD), 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 18, 2013/14:N428 av m.fl. (S) och 2013/14:N432 av m.fl. (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2013/14:1 (budgetpropositionen) i fråga om utgiftsområde 21 Energi 51 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2017. Beslutet innebar att ställde sig bakom de ramar för utgiftsområde 21 Energi som har angetts i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1). har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2013/14:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar i fråga om utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. I yttrandet har företrädare för S, MP, SD och V lämnat avvikande meningar till förmån för motsvarande förslag från respektive parti. Av tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 21 Energi. är budgetramen för utgiftsområdet . Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2014 (föresl. 2015 (utgiftsberäkning) 2016 (utgiftsberäkning) 2017 (utgiftsberäkning) * S har inte föreslagit några preliminära ramar –2017. ** V har inte föreslagit någon preliminär ram . I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis motioner om energipolitikens inriktning, inklusive vissa motionsyrkanden om bl.a. förnybar energi och kärnkraft. Därefter tar utskottet ställning till de förslag som läggs fram i propositionen om och till två motioner med koppling till affärsverkets verksamhet. Avslutningsvis behandlar utskottet regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi samt oppositionspartiernas motsvarande förslag. Förslagen i motionerna har dock en annan ram för utgiftsområdet som utgångspunkt än den som regeringen har föreslagit och som har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Det betyder att samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt berör mål och riktlinjer för energipolitiken. Utskottet redogör för sin syn på energipolitikens inriktning och erinrar om de mål som har beslutat om. Pågående och kommande insatser för att stimulera produktion av förnybar energi redovisas och avslår även de motionsyrkanden som finns på detta tema. Motionsyrkanden om värdet av en bredare energiöverenskommelse avslås också av . Vidare avslår motionsyrkanden om kärnkraftens framtida roll i . Här pekar utskottet på att kärnkraften kommer att svara för en viktig del av den svenska elproduktionen inom överskådlig tid. Utskottet hänvisar även till sin tidigare redovisade uppfattning om villkoren för genomförandet av kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V), 5 (S, V), 6 (MP), 7 (S, MP, V), 8 (MP), 9 (SD), 10 (V) och 11 (S). Energipolitikens inriktning och övergripande mål Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Utgiftsområde 21 Energi omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Det är främst (), och som har ansvar för att genomföra åtgärder. Även och länsstyrelserna har visst genomförandeansvar. I det följande beskrivs kortfattat politikens mål och inriktning så som den redovisas i propositionen. Redovisningen utgår till viss del från de motionsförslag som finns på området och är därför inte fullständig. För en mer utförlig beskrivning av mål och resultat på det energipolitiska området hänvisas till budgetpropositionen. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Regeringens vision är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären, vilket innebär att 2050 blir ett klimatneutralt samhälle. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Regeringen vill satsa på förnybar energi och effektivare energianvändning och skapa förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, vilket stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Inom energiområdet redovisas tre långsiktiga prioriteringar som bidrar till att uppnå visionen om att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären: Användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020. fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030. Ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. För att den gröna omställningen ska skapa fler växande företag, jobb och tillväxt i har regeringen –2014 lanserat en bred nationell miljöteknikstrategi i syfte att tydliggöra och fokusera de statliga insatserna. Stabila spelregler skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar, vilket i sin tur håller nere energipriserna och skapar förutsättningar för den nödvändiga omställningen. Svenska företag och konsumenter måste, enligt regeringen, kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att energibolagen får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. En kontrollstation för klimat- och energipolitiken genomförs i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till målen, liksom kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. I samband med behandling av propositionen Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat (prop. 2008/09:9, bet. 2008/09:NU8) riktade ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen bör granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. I anslutning till kontrollstationsarbetet avser regeringen att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter sammanställa resultaten av konsekvensanalyser av den förda energi- och klimatpolitiken för den elintensiva industrin och vid behov komplettera dessa analyser Med den politik som regeringen för bedöms komma att få ett fortsatt överskott av el med mycket små utsläpp av växthusgaser. Det kommer att hålla nere de svenska elpriserna som ökad export av el från till ersätter kolkraft och minskar utsläppen av växthusgaser. Regeringen vill skapa en gemensam nordisk och europeisk elmarknad där konsumenterna kan köpa el från flera producenter i syfte att öka försörjningstryggheten och konkurrensen på elmarknaden. Detta kräver ett starkt överföringsnät inom och mellan länder som bidrar till en effektiv marknad. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv marknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Väl fungerande marknader för el, värme och gas skapar bättre förutsättningar för god energitillförsel, lägre utsläpp av växthusgaser samt en god miljö och tillväxt. Värmemarknaden ska fortsätta att bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till 2020. Fjärrvärmen skapar förutsättningar att utnyttja samhällets energiresurser effektivt, genom användning av spillvärme, högeffektiv kraftvärme och bränsleresurser som annars inte kan tas till vara. Enligt regeringen utgör ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat och miljö. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. Ett övergripande mål om effektivare energianvändning till 2020 har beslutats av (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . kommer regeringen att lämna förslag till om hur EU:s nya energieffektiviseringsdirektiv ska genomföras i . Propositionen kommer att omfatta förslag på nödvändiga ändringar i lagstiftningen och utvecklade styrmedel och insatser för energieffektivisering i så gott som hela energisystemet, inklusive energiinfrastrukturen, från energiomvandling till slutanvändning. Frågan om hur energieffektivisering i energiintensiv industri kan främjas bereds inom . Med stöd av kommer ett nationellt program för energieffektivisering att genomföras –2020. I det anslagsförslag som redovisas längre fram i detta betänkande framgår det att regeringen föreslår att det tillförs som nationell medfinansiering till detta program. En ökad andel förnybar energi är gynnsamt för att uppnå de övergripande målen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i hela landet. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för en minskad klimatpåverkan. Det svenska målet är att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . elproduktion står i huvudsak på två ben, vattenkraft och kärnkraft, och är därmed nära nog koldioxidfri. Ur försörjningstrygghetssynpunkt är det positivt att systemet med elcertifikat leder till att det utvecklas ett kompletterande tredje ben som framför allt består av biokraftvärme och vindkraft. Vattenkraften är en värdefull tillgång för produktion av förnybar el och kommer även att spela en central roll för elförsörjning. Att bibehålla en hög produktion av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls, är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Nationalälvarna och de övriga älvsträckor som anges i , ska även i fortsättningen skyddas från utbyggnad. Det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. För att nå det mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatssystemet om en ökning med förnybar el till 2020 jämfört med nivå, bedöms det komma att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften. Tillsammans med vattenkraften stod detta kraftslag för drygt hälften av den förnybara elproduktionen under föregående år. En kontrollstation för elcertifikatsmarknaden kommer att genomföras . Regeringens långsiktiga inriktning för perioden är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. Regeringen anser att det behöver bli lättare att ansluta anläggningar för förnybar elproduktion till elnätet. För att uppnå önskat resultat i det korta perspektivet avser regeringen att införa ett system med förtida delning av nätförstärkningskostnaden. Regeringens ambition är att ersätta övergångslösningen med en långsiktig marknadslösning där staten inte behöver ta en finansiell risk. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utreda hur en sådan lösning kan utformas. Som ett led i att stärka ställningen för de konsumenter som också producerar förnybar el aviserar regeringen ett förslag i budgetpropositionen som innebär att en skattereduktion införs för mikroproducenter av el från förnybara energikällor. Förslaget bedöms kunna träda i kraft tidigast . tillkallade regeringen en särskild utredare för att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder som kan reducera transportsektorns utsläpp och dess beroende av fossila bränslen (dir. 2012:78). Åtgärderna kan avse alla de aspekter som kan ha betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och, när det gäller transportsektorn, visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Utredaren ska lämna sina förslag . Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle och förnybar el och värme, framför allt lokalt och regionalt. Regeringen avser även fortsättningsvis att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och som ökar biogasproduktionen. Solceller är en annan förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig i jämförelse med sådan teknik som redan är etablerad på marknaden. Regeringen stöder installationen av solceller i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen och etableringen av denna teknik. Regeringen ser forskning, utveckling och innovation som viktiga förutsättningar för att möjliggöra utvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem och för att öka möjligheterna att möta de stora samhällsutmaningarna kring energi, klimat och miljö, och ser dem som centrala förutsättningar för att EU ska uppnå de uppsatta klimat- och energipolitiska målen till 2020 och 2050. Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden där har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. utgjorde kärnkraften av den svenska elproduktionen. Regeringen konstaterar att kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. Lagen om kärnkraftens avveckling har upphävts. Ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Vidare kan industrin inte räkna med något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. har beslutat att innehavare av kärntekniska anläggningar ska ha ett obegränsat ansvar för radiologiska olyckor och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . Energipolitikens mål och inriktning I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) redovisar Socialdemokraterna sin energipolitik. Partiets mål för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat – och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor (yrkande 1). De ser stora möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet (yrkande 2). har unika naturliga förutsättningar för förnybar energi genom god tillgång på vind, vatten, skog och jord. Enligt motionärerna har den förnybara energin en mycket stor utbyggnadspotential . All svensk energi kan, enligt dem, komma från förnybara källor (yrkande 3). Den svenska industrins konkurrenskraft ska säkras genom trygg tillgång till el och bibehållen effekt i energisystemet . ska energiförsörjningen bli hållbar. Förutsättningarna att klara både industrins konkurrenskraft och omställning ökar, enligt motionärerna, med en blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken (yrkande 4). Om väljarna ger Socialdemokraterna förtroendet att leda en regering efter nästa val kommer partiet att bjuda in till nya energisamtal för att arbeta fram ett brett förankrat och hållbart beslut om den svenska energipolitiken. När det gäller en effektivare energianvändning förordar motionärerna en politik som tryggar den svenska tillgången till el och upprätthåller effekten i energisystemet. De anser att energieffektivisering är en grundläggande del av den framtida energipolitiken och vill att energianvändningen i ska vara effektivare 2020, att jämföra med regeringens mål som är (yrkande 6). Vidare förordar de inrättandet av ett konverteringsbidrag till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump samt solvärme (yrkande 11). Motionärerna ser också positivt på förutsättningarna att bygga den framtida svenska energiförsörjningen på förnybara källor (yrkande 15). De konstaterar att har unika förutsättningar att klara detta genom god tillgång till vatten, vind, skog och jord. Behovet av en ansvarsfull och långsiktig energipolitik för svensk basindustri framhålls i motion 2013/14:N297 av och (båda S).