bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — På grund av de brister som finns i fråga om styrning och kontroll av denna biståndsform och de risker som den är förenad med anser vårt parti att budgetstödet bör avvecklas. vill i det bilaterala biståndet prioritera satsningar i det civila samhället som ger större möjligheter för människor att vara med och påverka den egna livssituationen och verka för demokrati och mänskliga rättigheter. Vårt parti vill ge högre prioritet åt sociala och ekonomiska rättigheter för att ge fattiga människor grundläggande förutsättningar i sin vardag att förbättra sina livsvillkor. Många människor i utvecklingsländer är helt beroende av natur och jordbruk för sin överlevnad och är därför särskilt känsliga för klimatförändringar. Därför är det viktigt att öka biståndssatsningarna på hållbart jordbruk, skogsbruk och naturresurshantering. Detta gäller också tillgången till rent vatten och sanitet samt vattenförsörjning i jordbruket. Att sträva efter en klimat- och miljömässigt hållbar utveckling i utvecklingsländerna bör vara vägledande i allt biståndssamarbete. För att främja en ekonomiskt hållbar utveckling vill ge ökat stöd till samverkan mellan näringsliv och privata aktörer för jobbskapande insatser. Globala insatser för en socialt hållbar utveckling bör få högre prioritet i biståndet. Sådana insatser har avgörande betydelse för möjligheterna att nå millenniemål 2 om att uppnå grundskoleutbildning för alla, millenniemål 4 om att minska barnadödligheten, millenniemål 6 om att bekämpa hiv/aids, malaria och andra sjukdomar samt den del av millenniemål 7 som handlar om tillgång till rent vatten och sanitet. Det är viktigt att bygga relationer med länder efter avslutat biståndsarbete. anser dock att sådana insatser som kallas aktörssamverkan har fortgått alltför länge i länder där utvecklingssamarbetet i egentlig mening är avslutat. Insatser av denna karaktär måste inte nödvändigtvis finansieras med biståndsmedel. I fråga om basbudgetstöd till multilaterala organisationer prioriterar och dess underorganisationer. Enligt vår uppfattning bör stödet till höjas mer än vad regeringen beräknat. Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser att den flyktingpolitik som bedrivs varken är klok, rättvis eller human. Genom en ansvarsfull flyktingpolitik räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna. Därmed kan vi göra mindre avräkningar för flyktingkostnader än regeringen och kan i stället satsa på att via lämna ökat stöd till flyktingar i krisområdenas närhet. vill vi satsa mer än regeringen på UNHCR. Medlen bör tillföras ett eget anslag och därmed öronmärkas. Vi anser det vara en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som en del av den gängse biståndsramen. räknar vi därför med att renodla biståndsramen och inte göra några avräkningar för flyktingkostnader. Avräkningar – regelverk och information, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkande 17, 2013/14:U279 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:U298 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 76. har allt större belopp avräknats från biståndet. Det har exempelvis gällt schablonbelopp för administrativa kostnader och uppblåsta skuldavskrivningar. Dessa kostnader har inte redovisats mot biståndets mål. har avräkningarna för flyktingmottagande ökat drastiskt. har råd att både ta emot flyktingar och bedriva bistånd. Det måste finnas nya pengar, utöver bistånd, för klimatfinansiering. bör vara ett föredöme och särredovisa vad som är bistånd och vad som är internationella åtaganden för klimatfinansiering. Regeringen måste kvalitetssäkra de avräkningar man gör. försök att finansiera ambassader som inte bedrev biståndsrelaterad verksamhet kritiserades av /Dac, vilket tvingade regeringen att ändra beräkningsgrunderna. Avräkningarna måste givetvis följa regelverket och göras med rimliga avvägningar. Den procent av BNI som utgör biståndsramen ska användas för att bekämpa fattigdom och förtryck samt bidra till utveckling. Regeringen bör upprätta ett tydligt och transparent system som visar hur avräkningarna bidrar till målsättningarna i politik för global utveckling, dvs. Redovisningen ska förhålla sig till Dacs regelverk som anger vad som definieras som bistånd. ska inte vara ett land som tänjer på tolkningsutrymmet för vad som är bistånd eller inte. Hanteringen av avräkningarna för utrikesförvaltningens förvaltningskostnader har åter kommit att diskuteras, eftersom redovisningen inte varit transparent och i vissa avseenden, så som var fallet med avräkningarna för utlandsmyndigheter och ministerns samt statssekreterarens löner, inte heller korrekt. Regeringens transparensgaranti för biståndet ger löften om en förbättrad ordning. Vi noterar att regeringen, med anledning av tidigare kritik från Dac arbetar med den modell av faktisk kostnadsberäkning som togs fram inför föregående budget. Det är positivt att utrikesförvaltningen arbetar med utvecklingsfrågor även i eftersom detta är i linje med politiken för global utveckling. Regeringen bör dock göra en särskild redovisning mot biståndets mål av dessa kostnader och verksamhetens resultat. lanserade regeringen initiativet Openaid, vars syfte är att offentliggöra strategier, utvärderingar, kostnader etc. för biståndet. Det är eftersträvansvärt att det statliga biståndet blir mer transparent och Openaid-initiativet är ett steg i den riktningen. Skattebetalarna har självklart rätt att veta att pengarna används på ett bra sätt och att de kan utvärderas utifrån biståndets mål. Det gäller i givarländerna såväl som i mottagarländerna. Det saknas dock transparens och öppenhet kring den del av biståndsramen som används för att finansiera flyktingkostnader i , och kring att, utöver detta, ytterligare biståndsmedel finansierar ambassadkostnader i och stipendier till utländska studenter i . Det saknas en redovisning av hur nämnda avräkningar bidrar till att uppnå målet för internationellt utvecklingssamarbete om att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Även avräkningarna bör tydligt redovisas inom ramen för Openaid-initiativet. Skuldavskrivningar, punkt 5 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U279 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24. har regeringen avräknat bilaterala skuldavskrivningar från biståndsramen. anges att detta inte är aktuellt. I det fall skuldavskrivningar ändå kommer att aktualiseras bör ett system tas fram som beaktar skuldens legitimitet och utformas så att man vid avskrivningar utgår från den faktiska fordran och inte räknar upp denna till orimliga belopp, som sedan räknas av från biståndsramen. Skuldavskrivningar, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24 samt 2013/14:U279 av m.fl. (MP) yrkande 4. Fattiga länders skulder är ett avgörande hinder för utveckling. I många länder förhindrar utgifter för räntor och amorteringar att satsningar på utbildning, hälsovård och infrastruktur genomförs, vilket i grunden hotar möjligheterna till utveckling. Ansvaret för skuldkrisen kan inte enbart läggas på länderna i syd. Internationella institutioner och länder i nord har ett stort ansvar för flera länders skuldkris. har man lånat ut pengar till diktaturer trots att man varit medveten om att lånen inte skulle komma befolkningen till del. I dessa fall är det tydligt att nord har ett medansvar för skuldsättningen och att skulderna är att betrakta som illegitima. Det är därför välkommet att meddelade att man beslutat tillsätta en skuldrevision för att undersöka hur stor del av fordringar på fattiga länder som är legitima. Även bör tillsätta en skuldrevision enligt norsk modell för att undersöka hur stor del av fordringar som är legitima. En av flera förutsättningar för utveckling i syd är att omfattande skuldavskrivningar kommer till stånd och att det skapas internationella system för hållbar långivning. bör verka för att de fattigaste länderna får totala och ovillkorade skuldavskrivningar. Dacs regelverk, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 20. De s.k. Dac-reglerna styr vad som får räknas som internationellt bistånd. Reglerna utgör dock ett golv, inte ett tak. Enligt Dac-reglerna är det tyvärr tillåtet att använda biståndsmedel för att bl.a. finansiera skuldavskrivningar, flyktingmottagande och utländska studenter vid högskolor i givarlandet. bör verka för att Dacs regelverk ändras så att det inte blir tillåtet att använda biståndsmedel till skuldavskrivningar, stipendier till utländska studenter vid högskolor i givarländerna och flyktingmottagande. Eftersom det enligt Dac i vissa fall är möjligt för medlemsländer att finansiera sina egna åtaganden enligt Kyotoprotokollet med biståndsmedel och därigenom minska övrigt utvecklingssamarbete, bör inom /Dac arbeta för att åtaganden enligt Kyotoprotokollet inte får räknas som utvecklingssamarbete. Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 19 i denna del och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 75 i denna del. EU är världens största biståndsgivare och har som mål för sin utvecklingspolitik att utrota fattigdomen i världen inom ramen för en hållbar utveckling. EU är och ska vara pådrivande för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet utformas i partnerskap med mottagarna och fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden samordnas bättre. bör vara pådrivande för att så ska bli fallet. EU:s jordbruks-, fiske- och handelspolitik måste reformeras för att främja och inte bromsa utvecklingsländers möjligheter. bör vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer enligt gjorda åtaganden. Internationella insatser för bistånd och millenniemålen, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 75 i denna del och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 19 i denna del. har ett ansvar att påverka det stora antal länder som inte levt upp till FN:s mål om i bistånd. I spåren av den finansiella krisen är det ännu viktigare att mobilisera resurser till de fattigaste länderna som drabbas hårdast av nedgången i den globala ekonomin. Det behövs ökade ekonomiska resurser för att kunna nå millenniemålen. En skatt på finansiella transaktioner har förts fram som en alternativ mekanism för att finansiera utveckling, och efter finanskrisen har frågan vunnit ökat politiskt stöd. En skatt på finansiella transaktioner kan bidra såväl till finansiell stabilitet som till att generera resurser för utvecklingssamarbete och klimatarbete. Den långsiktiga ambitionen bör vara att en sådan skatt införs på global nivå, men ter sig EU-nivån mer realistisk och det är då avgörande att skatteintäkterna går tillbaka till medlemsländerna, som suveränt bör disponera dessa medel. En global skatt på koldioxid är ett annat alternativ som skulle ge ökade resurser till FN:s arbete och skapa incitament för att minska världens koldioxidutsläpp. En sektorsövergripande skatt på koldioxid bör utformas som en minimiskatt som administreras av respektive land. Gränsöverskridande utsläppskällor som bunkerbränslen för flyg- och sjöfart regleras med fördel genom en globalt harmoniserad skatt vars intäkter går till FN:s utvecklingsarbete. bör verka för sådana skatter internationellt och genom EU. Kapital- och skatteflykt, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 14. För varje biståndskrona försvinner fler kronor i kapital- och skatteflykt – medel som utvecklingsländerna behöver använda till fattigdomsbekämpning och samhällsservice för sina medborgare. Inom exempelvis FN, och EU pågår olika arbeten för att motverka detta. Ett exempel är krav på land-till-land-rapportering som ett verktyg mot skatteflykt och korruption, vilket bör utökas till fler sektorer och företag. Ökad öppenhet gör det lättare att följa upp företagens verksamhet och leder till skärpta förhållningssätt. Det är självfallet något som våra partier välkomna välkomnar. Likaså måste kraft läggas på att motverka skatteparadis. Automatiskt informationsutbyte är ett viktigt verktyg i det arbetet. har förutsättningar att vara ett föregångsland för skatteuppbörd, skatteförvaltning etc. och bör därför vara pådrivande i det internationella arbetet med beskattning. Att bekämpa korruption liksom skatteparadis och skatteflykt är viktiga komponenter för att kunna stärka politiska och ekonomiska institutioner. ska också sträva efter nolltolerans mot korruption i utvecklingssamarbetet. Ett viktigt verktyg i det arbetet är att skapa ett inhemskt tryck mot korruption genom fri press, ett fungerande och oberoende rättsväsende samt ett starkt civilt samhälle. Socialdemokraterna, och vill att verkar för skärpta internationella regelverk för att motverka kapital- och skatteflykt och att det svenska utvecklingssamarbetet arbetar aktivt med kapacitetsstärkande arbete gällande skatteuppbörd och skatteförvaltning. Skatteparadis ska motverkas. EU:s insatser för millenniemålen, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 22. Millenniemålen kommer inte ensamma att lösa alla jordens utmaningar eller utradera fattigdom eller förtryck. Om millenniemålen nås skulle det dock innebära att miljoner människor får möjlighet att leva värdiga liv. När det nu bara återstår innan millenniemålen ska vara uppfyllda är det avgörande att världen kraftsamlar runt dessa mål. Regeringen måste nu koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till uppfyllandet. har en skyldighet att trycka på de rika länder som inte lever upp till de gemensamt satta målsättningarna. Inte minst gäller detta för länderna inom EU. bör inom EU och andra internationella forum aktivt verka för att de mål som satts upp för det internationella biståndet inom ramen för millenniemålens uppfyllande blir verklighet. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många utvecklingsländers största handelspartner. Trots att är världens fjärde största biståndsgivare och kanaliserar av den nationella biståndsbudgeten genom EU så är den svenska biståndsdebatten fokuserad på det svenska bilaterala biståndet. EU:s utvecklingspolitik brister på en rad punkter och står inför en rad utmaningar. bör agera för förbättringar i unionens utvecklingspolitik. bör aktivt verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur man ska uppnå EU:s gemensamma mål om att nå av BNI till 2015. bör även agera för att man inom unionen fastställer åtagandet om att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL). Dessutom bör verka för att EU:s klimatfinansiering ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet. Likaså är det viktigt att klargöra att samstämmighet för utveckling är ett överordnat mål, och att det ska översättas i en konkret färdplan. bör arbeta aktivt för att en sådan färdplan blir verklighet. Det finns också ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling, bl.a. genom deltagande i beslutsprocesser, och att öka finansieringen av det civila samhällets verksamhet. Utvecklingsmål efter 2015, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7. Det är glädjande att om uppföljning av millenniemålen visar att några delmål har uppnåtts: fattigdomen halveras, levnadsvillkoren i världens slumområden förbättras, lika många flickor som pojkar börjar skolan och tillgången till rent vatten ökar. återstår många mål som är långt ifrån uppfyllda. För att slå vakt om de framsteg som har gjorts och för att intensifiera arbetet för att nå ytterligare mål krävs det att länderna står fast vid gjorda åtaganden. är det pågående arbetet för att formulera utvecklingsagendan av stor vikt. Den nya utvecklingsagendan måste bygga på millenniemålens styrka – en samlad och gemensam agenda för utveckling som den tar sikte på hållbar ekonomisk och social såväl som miljömässig utveckling. Utvecklingen måste inkludera alla och vara icke-diskriminerande. För att nå detta krävs en bred ansats på många områden. De nuvarande millenniemålen måste förverkligas och ambitionerna därefter höjas väsentligt och gälla alla länder. Jämställdhet och kvinnors rättigheter måste fortsätta att såväl vara en egen målsättning som genomsyra andra mål. De nya målen måste också omfatta ökad demokrati och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Utvecklingsmål efter 2015, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 samt 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 24. Tillgång till rent vatten, säker sanitet och hygien är grundläggande mänskliga rättigheter som kan vara avgörande för människors överlevnad, hälsa, jämställdhet, utbildning, välfärd och ekonomiska produktivitet. Regeringen bör verka för att tillgången till rent vatten och säker sanitet för alla människor ska vara ett prioriterat mål i den nya utvecklingsagendan och för att det i den nya utvecklingsagendan finns en medvetenhet om sambandet mellan tillgången till rent vatten och säker sanitet och andra utvecklingsmål och områden, bl.a. hälsa, jämställdhet och utbildning. En stor majoritet av de fattigaste människorna lever på landsbygden och är beroende av jordbruket för sin överlevnad. En studie från visar att tillgång till livsmedel var ett av de områden som fattiga människor prioriterade högst. anser att satsningar på jordbruksutveckling är ett av de mest grundläggande och viktiga verktygen i att kunna bekämpa fattigdom och gynna utveckling i utvecklingsländer. Jordbruket är en källa till familjens livsmedel och ger en möjlighet att generera inkomster. På landsbygden i utvecklingsländer är det ofta kvinnorna som axlar ett tungt ansvar för jordbruket och de dagliga livsmedlen. En ökad tillgång till livsmedel och jordbruksprodukter kan lyfta kvinnor från att inte bara försörja familjen utan också kunna generera inkomster till familjen genom att kunna sälja varor. Att ge fattiga människor förutsättningar att säkra tillgången till livsmedel och förbättra sin ekonomiska ställning kan också vara avgörande för att de ska kunna förbättra sin ställning och göra sin röst hörd och få inflytande i sin närmiljö. Regeringen bör verka för att jordbruksutveckling och säker tillgång till livsmedel ska vara ett prioriterat mål i den nya utvecklingsagendan . Utvecklingsmål efter 2015, punkt 10 – motiveringen (V) av (V). Genom millenniemålen 2000 fastställdes en gemensam internationell dagordning för global utveckling. På så sätt uppnådde det internationella samfundet en samsyn om att global utveckling kräver en helhetssyn och att insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop. pågår arbetet med att besluta om de nya utvecklingsmål som ska ta vid när millenniemålen löper ut . anser att det är centralt att man i arbetet med de nya målen tar med sig erfarenheterna från arbetet med millenniemålen, både vad som varit framgångsrikt och vad som varit mindre lyckosamt. De nya utvecklingsmålen behöver vara universella och omfatta alla jordens stater. De nya målen behöver vara tydliga med nords ansvar och syds ägandeskap för sin utveckling. Det behövs tydliga krav på nord när det gäller biståndsnivåer, och utgångspunkten måste vara att befolkningen i syd ska sätta dagordningen för sin egen utveckling. De nya utvecklingsmålen måste vara tydliga när det gäller behoven av en samstämmig utvecklingspolitik. De nya målen behöver inkludera skarpa mål om fattigdomsbekämpning. Det är realistiskt att utrota fattigdomen under vår generation. Men fattigdomsmålen måste kompletteras med mål om ökad jämlikhet och minskade ekonomiska klyftor inom och mellan stater. De nya målen måste vara tydliga när det kommer till jämställdhet. Ett jämställdhetsperspektiv kommer att behöva genomsyra alla mål – men det behövs också skarpa egna mål om kvinnors rättigheter. Frågor som behöver lyftas i egna mål är t.ex. kvinnors rätt till sin kropp och hälsa och frågor runt våld mot kvinnor. De nya utvecklingsmålen måste vara ekologiskt hållbara mål och måste kopplas till ett ambitiöst klimatarbete och hållbart utnyttjande av jordens naturresurser. De nya målen bör innehålla mål som rör tillgång till rent vatten, förnybar energi och matsäkerhet. Flera frågor har varit kontroversiella i diskussionerna om de nya utvecklingsmålen. I vanlig ordning har i synnerhet frågor om kvinnors rättigheter och frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR-frågor, skapat störst oenighet. Denna oenighet finns även inom EU. Regeringen har hitintills sagt att man kommer att prioritera att EU ska tala med en röst. Det finns en betydande risk att ett sådant förhållningssätt kommer att leda till att binds till en urvattnad kompromiss inom unionen. För är det viktigare att kan vara en tydlig röst för kvinnors rättigheter än att enighet uppnås inom EU. Styrning, uppföljning och utvärdering, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U298 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 23 samt 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 79. Det svenska utvecklingssamarbetet har god kvalitet och ger resultat. behöver biståndet utvecklas och förbättras ytterligare. Styrningen måste förbättras. Den ska vara tydlig, och rätt saker ska mätas och utvärderas. Jakt på kortsiktiga resultat och lätt mätbara insatser får inte äga rum på bekostnad av långsiktiga arbetssätt. Öppenhet och transparens måste i högre grad än prägla beslutsprocesser, utvecklingsdebatten och reformarbetet inom det internationella utvecklingssamarbetet. Därför är det negativt att regeringen avser att lägga om biståndspolitiken genom den s.k. biståndsplattformen men endast vill informera via en skrivelse.