bet · H101NU7 · 2013-12-18 00:00:00 — Priset var dock i linje med liknande förvärv som gjordes och hade stöd av externa bedömare, menade statsrådet. I kommittémotion 2013/14:K382 av m.fl. (S), som behandlades av inom ramen för budgetbetänkandet om utgiftsområde 1 (bet. 2013/14:KU1), begärdes dels en ökning med i syfte att tillsätta en för Nuonaffären (yrkande 1), dels ett tillkännagivande om en oberoende för Nuonaffären (yrkande 4). justerade betänkandet och avstyrkte båda dessa yrkanden i beslutet om förslag till fördelning av anslagen inom utgiftsområdet. Per (MP) begärde i en anmälan till (KU-anmälan 1184-2012/13) en granskning av om den tidigare näringsministern hantering av förvärv av Nuon varit förenlig med gällande regler och riktlinjer. planerar att behandla anmälan i ett granskningsbetänkande med planerad justering . I en interpellation (ip. 2012/13:277) undrade Per (MP) vilken information statsministern fick om Nuonaffären innan den genomfördes, om statsministern i förväg gav sitt godkännande till affären samt om statsministern avsåg att ändra organisationen inom för att bättre kunna hantera stora statliga företagsaffärer. I en annan interpellation (ip. 2012/13:278) undrade (S) om statsministern haft kännedom om och godkänt Nuonaffären. (S) frågade dessutom i en interpellation (ip. 2012/13:297) om och finansministern kände till de varningar som förelåg inför Nuonaffären, vilken bedömning finansministern i så fall gjorde av relevansen i dessa varningar samt vilket råd finansministern gav till statsministern och de partiledare som gav klartecken för affären. undrade (S) i två frågor (fr. 2012/13:674 respektive 676) dels om statsministern avser att ta något initiativ till förändringar av rutiner och arbetsformer i eller för det s.k. inre kabinettet med anledning av de obesvarade frågor och oklarheter som finns kring Nuonaffären, dels mot bakgrund av vilka fakta och argument som statsrådet hävdar att statsministern och partiledarna inte var informerade om Nuonförvärvet. I en interpellation (ip. 2012/13:510) av (S) ställdes frågorna om statsministern var informerad om Nuonaffären, om statsministern kände till de varningar som förelåg inför affären samt varför statsministern i så fall godkände affären. Statsrådet besvarade interpellationerna 2012/13:277, 278 och 297, frågorna 2012/13:674 och 676 samt interpellation 2012/13:510. I svaren, som till stor del var likartade, hänvisade statsrådet till att det av aktiebolagslagen (2005:551) följer att ett bolags styrelse ansvarar för och fattar beslut i samtliga bolagsfrågor som inte ägaren på bolagsstämma gett särskilda anvisningar om. Det är därmed styrelsen som ska ta det fulla ansvaret för förvaltningen av bolagets angelägenheter och bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. Statsrådet uppgav att regeringen mot denna bakgrund inte har fattat något beslut när det gäller förvärv av Nuon. Vidare framförde han att de statliga bolagens styrelser enligt statens ägarpolicy är skyldiga att inför särskilt viktiga avgöranden samordna sin syn i dessa frågor med företrädare för ägaren. Det är också styrelsens ansvar att bedöma i vilka fall samordning bör ske. Även om samordning skett med ägaren är det alltjämt styrelsen som fattar och ansvarar för bolagets beslut. förankring med ägaren inför bolagets förvärv av Nuon skedde genom att styrelsen samordnade sin syn på förvärvet med ägaren, som i detta fall företräddes av och dess dåvarande departementschef. Genom att ett ansvarigt statsråd får information får regeringen anses bli informerad. Det ansvariga statsrådet ställde relevanta kontrollfrågor, bl.a. om kunde klara avkastningen med denna investering. Mot bakgrund av styrelsens positiva svar på denna fråga, och budskapet i rapporter som beställts från externa rådgivare, fann statsrådet inte skäl att ifrågasätta den eniga styrelsens bedömning. Eftersom något regeringsbeslut inte fattades kring förvärvet lämnades inte information till övriga partiledare före förvärvet. Med anledning av frågorna 2012/13:674 och 676 uppgav statsrådet vidare att det s.k. inre kabinettet är ett forum för diskussioner mellan partiledarna och att där inte fattas formella beslut. Det dokument från som nämns i den ena frågan återspeglar inte hur information i frågan delades inom . Statsrådet hänvisade vidare till att har ett nytt uppdrag och att statens ägarpolicy har utvecklats och är ett tydligare ramverk . Bland annat har rutinerna för styrelsens samordning med ägaren inför särskilt viktiga avgöranden förtydligats. För en aktiv ägare sker en löpande dialog med bolagen via ordföranden. Regeringen arbetar kontinuerligt med att skärpa rutinerna och effektivisera styrningen av de statligt ägda bolagen. Statsrådet tillbakavisade ett påstående om att genom hemliga avtal skulle ha förbundit sig att inte göra förändringar i Nuon, och påpekade att det dessutom har annonserats fler uppsägningar i än i . besvarade statsrådet en interpellation (ip. 2012/13:395) av (S) som gällde vilket ställningstagande finansministern hade gjort i fråga om hur reformutrymmet påverkas av förlusten från Nuonköpet. I sitt svar uppgav statsrådet att , liksom de övriga statliga bolagen och näringslivet i stort, bedriver en verksamhet som medför affärsrisker. årliga resultat efter skatt har –2012 varierat . blev årsvinst 10,4 miljarder, och uppgick resultatet efter skatt till . var också då bolaget gjorde en nedskrivning på ca i den del av som bl.a. hänförs till elproduktion från tidigare Nuon. Trots detta blev resultatet efter skatt alltså högre än året innan. Att prognostisera framtida utfall i en så stor verksamhet som är oerhört svårt. har utdelningsandelen i snitt utgjort av årets resultat, vilket medfört att staten har mottagit utdelningar om 4–från varje enskilt år. Av statens totala inkomster på har kommit från utdelningar från de statliga bolagen. uppgick de statliga bolagens utdelningar sammanlagt till . Storleken på utrymmet för nya ofinansierade reformer, det s.k. budgetutrymmet, bestäms i en sammantagen bedömning där det finansiella sparandet i hela den offentliga sektorn endast är en bestämningsfaktor av många. Det är uppenbart att har gjort några bra och några mindre bra investeringar. äger och driver olika produktionsanläggningar inom olika områden. Från tid till annan, och mycket beroende på statliga interventioner och förändrade regelverk, påverkas lönsamheten hos de olika produktionsslagen. Att prognostisera framtida vinstutfall är högst osäkert, och ett enskilt bolags årsvinst påverkar därmed inte statens framtida reformutrymme, menade statsrådet. I en fråga (fr. 2012/13:686) av (S) undrade frågeställaren om det ansvariga statsrådet avsåg att ta initiativ till en oberoende utredning av hur Nuonaffären påverkat statens framtida investeringar i förnybar energi. Statsrådet hänvisade i sitt svar samma månad till att står inför stora utmaningar, framför allt kopplade till tre stora utmanande innehav – kolkraft och kärnkraft i samt gaskraft i – och att det är viktigt att förhåller sig till det uppdrag som har beslutat om att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vidare hänvisade statsrådet till att ägaren hade beslutat om nya ekonomiska mål för bolaget för att ge utrymme för värdeskapande och för att stärka investeringarna i förnybar energi samt till att bolaget genomfört ett omfattande strategiarbete. Som ägare har regeringen i dialogen med bolaget varit tydlig med att strategin ska leda till ökat fokus på investeringar i förnybar energi och att det fastlagda uppdraget och de fastlagda målen ska fullföljas. Mot denna bakgrund avsåg statsrådet inte att vidta några ytterligare åtgärder. är största skogsägare och förvaltar totalt ca mark. miljöarbete utgår från bolagets egen miljöpolicy. Målet i miljöpolicyn är att av den produktiva skogsmarken ska användas till naturhänsyn och naturskydd. är certifierat enligt FSC:s () standard. fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. Dessutom ska bolaget även fortsättningsvis genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor möjliggöra omarronderingar och tillköp för enskilt skogsbruk, särskilt i glesbygd. Försäljning av mark ska ske till dess att av den areal bolaget hade vid bolagets bildande är avyttrad. Enligt årsredovisning 2012 hade bolaget vid utgången av 2012 sålt totalt ca mark, vilket motsvarar av markinnehavet vid programmets inledning 2002. Återstående areal som ska säljas uppgår till ca . Uppdraget om försäljning av mark beräknas pågå . uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten upphörde vid utgången av 2010. När det gäller jaktarrenden, som är föremål för ett yrkande i motion 2013/14:N412 av i m.fl. (S), besvarade statsrådet en skriftlig fråga av (V) i detta ämne. Frågeställaren ville veta om det ansvariga statsrådet avsåg att använda statens ägande av för att försäkra att bolagets policy för jaktarrenden inte innebär att möjligheterna till jakt för lokala jaktlag begränsas av att arrendekostnaderna stiger kraftigt. Frågan om jaktarrenden behandlades även i ett interpellationssvar av statsrådet med anledning av en interpellation (ip. 2013/14:18) av (V). Interpellationen gällde om statsrådet tänkte vidta åtgärder för att genom ägardirektiv till se till att jaktarrendena hålls på en nivå som möjliggör jakt för jaktintresserade i alla inkomstskikt. Vid båda svarstillfällena konstaterade statsrådet att är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor. Det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. Statsrådet har således inte för avsikt att påverka bolagets policy för jaktarrenden eller deras prissättning. Han hade dock fått information från om att bolaget menar att de nya jaktavtalen och prisjusteringarna kan leda till att fler och framför allt yngre jägare kommer att kunna få plats i jaktlagen, eftersom avtalskonstruktionen och prissättningen ska uppmuntra jaktlagen att ta in nya medlemmar. tillämpar också rabatter för yngre jägare, uppgav statsrådet. avslog en motion om arrendepriser liknande den här aktuella i motion 2013/14:N412 (S). Motionsyrkandet följdes upp i en reservation (S). avslog även ett motionsyrkande om ett samlat statligt ägande av skog liknande det här aktuella yrkandet i motion 2013/14:MJ301 (V). Yrkandet följdes upp i en reservation (V). Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övergripande om förvaltning av statliga företag – Statliga företags arbete med riktlinjer och policyer – om köpet av Nuon – Sveaskog AB:s arrendepriser – Försäljning av statliga företag – Skrivelsen om företag med statligt ägande. Övergripande om förvaltning av statliga företag Uttalanden av i olika frågor som rör förvaltning av statliga företag begärs i de fyra motionerna 2013/14:N2 (S), 2013/14:N290 (S), 2013/14: N367 (S) och 2013/14:N423 (S). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att de statliga bolagen ges möjlighet att utvecklas och växa för att skapa värde för ägaren samt att den aktiva förvaltningen sker på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Vidare är det viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt. I statens ägarpolicy slås fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Som redovisats ställs krav på att samtliga styrelser i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Ägarpolicyn fastställer även vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska följa. beslutade regeringen – som tidigare redovisats – om riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Utskottet anser därför att det inte finns något behov av ett riksdagsuttalande om lönesättningen för ledande befattningshavare i statliga bolag. Det är angeläget att företag med statligt ägande, liksom övriga företag, arbetar med innovationsfrågor. Utskottet anser emellertid att ett sådant tillkännagivande som förordas i motion 2013/14:N423 (S) inte behövs. Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuella motionerna i berörda delar. Statliga företags arbete med riktlinjer och policyer Styrningen av de statligt ägda bolagen sker i första hand med stöd av statens ägarpolicy. Vidare ska en kontinuerlig dialog ske mellan förvaltningsorganisation och den politiska ledningen å ena sidan och styrelseordförandena och bolagen å andra sidan. Målen för bolagens ekonomi och verksamhet ska följas upp regelbundet och utvärderas. En förutsättning för ett långsiktigt värdeskapande i de statliga bolagen är att företagandet bedrivs hållbart, definierat som ett ansvarsfullt utnyttjande av resurser samt en ansvarsfull hantering av mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Förvaltningen ska vara effektiv, professionell och transparent. I statens ägarpolicy slås fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer alla statligt ägda företag ska följa. utökades dessa med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. har staten också ett krav på att statligt ägda bolag ska rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). I ägarpolicyn anges vidare att statligt ägda bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi samt fastställda mål för att hantera hållbart företagande. Regeringen ställer krav på att samtliga styrelser i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar och kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande bolagsstyrningen. Utskottet kan således konstatera att de statliga företagen redan arbetar aktivt med riktlinjer och policyer. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:N2 (S) i berörd del. Uttalanden av om AB:s roll i omställningen av energisystemet eller om bolagets uppdrag i övrigt begärs i motionerna 2013/14:Ub469 (SD), 2013/14:N292 (S), 2013/14:N418 (S), 2013/14:N352 (MP) och 2013/14:N439 (SD). Med anledning av nämnda motioner vill utskottet anföra följande. fattade , som redovisats, beslut om ett förtydligat uppdrag för . Innebörden av detta är att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I sitt ställningstagande anförde utskottet att det förtydligade uppdraget hade fått en sådan utformning att de oklarheter som tidigare hade funnits skulle komma att undanröjas. Utskottet såg det som naturligt att den tidigare geografiska avgränsningen till svensk energiförsörjning helt togs bort. I anslutning till det som förs fram i de här aktuella motionerna om roll inom energipolitiken vill utskottet betona att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet ser marknadsmässighet som ett centralt begrepp, om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som utskottet vill se. I propositionen om ett förtydligat uppdrag för meddelade regeringen sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljningen av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Utskottet, som ansåg att det är mycket bra att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt, anförde att det därmed kommer att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. Utskottet noterar att vid den extra bolagsstämman , som redovisats, presenterade nya hållbarhetsmål. Enligt dessa ska minska sina koldioxidutsläpp till i absoluta utsläpp till 2020, och bolagets tillväxttakt inom förnybar energi ska vara högre än den genomsnittliga tillväxttakten för de marknader bolaget verkar på i norra . Dessutom ska kvantitativa mål på energieffektivisering sättas. I motion 2013/14:Ub469 (SD) begärs ett tillkännagivande om att en riskkapitalfond bör inrättas, där en del av finansieringen ska ske genom vinstuttag från . Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i motionen framhålla vikten av att kunskapsintensiva idéer stärks i tidiga skeden. Arbetet med att förbättra de statliga marknadskompletterande kapitalförsörjningsinsatserna behöver fortsätta. Utskottet tillbakavisar dock förslaget om att använda vinstuttag från för att finansiera en riskkapitalfond. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub469 (SD), 2013/14:N292 (S), 2013/14:N418 (S), 2013/14:N352 (MP) och 2013/14:N439 (SD) i berörda delar. om köpet av Nuon Utskottet vill med anledning av vad som sägs i motion 2013/14:N1 (S, MP, V) om att tillsätta en om köpet av Nuon anföra följande. Av aktiebolagslagen (2005:551) följer att ett bolags styrelse ansvarar för och fattar beslut i samtliga bolagsfrågor som inte ägaren på bolagsstämma gett särskilda anvisningar om. Det är därmed styrelsen som ska ta det fulla ansvaret för förvaltningen av bolagets angelägenheter och bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. Vid förvärvet av Nuon gjorde bedömningen att det var strategiskt riktigt att genomföra köpet. Beslutet om köpet togs av styrelsen. Inget regeringsbeslut fattades i frågan. När det gäller ansvarsfördelningen mellan styrelse och ägare angav för förvärvet av Nuon tillämplig arbetsordning för att styrelsen genom styrelseordföranden skulle samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse, vilket också skedde vid bolagets beslut att förvärva Nuon. Utskottet kan konstatera att inför köpet av Nuon samordnade sin syn på förvärvet med ägaren genom att den dåvarande näringsministern informerades. Hon ställde då relevanta kontrollfrågor, bl.a. om huruvida köpet var förenligt med avkastningskraven på . Styrelsen meddelade då att så var fallet. En oberoende värdering genomfördes av en extern finansiell rådgivare, , som bedömde att priset var rimligt. Till detta kan även tilläggas att ett strategiarbete tillsammans med konsultbyrån hade identifierat europeisk tillväxt som det mest värdeskapande alternativet för samt att det skulle genomföras genom bl.a. förvärv, vilket kunde inkludera större förvärv. Ansvarigt statsråd fann mot denna bakgrund inte skäl att ifrågasätta den eniga styrelsens bedömning. Enligt utskottets uppfattning saknas det anledning att tillsätta en för att utreda processen inför köp av Nuon. kommer under att behandla en anmälan som gäller om den tidigare näringsministerns hantering av förvärv av Nuon varit förenlig med gällande regler och riktlinjer. Utskottet har fullt förtroende för att granskningen av ärendet kommer att hanteras genomgripande och fullödigt av . Utskottet ser ingen anledning till att och parallellt lägga tid och resurser på att göra ytterligare en granskning genom att tillsätta en särskild . Dessutom anser utskottet att det även är olämpligt att en kommission överprövar det arbete som ska göra. Vad som skulle återstå för en kommission att granska är om köpet skedde på affärsmässiga grunder. En sådan överprövning av av affärsmässigheten skulle dock innebära en mycket märklig ordning där skulle ta på sig att granska bolagens transaktioner. En konsekvens av förslaget måste rimligen också vara att samtliga förvärv och större investeringar som någonsin har gjorts av statliga bolag bör utredas av en kommission. I förlängningen kommer statliga bolag inte att vilja göra affärer. Marknadsförutsättningarna för och andra europeiska energibolag har förändrats kraftigt . Utvecklingen drivs av både konjunkturella och strukturella faktorer. En global finanskris och efterföljande recession har påverkat efterfrågan på el och orsakat prisfall på utsläppsrätter från per ton 2008 till dagens pris på ca per ton, motsvarande ett prisfall på . Detta missgynnar icke koldioxidtunga kraftslag som t.ex. gaskraft. Ökad utvinning av skiffergas i har lett till ett dramatiskt ökat utbud av kol i eftersom kol från i stället exporterats till . Detta har pressat ned europeiska kolpriser, vilket resulterat i lägre priser på el. Den kraftiga ökningen av kolkraftsproducerad el har skett på bekostnad av gaskraftsproducerad el. Vidare har haft en kraftig tillväxt i förnybar energiproduktion. har haft en tillväxt –2012 om av ny kapacitet inom förnybar energi, vilket främst drivits av kraftiga subventioner och där det mesta är lokalproducerad förnybar energi. Detta är en central del av den s.k. Energiewende i . En annan faktor som har påskyndat omställningen till förnybart är beslutet att successivt stänga ned tysk kärnkraft som fattades efter jordbävningen och i . Konsekvensen av det som nämns ovan, tillsammans med en lägre efterfrågan på el till följd av den europeiska skuldkrisen, har lett till utbudsöverskott och därigenom låga elpriser. Det är inte bara som har varit tvungna göra nedskrivningar. Tyska RWE har gjort nedskrivningar på ca 30 miljarder, och även andra bolag som franska GDF Suez och norska Statkraft har gjort stora nedskrivningar. Det var ingen som 2009 kunde förutse de konjunkturella och strukturella förändringar som energimarknaden har genomgått och som resulterat i att det är mer lönsamt att producera el med kolkraft än med gas. Även väntas energibolagen i stå inför stora utmaningar med låg efterfrågan på och högt utbud av el, vilket väntas leda till fortsatt låga elpriser. Som en konsekvens av dessa förändrade marknadsförhållanden reviderade regeringen ekonomiska mål med lägre och därmed rimligare avkastningskrav för att öka möjligheterna till satsningar på hållbar energi. slog bolaget fast en ny strategi med ökat fokus på klimatutmaningar och . Det är nu angeläget att bolaget skyndsamt fullföljer sin strategi. Det är och ledning som ansvarar för att bolagets verksamhet bedrivs så att bolaget når de mål som ägaren respektive bolaget har beslutat om. har genomgått en kraftig expansion. har expansionen gett flera starka resultat, men den har också medfört ett ökat risktagande, som till följd av bl.a. den globala ekonomiska krisen ställer bolaget inför flera utmaningar. Förvärvet av Nuon är en av flera faktorer som belyser detta. Nedskrivningarna av bolagets värde är i linje med de europeiska energibolagens bekymmersamma utveckling och bekräftar de problematiska utmaningar som tillsammans med den övriga europeiska energimarknaden står inför. har de stora europeiska energibolagens aktievärde minskat med , vilket motsvarar en total värdeminskning på ca . De största utmaningarna för är alltså både de konjunkturella och strukturella förändringarna på energimarknaden. Det är framför allt tre innehav som innebär stora utmaningar för kärnkraft i som förvärvades 2001