bet · H001AU11 · 2013-06-05 00:00:00 — 2012/13:AU11 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna m.m. Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna m.m. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2012/13:143 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna och två motioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 27 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslår regeringen ändringar av sanktionssystemet på arbetstids- och arbetsmiljöområdet i syfte att få till stånd ett effektivare sanktionssystem. Propositionen innehåller förslag till ändringar i arbetsmiljölagen (1977:1160) som innebär att administrativa sanktionsavgifter i stor utsträckning ska ersätta straffsanktioner. En sanktionsavgift ska tas ut även om överträdelsen inte har skett med uppsåt eller av oaktsamhet. En höjning av högsta beloppet för avgiften föreslås från till . Förfarandet för uttag av de nya sanktionsavgifterna föreslås få i princip samma ordning som gäller enligt arbetsmiljölagen . För att skapa enhetlighet och för att uppnå bättre överensstämmelse med regeringsformens bestämmelser om normgivning föreslås även ändringar av bestämmelserna i 4 kap. arbetsmiljölagen om bemyndigande för att utfärda föreskrifter. På arbetstidsområdet föreslår regeringen ändringar i arbetstidslagen (1982:673), lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget och lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik. På samma sätt som för arbetsmiljöområdet föreslås att straffsanktionerna i huvudsak ska ersättas av sanktionsavgifter. Reglerna om sanktionsavgifter och förfarandet för uttagande av avgifterna föreslås få samma utformning som i arbetsmiljölagen. Beräkningsgrunden för sanktionsavgifterna i arbetstidslagarna ska dock anges direkt i respektive lag. I propositionen föreslås också en mindre ändring i 46 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och följdändringar i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. Ändringarna i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna föreslås träda i kraft . Ändringen i medbestämmandelagen och lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare föreslås träda i kraft . I de båda följdmotionerna föreslås bl.a. att även i fortsättningen ska kunna meddela föreskrifter med straffsanktion vid sidan av möjligheten att använda sanktionsavgifter. Motionen från innehåller även yrkanden om att allvarliga brott mot arbetsmiljölagen ska fortsätta vara straffbelagda, om samråd med fackliga centralorganisationer, om sanktionsavgiftens högsta belopp och om resurser till . Utskottet välkomnar regeringens förslag om att straffsanktioner kopplade till arbetsmiljö- och arbetstidsregler i hög grad ska ersättas med sanktionsavgifter. Enligt utskottets mening kommer en utökad användning av sanktionsavgifter att innebära att ett effektivare sanktionssystem införs på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. Kraven i arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen kan därigenom få ett bättre genomslag i samhället. Utskottet tar initiativ till ett lagförslag som innebär att det av 18 § lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete ska framgå att beslut om såväl förelägganden som förbud enligt 17 § samma lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Enligt utskottet finns det inte skäl att låta möjligheten till straffsanktioner finnas kvar på det sätt som föreslås i de båda följdmotionerna. Utskottet tillstyrker inte heller något av de övriga yrkanden som väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och beslutar om den ändring av 18 § lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete som framgår av bilaga 3 och avslår följdmotionerna. Utskottet föreslår också att avslår motionsyrkandena från den allmänna motionstiden. Företrädarna för Socialdemokraterna, och följer upp sina motioner med totalt 13 reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1166), 2. lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673), 3. lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, 4. lag om ändring i lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget, 5. lag om ändring i lagen (2008:457) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik, 6. lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 7. lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare, 1. att 18 § lagen om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete ska få ändrad lydelse enligt vad utskottet föreslår i bilaga 3, 2. om motsvarande ändring i ingressen till regeringens lagförslag. Därmed bifaller proposition 2012/13:143 punkterna 17. 2012/13:A20 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:A21 av m.fl. (S). Reservation 1 (S, V) Avkriminalisering och sanktionsavgiftens storlek 2012/13:A20 av m.fl. (V) yrkandena 24. Reservation 2 (V) 2012/13:A20 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 3 (SD, V) 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkande 9, 2012/13:A244 av (S) och 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP, V) 2012/13:A328 av (MP). Reservation 5 (MP) 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:A338 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:A355 av och (båda S) yrkande 2 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 26. Reservation 6 (S, V) 2012/13:A249 av (S). Arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 15. Reservation 7 (V) 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 14, 2012/13:A273 av (MP), 2012/13:A335 av och (båda S), 2012/13:A374 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 31. Reservation 8 (S, V) Reservation 9 (MP) 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 13, 2012/13:A336 av och (båda S), 2012/13:A339 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 10 (S, V) 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 11 (S) 2012/13:A263 av och (båda S). 2012/13:N252 av och (båda M) yrkandena 3 och 6. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 12 (V) Kränkande särbehandling i arbetslivet 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2012/13:A220 av (FP). Reservation 13 (V) 2012/13:A366 av och (båda MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2012/13:143 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna och två motioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 27 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslår regeringen vissa ändringar i arbetsmiljölagen (1977:1160), arbetstidslagen (1982:673), lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget, lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. Ändringarna i arbetsmiljölagen och arbetstidslagarna föreslås träda i kraft . Ändringarna i medbestämmandelagen och lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare föreslås träda i kraft . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå ändringar i arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen som syftar till effektivare sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. Betänkandet En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner (SOU 2011:57) överlämnades till regeringen och remissbehandlades därefter. Propositionens lagförslag på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet bygger på utredningen. Frågan om ändring av 46 § medbestämmandelagen har behandlats i departementspromemorian Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat (Ds 2012:25), som utarbetats av . Ändringarna i lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare är följdändringar med anledning av att folkhögskolor i samband med att skollagen (2010:800) trädde i kraft gavs möjlighet att anordna utbildning som motsvarar svenska för invandrare. Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen, förutom följdändringarna i lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare, och regeringen anger att den har följt Lagrådets förslag. Utskottet tar initiativ till ett lagförslag som innebär att det av 18 § lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete ska framgå att beslut om såväl förelägganden som förbud enligt 17 § samma lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen återges i bilaga 1 och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. Regeringen föreslår i propositionen ändringar av sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet i syfte att få till stånd ett effektivare sanktionssystem. Propositionen innehåller förslag till ändringar i arbetsmiljölagen som innebär att sanktionsavgifter i stor utsträckning ska ersätta straffsanktioner. Straffsanktioner behålls dock för vissa överträdelser, bl.a. brott mot föreläggande eller förbud som inte förenats med vite. En sanktionsavgift ska tas ut även om överträdelsen inte har skett med uppsåt eller av oaktsamhet. En höjning av högsta beloppet för avgiften föreslås från till . Förfarandet för uttag av de nya sanktionsavgifterna föreslås få i princip samma ordning som redan gäller enligt arbetsmiljölagen. Det föreslås att regeln om nedsättning av avgift ska förtydligas. För att skapa enhetlighet och för att uppnå bättre överensstämmelse med regeringsformens bestämmelser om normgivning föreslås ändringar av bestämmelserna i 4 kap. arbetsmiljölagen om bemyndigande för att utfärda föreskrifter. På arbetstidsområdet föreslår regeringen ändringar i arbetstidslagen, lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget och lagen om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik. På samma sätt som för arbetsmiljöområdet föreslås att straffsanktionerna i huvudsak ska ersättas av sanktionsavgifter. Vissa överträdelser ska dock fortfarande leda till straff. Reglerna om sanktionsavgifter och förfarandet för uttagande av avgifterna föreslås få samma utformning som i arbetsmiljölagen. Beräkningsgrunden för sanktionsavgifterna i arbetstidslagarna ska dock anges direkt i respektive lag. I propositionen föreslås också en mindre ändring i 46 § medbestämmandelagen och följdändringar i lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. Ändringarna i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna föreslås träda i kraft . Ändringarna i medbestämmandelagen och lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare föreslås träda i kraft . Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om ändringar i arbetsmiljölagen, arbetstidslagen, lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget, lagen om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik, medbestämmandelagen och lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. beslutar att 18 § lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete ska få ändrad lydelse enligt vad utskottet föreslår i bilaga 3. Oppositionspartiernas följdmotioner avslås. Jämför reservationerna 1 (S, V), 2 (V) och 3 (SD, V) samt särskilt yttrande (S). Arbetsmiljölagen trädde i kraft och har ändrats därefter. Den utgör en ramlag som innehåller grundläggande bestämmelser om arbetsmiljöns beskaffenhet och anger översiktligt kraven när det gäller olika arbetsmiljöfaktorer. Lagens krav på arbetsmiljön kompletteras av bestämmelser i arbetsmiljöförordningen (1977:1166) och i föreskrifter meddelade av . Arbetsmiljöfrågor kan även regleras i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter på central eller lokal nivå. På området förekommer även olika EU-direktiv. I 1 kap. anges lagens ändamål och tillämpningsområde. Lagen, som syftar till att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt verka för en god arbetsmiljö även i övrigt, gäller i varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. 2 kap. innehåller allmänt beskrivna, grundläggande krav på arbetsmiljön. I 3 kap. finns bestämmelser om vilka skyldigheter som olika ansvarssubjekt har enligt lagen. 4 kap. innehåller bemyndiganden för regeringen eller, efter regeringens bestämmande, en myndighet att meddela föreskrifter som kompletterar arbetsmiljölagen. I arbetsmiljöförordningen finns bestämmelser som i huvudsak lämnar föreskriftsrätten vidare till . Bemyndigandena i 4 kap. 18 §§ avser föreskrifter för situationer där det är relativt lätt att avgöra om regeln har följts eller inte, t.ex. formella regler om dokumentation eller tillstånd till visst arbete. 4 kap. 10 § innehåller ett generellt bemyndigande som möjliggör materiella föreskrifter om arbetsmiljöns beskaffenhet och om allmänna skyldigheter i fråga om arbetsmiljön. De flesta av föreskrifter är meddelande med stöd av sistnämnda bestämmelse. Vilken bestämmelse om bemyndigande som legat till grund för en föreskrift har betydelse för vilka eventuella sanktioner som kan användas för att se till att föreskriften följs. kan alltid med stöd av 7 kap. 7 § meddela föreläggande eller förbud i det enskilda fallet, för att de krav som finns i lagen och föreskrifterna ska följas. Ett sådant föreläggande eller förbud får förenas med vite. Föreläggande eller förbud meddelas oftast efter inspektion på arbetsplatsen och försök att åstadkomma frivillig rättelse. På detta sätt kan kraven i lag och föreskrifter konkretiseras och preciseras med hänsyn till den enskilda arbetsplatsen. Att flertalet av de föreskrifter som verket utfärdar följs säkerställs endast på detta sätt. Det finns även flera föreskrifter från som typiskt sett inte behöver preciseras på den enskilda arbetsplatsen. Dessa regler handlar oftast om krav av mer formell natur, såsom dokumentation eller tillstånd till visst arbete eller märkning. Sådana föreskrifter är normalt förenade med direkt straffsanktion i form av böter eller fängelse som regleras i 8 kap. I vissa fall kan , när en föreskrift meddelas, byta ut straffet mot en sanktionsavgift enligt 8 kap. 510 §§. Sanktionsavgiften ska tas ut även om överträdelsen inte har skett uppsåtligen eller av oaktsamhet. Avgiftsbeloppet, som ska kunna fastställas direkt enligt en i föreskriften angiven beräkningsgrund, ska vara lägst och högst . Det är möjligt att jämka eller efterge avgiften om det skulle anses oskäligt att påföra den. Frågor om uttag av sanktionsavgift prövas av förvaltningsrätten efter ansökan av eller direkt av genom avgiftsföreläggande. Av 8 kap. framgår vilka överträdelser av föreskrifter utfärdade med stöd av bemyndiganden i 4 kap. som följs av en direkt sanktion och vilka föreskrifter som enbart genomdrivs genom möjligheten att använda föreläggande eller förbud. Även i själva arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen finns bestämmelser som är direkt straffsanktionerade. Det handlar bl.a. om brott mot föreläggande eller förbud som inte förenats med vite, borttagande av skyddsanordning och regler om minderåriga. Särskilda bestämmelser om minderåriga finns i 5 kap. Som ytterligare sanktion på arbetsmiljöområdet finns möjligheten att åtala för arbetsmiljöbrott enligt , om en skada eller ett allvarligt tillbud inträffar eller om fara för någon annan har framkallats genom handlandet. Vid överträdelser av straffsanktionerade bestämmelser i arbetsmiljölagstiftningen kan även särskild rättsverkan av brott bli aktuell i vissa fall. I 8 kap. 4 § finns en bestämmelse om förverkande av en anordning, ett ämne eller motsvarande värde i vissa fall. Vidare kan företagsbot under vissa förutsättningar enligt 36 kap. 7 § åläggas en näringsidkare för brott som begåtts i näringsverksamhet. 6 kap. innehåller en särskild typ av regler som inte direkt handlar om krav på arbetsmiljön, utan i stället om de anställdas medinflytande i arbetsmiljöfrågor. Det är fråga om bestämmelser om rättigheter och arbetsformer för skyddsombud och skyddskommittéer. Här finns en särskild sanktionsordning, som innebär att brott mot dessa regler kan leda till ideellt skadestånd som döms ut enligt lagen om rättegången i arbetstvister. I 7 kap. finns, utöver redan nämnda bestämmelser, närmare bestämmelser om tillsyn. Som nämnts ovan regleras straff och sanktionsavgifter i 8 kap. 9 kap. innehåller bestämmelser om överklagande av beslut. Huvudförfattning när det gäller arbetstidens längd och förläggning är arbetstidslagen som trädde i kraft . För minderåriga gäller även särskilda föreskrifter av skyddskaraktär utfärdade av (AFS 2012:3). Arbetstidslagen gäller i princip för alla arbetstagare. Undantag gäller enligt 2 § för arbete som utförs utanför arbetsgivarens kontroll och för arbete av arbetstagare i särskild förtroendeställning. Vidare undantas arbete i arbetsgivarens hushåll, fartygsarbete och arbete som omfattas av lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportarbete. Undantag för vissa bestämmelser gäller vidare när lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget eller lagen om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik är tillämplig. Lagen innehåller bl.a. bestämmelser om ordinarie arbetstid (5 §), jourtid (6 §), övertid (79 §§), mertid vid deltidsanställning (10 och 10 a §§), sammanlagd arbetstid (10 b §), anteckningar om jourtid, övertid och mertid (11 §), arbetstidens förläggning (1214 §§), raster (15 och 16 §§) och pauser (17 §). Arbetstidslagen är dispositiv. Det innebär att det genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får göras undantag från lagen. En arbetsgivare som inte fullgör sina förpliktelser enligt ett sådant kollektivavtal kan drabbas av skadestånd. Om kollektivavtal inte träffats kan enligt 19 § meddela dispens från vissa bestämmelser. Lagen innehåller också en s.k. EU-spärr som innebär att undantag genom kollektivavtal får göras endast under förutsättning att de villkor som följer av EU:s arbetstidsdirektiv (2003/88/EG) är uppfyllda. För större delen av den svenska arbetsmarknaden gäller att kollektivavtal helt eller delvis har ersatt arbetstidslagens bestämmelser. I den mån lagen inte har ersatts av kollektivavtal har tillsyn över att lagen och de föreskrifter som finns med stöd av lagen följs. På liknande sätt som enligt arbetsmiljölagen kan enligt 22 § arbetstidslagen meddela förelägganden eller förbud. Förelägganden och förbud kan förenas med vite. Arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett föreläggande eller förbud som inte har förenats med vite döms enligt 23 § till böter eller fängelse i högst . Av 24 § framgår vilka överträdelser i lagen som är direkt straffsanktionerade, under förutsättning att lagen inte har avtalats bort. Straffsanktionen, som är böter, gäller för samtliga materiella regler om arbetstiden utom beträffande pauser (17 §) och arbetstiden för nattarbetande (13 a §). Dessutom är det direkt straffsanktionerat för arbetsgivare att lämna oriktiga uppgifter om förhållanden av vikt då begärt upplysningar eller handlingar. I 26 och 27 §§ finns det bestämmelser om övertidsavgifter. Om en arbetsgivare har överträtt någon av bestämmelserna om övertid i 8, 8 a eller 9 §§ utan att ha stöd i kollektivavtal utgår en övertidsavgift. Det krävs inte att överträdelsen har skett uppsåtligen eller av oaktsamhet för att avgiften ska kunna tas ut. Övertidsavgiften utgör en procent av det prisbasbelopp enligt 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken som gällde då överträdelsen begicks, beräknat för varje timme otillåten övertid och för varje arbetstagare som har anlitats i strid mot reglerna. Avgiften kan sättas ned eller efterges om det finns särskilda skäl. Frågor om övertidsavgift prövas av allmän domstol, och ansökan görs av allmän åklagare. beslut om föreläggande, förbud eller dispens får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete gäller arbete som en arbetstagare utför i arbetsgivarens hushåll. Den gäller inte om arbetstagaren är medlem av arbetsgivarens familj, utom i det fall arbetstagaren är personlig assistent enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Genom en lagändring 2008 blev arbetsmiljölagen tillämplig även på arbete i arbetsgivarens hushåll (8 §). tillsyn omfattar bestämmelserna om ordinarie arbetstid, övertid, förande av anteckningar om övertid och nattvila i 24, 6 och 9 §§. kan enligt 17 § förelägga en arbetsgivare att vidta rättelse. Ett sådant föreläggande får dock inte förenas med vite. Enligt 18 § får beslut om föreläggande överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Av 19 § framgår att det är straffsanktionerat med böter att inte följa ett föreläggande eller att lämna oriktig eller vilseledande uppgift i anteckningar om övertid. Lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget innehåller bestämmelser om årsarbetstiden (4 §) och om lediga dagar på stationeringsorten (5 §) för flygpersonal inom civilflyget. Bestämmelserna är dispositiva. I övriga avseenden gäller arbetstidslagen för sådan personal. Transportstyrelsen utövar tillsyn över lagen (6 §) och får enligt 7 § meddela förelägganden eller förbud som kan förenas med vite. Brott mot föreläggande eller förbud utan vite är enligt 9 § straffbelagt med böter eller fängelse i högst . Att anlita en arbetstagare i strid mot bestämmelsen om årsarbetstid kan enligt 10 § leda till böter. Lagen om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik innehåller bestämmelser om dygnsvila (69 §§), veckovila (1113 §§), rast (1417 §§), körtid (1819 §§) och tjänstgöringslista (20 §) för arbetstagare som ingår i tågpersonalen i s.k. gränsöverskridande driftskompatibel trafik. Reglerna är dispositiva i vissa avseenden. Tranportstyrelsen är tillsynsmyndighet och får enligt 25 § meddela förelägganden eller förbud som kan förenas med vite. Brott mot föreläggande eller förbud utan vite kan leda till böter eller fängelse i högst (26 §). Enligt 27 § kan en arbetsgivare dömas till böter vid brott mot reglerna om dygnsvila, veckovila, arbetstagarens körtid, raster eller tjänstgöringslista, eller om oriktiga uppgifter om förhållanden av vikt lämnats då Transportstyrelsen begärt upplysningar eller handlingar. Enligt 46 § medbestämmandelagen finns i arbetstvister mellan å ena sidan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation och å andra sidan arbetstagare eller arbetstagarorganisation. Institutet ska verka för en väl fungerande lönebildning. medlar enbart i tvister som har samband med slutande av kollektivavtal. Lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare Av 1 § lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare framgår att en arbetstagare som har antagits till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. skollagen har rätt att vara ledig från sin anställning för att delta i undervisningen. I samband med att skollagen trädde i kraft infördes en möjlighet för folkhögskolor att enligt 24 kap. samma lag anordna utbildning som motsvarar utbildning i svenska för invandrare med rätt till ersättning från elevernas hemkommuner. Regeringen anser att det kan ifrågasättas om straffbelagda regler på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet är den mest effektiva och lämpliga metoden för att säkerställa att reglerna följs. Av de anmälningar som görs vid misstanke om brott mot arbetsmiljölagen leder endast ca en fjärdedel till lagföring.