bet · H001KU17 · 2013-04-16 00:00:00 — 2012/13:KU17 arbetsformer m.m. I betänkandet behandlas 69 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Motionsyrkandena gäller främst frågor om arbetsformer i olika avseenden. Motionerna rör förändringar i motionsrätten och i utskottens arbete med motionsberedning, öppna sammanträden i utskotten och , införande av ett framtidsutskott, platsen för sammanträden, utskottens utrikes resor, riksdagsledamöternas placering i kammaren, votering på distans, kvittningssystemet, teckentolkning vid frågestunder, öppnande, riksdagshörna i , barnkonsekvensanalys av beslut, förslagsbox för allmänheten och lobbying. Andra motionsyrkanden gäller . Som exempel kan nämnas motioner om miljöförbättrande åtgärder, minnesmärken och visitkort med punktskrift. Några motionsyrkanden gäller arbetsvillkoren för riksdagsledamöterna. Som exempel kan nämnas motioner om arvodet och inkomstgarantin. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade i betänkandet 2010/11:KU19. Dessa motionsyrkanden behandlas nu i förenklad ordning. Det gäller motioner om användning av elektroniska signaturer i , solceller på tak m.m. och en rökfri arbetsmiljö. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:K224 av m.fl. (MP), 2011/12:K343 av (M), 2012/13:K250 av m.fl. (MP), 2012/13:K329 av Finn och i (båda M) och 2012/13:K349 av (M). Arbetet i utskotten och 2011/12:K262 av m.fl. (MP), 2012/13:K289 av m.fl. (M) och 2012/13:K290 av och (båda M). 2011/12:K393 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 2012/13:K227 av m.fl. (MP) yrkandena 15. Riksdagsledamöternas placering i kammaren 2011/12:K241 av (M) och 2012/13:K209 av och (båda SD). Reservation 1 (SD) 2011/12:K286 av (KD), 2011/12:K378 av (M) och 2012/13:K219 av (KD). 2011/12:K219 av och (båda SD). Reservation 2 (SD) 2011/12:K217 av (FP). 2012/13:K333 av m.fl. (SD). 2012/13:K232 av (S). 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (V) 2012/13:K226 av m.fl. (MP). 2011/12:K293 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4. Reservation 4 (MP, V) 2011/12:K232 av m.fl. (M), 2011/12:K238 av (FP), 2011/12:K373 av m.fl. (SD), 2012/13:K239 av och (båda S), 2012/13:K245 av (M), 2012/13:K252 av (S), 2012/13:K264 av och (båda C), 2012/13:K293 av Per Lodenius (C), 2012/13:K314 av (M), 2012/13:K343 av och (båda S) och 2012/13:K385 av m.fl. (SD). 2011/12:K242 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2011/12:K319 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2011/12:K381 av (M), 2012/13:K202 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K218 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2012/13:K291 av (M), 2012/13:K292 av Per Lodenius och i (båda C) och 2012/13:K337 av (SD). Reservation 5 (V) 2011/12:K212 av (FP), 2011/12:K229 av (FP), 2011/12:K242 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:K218 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:K258 av (FP). 2011/12:K396 av m.fl. (V). Motionsyrkanden behandlade i förenklad ordning 2011/12:K213 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:K311 av (S), 2012/13:K311 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K341 av (M) och 2012/13:K392 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V) och (S). I betänkandet behandlas 69 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Motionsyrkandena gäller främst frågor om arbetsformer i olika avseenden. Motionerna rör förändringar i motionsrätten och i utskottens arbete med motionsberedning, öppna sammanträden i utskotten och , införande av ett framtidsutskott, platsen för sammanträden, utskottens utrikes resor, riksdagsledamöternas placering i kammaren, votering på distans, kvittningssystemet, teckentolkning vid frågestunder, öppnande, riksdagshörna i , barnkonsekvensanalys av beslut, förslagsbox för allmänheten och lobbying. Andra motionsyrkanden rör . Som exempel kan nämnas motioner om miljöförbättrande åtgärder, minnesmärken och visitkort med punktskrift. Några motionsyrkanden gäller arbetsvillkoren för riksdagsledamöterna. Som exempel kan nämnas motioner om arvodet och inkomstgarantin. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade i betänkandet 2010/11:KU19. Dessa motionsyrkanden behandlas nu i förenklad ordning. Det gäller motioner om användning av elektroniska signaturer i , solceller på tak m.m. och en rökfri arbetsmiljö. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förändringar i motionsrätten och i utskottens arbete med motionsberedning med hänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående utredningsarbeten. Frågan om motionsrätten tas upp i några motioner. m.fl. (MP) efterlyser i motion 2011/12:K224 och motion 2012/13:K250 en reformering av motionsinstitutet som innebär att den allmänna motionstiden avskaffas och ersätts med en motionsrätt året om. Detsamma begärs i motion 2012/13:K329 av Finn och i (båda M). Motionärerna anför bl.a. att det läggs ned mycket tid och kraft på att producera motioner under den allmänna motionstiden trots att en mycket liten andel av motionerna bifalls. En modernare och bättre ordning vore enligt motionärerna att de riksdagsledamöter som vill föreslå något helt enkelt gör det när en fråga är aktuell. På detta sätt skulle en ledamot få sin sak prövad när den är aktuell och inte behöva vänta för att få väcka frågan på nytt. I motion 2011/12:K343 efterlyser (M) en generösare motionshantering. Han anför att motioner ofta avslås slentrianmässigt, även om förslagen redan är föremål för utredning eller t.o.m. faktiskt genomförs. Enligt motionären bör avslaget kombineras med tydliga skrivningar om att motionens förslag har vidarebefordrats för kännedom till en eventuellt pågående utredning eller till ansvarigt departement. En sådan förändring skulle enligt motionären sannolikt minska antalet motioner som återkommer och signalera större respekt för riksdagsledamöternas arbete och som den främsta representanten för demokratin. (M) yrkar i motion 2012/13:K349 att någon form av kvalitetssäkringssystem införs för enskilda motioner. Motionären anför att betydelsen av framför allt enskilda motioner är starkt överdriven och att en stor del av utskottens arbete går åt till att behandla dessa motioner. Därtill kommer enligt motionären att en rad enskilda motioner är av låg kvalitet. Det bör därför övervägas att införa någon form av system för kvalitetssäkring av enskilda motioner. Regeringen och varje riksdagsledamot får enligt 4 kap. 4 § regeringsformen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning. I riksdagsordningen regleras närmare när motioner får väckas. Under den allmänna motionstiden varje höst, från början av och så länge som motioner får lämnas med anledning av budgetpropositionen, får motioner enligt 3 kap. 10 § riksdagsordningen väckas i fråga om allt som kan komma under prövning. Motioner med anledning av en proposition, en skrivelse, en framställning eller en redogörelse får enligt 3 kap. 11 § riksdagsordningen väckas från den dag då propositionen, skrivelsen, framställningen eller redogörelsen anmäldes i kammaren. kan besluta om förkortad eller förlängd motionstid. Härutöver får minst tio ledamöter gemensamt väcka en motion med anledning av en händelse av större vikt, om händelsen inte kunde förutses eller beaktas när motioner annars får väckas (3 kap. 13 § riksdagsordningen). Enligt 4 kap. 5 § regeringsformen ska ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot beredas av ett utskott innan det avgörs i kammaren. Av 4 kap. 1 § riksdagsordningen följer att bl.a. motioner ska hänvisas till ett utskott för beredning. Utskotten ska avge betänkanden till kammaren i de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats (4 kap. 9 § första stycket riksdagsordningen). De närmare formerna för motionsrätten har varit föremål för utredning , vilket har resulterat bl.a. i förslag om en frivillig restriktivitet i motionerandet och förenklingar av beredningen av motioner. anförde i betänkandet i en ny tid (framst. 2005/06:RS3 s. 10 f.) att bl.a. det stora antalet motioner under den allmänna motionstiden riskerar att ta för stor del av utskottens tid i anspråk, på bekostnad av andra arbetsuppgifter. Två alternativa lösningar för den fristående motionsrätten övervägdes en ständigt pågående motionsrätt respektive två allmänna motionstider under ett men kommittén stannade vid att den nuvarande ordningen, trots sina brister, är att föredra. Kommittén föreslog dock att motionsyrkanden som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som redan har behandlat under samma valperiod, eller som rör en fråga där beslutanderätten enligt gällande ordning ligger hos någon annan än , ska kunna behandlas i förenklad ordning i utskotten. ställde sig bakom detta förslag (bet. 2005/06:KU21 s. 58). Den förenklade motionshanteringen innebär att ett utskott avstyrker ett motionsförslag utan att pröva det materiellt. /032009/10 hanterade utskotten av de behandlade motionsyrkandena i förenklad ordning.1[ Rapporten 2010/11:URF3 Utskottsarbetet och motionsinstitutet s. 87 f.] Den s.k. arbetade på uppdrag av riksdagsdirektören, och i uppdraget ingick bl.a. att överväga hur resurserna inom kunde användas och omfördelas, t.ex. genom att se över motionshanteringen i syfte att begränsa dess omfattning. redovisade utredningen sitt arbete i två rapporter arbete med EU-frågor (2010/11:URF2) och Utskottsarbetet och motionsinstitutet (2010/11:URF3). I den senare rapporten konstaterade utredningen att utskottens arbetsbelastning hade ökat, dels till följd av de nya arbetsuppgifter som ålagts dem (t.ex. EU-arbete, uppföljning och utvärdering, forsknings- och framtidsfrågor och revisionsfrågor), dels på grund av att den traditionella ärendeberedningen fortsatte att uppta stora resurser. För att ge utskotten möjlighet att ta sig an de nya arbetsuppgifterna föreslog utredningen bl.a. en utvidgning av den förenklade motionsberedningen. Utredningen spekulerade bl.a. kring frågan om det faktum att antalet motioner hade minskat som antalet interpellationer och frågor hade ökat, delvis kunde vara en indikation på att riksdagsledamöterna kände ett visst missnöje med motionsinstitutet och dess möjligheter att erbjuda en påverkan på politiken och därför prövade andra vägar att föra fram sin politik. Mot bakgrund av problemen med motionsinstitutet och för att stärka ledamöternas initiativrätt föreslog utredningen att den allmänna motionstiden skulle avskaffas och ersättas av en fri motionsrätt året om, med vissa begränsningar mot slutet av en valperiod. Utredningen konstaterade att det är svårt att avgöra om en fri motionsrätt kommer att leda till fler eller färre motioner. Bortfallet av motionshetsen under den allmänna motionstiden talade enligt utredningen för en minskning av antalet motioner. Å andra sidan talade själva möjligheten att när som helst väcka motioner enligt utredningen för en ökning av antalet motioner. Utredningens förslag har remitterats till bl.a. samtliga utskott i . Förslagen har inte lett till någon lagstiftning men vissa förslag som rör arbete med EU-frågor är alltjämt föremål för beredning inom Riksdagsförvaltningen.2[ Direktiv för utredningen av riksdagsordningen s. 4 (dnr 3142-2011/12).] beslutade riksdagsstyrelsen att sammankalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen (dnr 3142-2011/12). Förutom talmannen består kommittén av ledamöter på gruppledarnivå, och den ska biträdas av sakkunniga, experter och sekreterare. Kommitténs uppdrag är att göra en samlad översyn av riksdagsordningen, såväl materiellt som språkligt och lagtekniskt. Av direktiven framgår att det i uppdraget bl.a. ingår att överväga om det är möjligt och lämpligt att närmare precisera innebörden av följdmotionsrätten, såväl allmänt sett som i fråga om olika typer av förslag. I uppdraget ingår vidare att följa upp tillämpningen av bestämmelserna om förlängd motionstid och att överväga om det finns skäl att utvidga möjligheten att förlänga motionstiden. Förutom de frågor som särskilt nämns i direktiven är kommittén oförhindrad att aktualisera och överväga även andra frågeställningar som regleras i riksdagsordningen. I uppdraget ingår dock inte att lägga fram förslag som kräver ändringar i regeringsformen. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . beslutade regeringen att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra en översyn av budgetprocessen (dir. 2012:124). Syftet med uppdraget är att utifrån erfarenheterna av den nuvarande budgetprocessen och ny europarättslig reglering stärka budgetramverket. Av direktiven framgår att kommittén bl.a. ska överväga hur dagens praxis för budgetbehandling bör regleras i syfte att tydliggöra gällande ordning. Det anges bl.a. att praxis verkar vara att de följdmotioner som väcks med anledning av ett förslag till ändring av budgeten ska hålla sig inom ärendets ram, vilket innebär att bara de anslag som tas upp i propositionen hör till ärendet och att föreslagna anslagsnivåer sätter ramen för ärendet (s. 10 f.). Denna praxis går dock inte att utläsa ur gällande bestämmelser eller förarbeten. Det anges vidare i direktiven att kommittén ska samråda med den av riksdagsstyrelsen tillsatta kommittén för översyn av riksdagsordningen, bl.a. i syfte att uppnå samverkande lösningar. Huvuddelen av uppdraget ska redovisas . har behandlat förslag om att förändra formerna för motionsrätten och motionshanteringen (t.ex. bet. 2006/07:KU4, bet. 2008/09:KU15 och bet. 2009/10:KU11). Utskottet har dock inte varit berett att ställa sig bakom en reformering av motionsinstitutet. Enligt utskottet lämnar den nuvarande ordningen stort utrymme för ledamöterna att genom motioner ta upp olika förslag, och får varje utskott självt avgöra hur och när en motion ska beredas (bet. 2008/09:KU15 s. 16). När det gäller frågan om en kontinuerlig motionsrätt har utskottet tidigare konstaterat att arbetsbelastningen för utskotten redan är stor och att utskotten även har ett ökat behov av utrymme för bl.a. behandlingen av EU-frågor, uppföljning och utvärdering samt fördjupade kontakter med forsknings- och framtidsfrågor. Till detta kom enligt utskottet att antalet fristående motioner har ökat kraftigt . Det fanns enligt utskottet inte tillräckliga skäl som talade för att de diskuterade alternativa ordningarna, bl.a. med en kontinuerlig motionstid, skulle bidra till en förbättring i dessa avseenden. Det fick enligt utskottet förutsättas att ledamöterna använder motionsinstitutet med eftertanke och att utskotten själva kan bedöma på vilket sätt olika motioner bör beredas (se t.ex. bet. 2008/09:KU15 s. 16). Kvaliteten i de förslag som förs fram i motionerna borde vidare enligt utskottet ha fått ökade förutsättningar att förbättras som en följd av det utbyggda stödet till ledamöter och partigrupper. När frågan behandlades i utskottet och 2011 noterade utskottet den då pågående och ansåg att dess resultat inte borde föregripas (bet. 2009/10:KU11 s. 12 och bet. 2010/11:KU19 s. 8). Utskottet vill inledningsvis hänvisa till sina tidigare ställningstaganden rörande förändringar i motionsrätten och i utskottens arbete med motionsberedning. Vidare noterar utskottet de pågående utredningarna, vars resultat inte bör föregripas. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:K224, 2011/12:K343, 2012/13:K250, 2012/13:K329 och 2012/13:K349. Arbetet i utskotten och Utskottets förslag i korthet avslår motioner om öppna sammanträden i utskotten och , införande av ett framtidsutskott och platsen för sammanträden med hänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående utredningsarbete. I motion 2011/12:K262 yrkar m.fl. (MP) att riksdagsstyrelsen ska lägga fram ett förslag till ändring i riksdagsordningen så att huvudregeln blir att sammanträden i utskotten och är öppna, med möjlighet för utskottet eller nämnden att besluta att ett sammanträde ska vara stängt för allmänheten om det finns särskilda skäl. Motionärerna anför att nämnda ordning skulle bidra till att intresseorganisationer, journalister och allmänheten kan ta del av de diskussioner och debatter som förs i viktiga frågor och att intresset för skulle öka. De anför vidare att i princip alla möten i är öppna och att det inte, såvitt de vet, finns några krav från någon partigrupp på att denna ordning ska ändras. och (båda M) begär i motion 2012/13:K290 att ska inrätta ett framtidsutskott. Motionärerna anför bl.a. att utskottsstrukturen skapar ett stuprörstänkande som gör att det är svårt att få överblick över vad som görs och vad som behöver göras i strategiska framtidsfrågor. Enligt motionärerna behöver förändra sin struktur för att på ett effektivt sätt kunna bereda strategiska framtidsfrågor. Ett sätt att göra detta är enligt motionärerna att inrätta ett utskott som har fokus på strategiska framtidsfrågor som exempelvis forskning, innovation, entreprenörskap, it och rymden. Platsen för sammanträden tas upp av m.fl. (M) i motion 2012/13:K289. Enligt motionärerna bör ges möjlighet att kunna sammanträda var som helst inom samt i och . De anför bl.a. att eftersom sammanträden följer EU:s kalender innebär det att möten äger rum även än vad som är brukligt för plenum och utskott. Enligt motionärerna kan det under vissa tider vara komplicerat att samla nämndens ledamöter. Som exempel nämns den årliga Almedalsveckan då många ledamöter samlas i . Motionärerna anför vidare att då hanterar internationella frågor och i många fall kan sammankallas med kort varsel i vissa fall sker sammanträden per telefon vore det rimligt att nämnden ges möjlighet att sammanträda även på andra orter än . För att beslut ska vara noggrant förberedda finns det utskott med olika beredningsområden. Bestämmelser om utskotten finns bl.a. i 4 kap. riksdagsordningen. Utskotten presenterar förslag till riksdagsbeslut som hela kan ta ställning till. Utskotten följer också upp och utvärderar riksdagsbeslut och arbetar med forsknings- och framtidsfrågor. finns i följande femton utskott: konstitutions-, finans-, skatte-, justitie-, civil-, utrikes-, försvars-, socialförsäkrings-, social-, kultur-, utbildnings-, trafik-, miljö- och jordbruks-, närings- och arbetsmarknadsutskottet. Vid sidan av utskotten finns det i en . Bestämmelser om finns i 10 kap. riksdagsordningen. Bland annat ska regeringen underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd och rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare rådgöra med inför möten i . Ett utskott ska enligt 4 kap. 13 § riksdagsordningen sammanträda inom stängda dörrar. Utskottet får dock besluta att ett sammanträde helt eller delvis ska vara offentligt om det avser inhämtande av upplysningar. Ett utskott får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant eller en tjänsteman i utskottet är närvarande vid ett slutet sammanträde, om det finns särskilda skäl. Vid en offentlig del av ett utskottssammanträde får ljud- eller bildupptagning göras, och det ska finnas särskilda platser för åhörare (tilläggsbestämmelse 4.13.1 och 4.13.2 i riksdagsordningen). Motsvarande bestämmelser om slutna och öppna sammanträden finns även för (10 kap. 11 § riksdagsordningen samt tilläggsbestämmelse 10.11.3 och 10.11.4 i riksdagsordningen). riksdagskommitté konstaterade i betänkandet i en ny tid (framst. 2005/06:RS3 s. 52) att öppenheten i både utskottens och arbete har ökat. Utskotten anordnar exempelvis ofta offentliga utfrågningar och publicerar föredragningslistor m.m. till sammanträden på webbplats. Även de grundläggande dokumenten till sammanträden liksom de stenografiska uppteckningarna från samrådet läggs ut på webbplatsen. har också haft flera öppna sammanträden inför Europeiska rådets möten. ansåg när det gällde EU-arbete att både överläggningarna i utskotten och samråden i bör kunna ske offentligt, men konstaterade att möjligheten att få relevant och förtrolig information dock kan vara större om överläggningarna och samråden sker inom stängda dörrar. Beslutet om huruvida ett sammanträde för överläggning eller samråd bör vara offentligt eller inte borde enligt kommittén fattas av berört utskott eller av i varje enskilt fall. Kommittén föreslog därför de nu gällande bestämmelserna i riksdagsordningen. ansåg att denna del av förslaget var väl avvägt och tillstyrkte det (bet. 2005/06:KU21 s. 32). Vad gäller inrättandet av ett framtidsutskott kan nämnas att i riksdag finns ett sådant utskott. Detta utskott har som uppdrag att bereda den s.k. framtidsredogörelsen som ska lämnas till minst en gång per valperiod. Utöver att bereda framtidsredogörelsen ska framtidsutskottet bl.a. ge utlåtanden till andra riksdagsutskott i frågor som gäller framtiden och behandla frågor som påverkar framtidsutvecklingen i landet. Även framtidsutskottet i riksdag uppmärksammades i den utredning som genomfördes på uppdrag av riksdagskommitté (framst. 2005/06:RS3 bil. 5 s. 124 f.). övervägde olika organisatoriska lösningar för att få till stånd en ökad fokusering på forsknings- och framtidsfrågor i riksdagsarbetet, bl.a. inrättandet av ett nytt utskott. Kommittén ansåg emellertid att de kunskaper som följer av fördjupade kontakter med forsknings- och framtidsfrågor har bäst förutsättningar att komma in i riksdagsarbetet och beslutsprocessen om utskotten själva ansvarar för fördjupningen inom sina sakområden. Sådana kontakter måste därför enligt kommittén i första hand vara en angelägenhet för den reguljära riksdagsorganisationen. delade denna bedömning (bet. 2005/06:KU21 s. 64 f.). Enligt 4 kap. 1 § regeringsformen sammanträder till . hålls i , om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. I förarbetena anges exempel på när en annan sammanträdesort än kan komma i fråga: att krig eller krigsfara råder eller att ledamöternas hälsa utsätts för fara, t.ex. på grund av en epidemi (SOU 1972:15 s. 131 och prop. 1973:90 s. 256 f.). Särskilda bestämmelser om sammanträdesort vid krig eller krigsfara finns i 15 kap. 1 § regeringsformen. Ett utskott och sammanträder första gången på kallelse av talmannen efter valet respektive efter det att nämnden valts (tilläggsbestämmelse 4.12.1 och 10.11.1 i riksdagsordningen). Därefter sammanträder utskottet och på kallelse av ordföranden. En personlig kallelse ska skickas till samtliga ledamöter och suppleanter. Kallelsen bör om möjligt anslås i senast sammanträdet. Som redovisats i tidigare avsnitt beslutade riksdagsstyrelsen att sammankalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen för att göra en samlad översyn av riksdagsordningen. Av direktiven framgår att det i uppdraget bl.a. ingår att se över arbetet i utskotten. Det anges uttryckligen att kommittén ska överväga om det finns skäl för och om det är möjligt att utforma regleringen av vilka utskott som ska finnas och fördelningen av ärendena mellan utskotten på ett mer flexibelt sätt än vad som är fallet . En annan fråga som särskilt tas upp i direktiven är att överväga om det finns skäl att stärka minoritetsskyddet vid utskottsarbetet. Förutom de frågor som särskilt nämns i direktiven är kommittén oförhindrad att aktualisera och överväga även andra frågeställningar som regleras i riksdagsordningen. I uppdraget ingår dock inte att lägga fram förslag som kräver ändringar i regeringsformen. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . behandlade en motion om öppna möten i utskotten och (bet. 2010/11:KU19). Utskottet konstaterade att mycket har gjorts för att öppenheten i både utskottens och arbete ska öka och att detta var värdefullt (s. 19). Utskottet vidhöll uppfattningen att frågan om öppna eller slutna sammanträden bör avgöras i varje enskilt fall av respektive utskott eller och att detta ställningstagande gör sig gällande även för de sammanträden som inte innebär överläggningar eller samråd i EU-frågor.