bet · H001NU11 · 2013-04-18 00:00:00 — Tillväxtanalys redovisade uppdraget (Ägarskiften i företag en förstudie, WP/PM 2012:22). Regeringen avser att återkomma med eventuella förslag till insatser som bör genomföras för att underlätta ägarskiften. behandlade regeringens proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). I propositionen lämnar regeringen sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . beslutade att godkänna regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) om anslag till forskning inom sju olika utgiftsområden (bet. 2012/13:FiU1). Förslagen innebär en successiv nivåökning av medel till forskning med . Regeringen redovisar i forskningspropositionen hur man vill fördela dessa medel. Bland annat bedöms att Verket för innovationssystems () medel bör öka för att tillgängliggöra test- och demonstrationsanläggningar inom (RISE-instituten) och även andra investeringar i och nyetablering av test- och demonstrationsanläggningar. Vidare bedöms att anslaget för forskning och utveckling till bör öka med totalt för finansiering av strategiskt svenskt deltagande i s.k. partnerskapsprogram inom ramen för det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet. Regeringen avser också att ge och i uppdrag att gemensamt ta fram en strategi för att tillgängliggöra test- och demonstrationsanläggningar inom och gemensamt bedöma behovet av investeringar och nyetableringar. beslutade regeringen om en nationell innovationsstrategi. Syftet med strategin är att bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i med sikte . Innovationsstrategin handlar om att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation eller där uppvisar svagheter i internationella jämförelser. Strategin ska omsättas i konkreta insatser från regeringens sida men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka innovationskraften i . Tillväxtanalys presenterade statistik om nyföretagandet i (Nyföretagandet i , rapport 2013:02). Av rapporten framgår att antalet nystartade företag uppgick till 73 709, vilket innebar en ökning jämfört med , då 69 855 företag nyetablerades. Fördelat efter branschgrupper startades drygt 11 000 () av de nya företagen inom branschgruppen handel och service av motorfordon och drygt 8 000 () inom bygg och anläggning, samt drygt 7 000 () inom juridisk och ekonomisk konsultverksamhet. De största förändringarna jämfört med inträffade inom finans-, försäkrings- och fastighetsverksamhet, utbildning samt förlag, radio, tv, film och telekommunikation, med ökningar på 37, . Av de nystartade företagen 2011 hade sitt säte i , i och i län. Jämfört med ökade antalet nystartade företag i och län och i . Den största ökningen, , inträffade i . Knappt 26 000, eller , av de nya företagen startades som aktiebolag. startades av de nya företagen som aktiebolag. sänktes kravet på minsta aktiekapital från till . Antalet enskilda näringsidkare minskade , och antalet handels- och kommanditbolag minskade . presenterade Entreprenörskapsbarometern 2012. Undersökningen är största attitydundersökning om inställningen till att starta och driva företag. Drygt 13 000 personer i åldern har deltagit. Undersökningen har genomförts sex gånger tidigare . Ungefär halva befolkning i åldern skulle enligt undersökning kunna tänka sig att bli företagare. Unga personer () kan i betydligt högre utsträckning tänka sig att bli företagare än de två övriga åldersgrupperna i undersökningen. Fler personer med utländsk bakgrund än med svensk bakgrund svarar att de hellre skulle vilja vara företagare än anställd, jämfört bland personer med svensk bakgrund. En knapp majoritet av de tillfrågade, , vill driva sitt företag med anställda, och vill starta företag tillsammans med andra. har jämfört resultaten från Entreprenörskapsbarometern med resultat från en motsvarande undersökning som genomfördes . Vid båda dessa tillfällen har frågorna riktats till hela befolkningen i åldern . har kunskapen om företagande och tron på den egna förmågan att klara av att starta företag ökat. Det är exempelvis fler som vet vart de kan vända sig för att få information om företagande. Även andelen som tror att de skulle klara av att starta företag har ökat, och denna ökning är störst bland kvinnor. I Nyföretagarbarometern, som är ett samarbete mellan och , presenteras regelbundet statistik över nyföretagandet i och antalet nyregistrerade företag i alla kommuner och län. Den statistik som finns tillgänglig på avser utvecklingen jämfört med . Resultatet visar att antalet nystartade företag i uppgick till 61 775. Jämfört med de 69 295 företag som startades året innan utgör det en minskning . På anges att nyregistrerades 6 035 företag hos jämfört med 6 472 , vilket motsvarar en minskning med 437 företag eller . Statistiken avser de fyra vanligaste företagsformerna: aktiebolag, enskild näringsidkare, handelsbolag och kommanditbolag. har inletts med ett minskat nyföretagande för de flesta större företagsformerna. minskade nyregistreringen med , och den negativa trenden fortsätter. minskade aktiebolagen och de enskilda näringsidkarna . Kommanditbolagen ökar däremot , men ökningen utgörs bara av åtta bolag. Kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund och unga företagare I regleringsbrev för sägs följande. Fler unga personer och fler kvinnor ska se företagande som ett alternativ till anställning. Kvinnor och män ska ha likvärdiga möjligheter att bidra till sysselsättning, en hållbar tillväxt och utveckling i alla delar av landet samt att starta, driva och utveckla företag. För att bidra till att uppnå målet ska prioritera främjande av bl.a. entreprenörskap och innovationskraft hos unga personer och kvinnor. Regeringen uppdrog åt att samordna och genomföra en del i ett fyraårigt program för att främja kvinnors företagande. Programmet ska bidra till att nyföretagandet bland kvinnor ökar och att fler företag som drivs av kvinnor växer. Insatserna ska även bidra till att höja kunskapen om kvinnors företagande hos allmänheten, i näringslivet och hos offentliga aktörer. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt behov av särskilda åtgärder för att främja kvinnors företagande och har därför avsatt för detta ändamål. Av dessa medel får använda för att genomföra det nämnda programmet. Programmet inriktar sig på följande av affärsutveckling och innovationsutveckling för företag som drivs av kvinnor, entreprenörskap på universitet och högskolor, främjande av affärsutveckling och företagande inom gröna näringar, tjänstesektorn, servicesektorn, kulturella och kreativa näringar, vård, omsorg och utbildning samt en satsning på ambassadörer för kvinnors företagande. Uppdraget ska delrapporteras och slutrapporteras . har också fått del av de medel som avsatts till åtgärder för att främja kvinnors företagande. De insatser som ska göra inom ramen för det fyraåriga programmet är följande: starta mentorskap för blivande företagare, verka för att öka andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser, skapa innovationsfinansiering samt göra ägarskiftesinsatser och ge råd i samband med mikrofinansiering till kvinnor med utländsk bakgrund (s.k. IFS-rådgivning). I statens riktlinjer för verksamhet 2013 anges att bolaget ska ge ett större antal lån till kvinnor och personer med utländsk bakgrund än den procentuella andel som gäller för befintliga företag och nyföretagandet bland dessa grupper samt att det är angeläget att noga följa kapitalmarknaden för företag som ägs eller leds av kvinnor respektive personer med utländsk bakgrund och uppmärksamma vilken typ av låneprodukter som de efterfrågar. Vidare sägs att fördelningen av kunder avseende kvinnor och personer med utländsk bakgrund inom rådgivningsverksamheten ska vara högre än den procentuella andel som gäller för antalet befintliga företag och nyföretagandet bland dessa grupper. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24) föreslog regeringen en ökning av anslaget Näringslivsutveckling m.m. (1:5) med vardera 5 miljoner för mentorinsatser om export och import riktade till personer med utländsk bakgrund samt informationsinsatser om den svenska upphandlingsmarknaden på olika språk. Syftet är att stimulera framväxten av konkurrenskraftiga tillväxtföretag, att främja tillväxten av små och medelstora företag och att göra det enklare för fler små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Regeringen fattade ett nytt treårigt beslut om verksamhetsbidrag till resurscentrum för kvinnor. Målet med medlen är att bidra till att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande i det regionala tillväxtarbetet. fick genom beslutet i uppdrag att fördela verksamhetsbidrag om totalt till resurscentrum för kvinnor . Regeringen fattade också ett beslut som möjliggjorde en förlängning av den tidigare verksamhetsperioden 20102012 för att resurscentrum för kvinnor skulle kunna slutföra sina aktiviteter planenligt. Enligt näringsminister svar på en interpellation (ip. 2012/13:279) av (S) har har haft en kontinuerlig dialog och ett flertal möten med både och Winnet för att underlätta och skapa förutsättningar för att beslut om utbetalning av medel ska ske så smidigt som möjligt. och driver det gemensamma programmet Ungas Innovationskraft. Syftet är att tillvarata och utveckla ungas kunskap och kompetens för ökad innovationskraft i . I regleringsbrev för beslutade regeringen att förlänga programmet . Syftet är att möjliggöra att fler unga () förverkligar sina idéer och att tillvarata ungas perspektiv för ökad innovationskraft i . Programmets insatser ska bidra till att öka andelen unga som utvecklar och kommersialiserar sina idéer. I samband med behandlingen av motioner om socialt företagande framhöll utskottet att regeringen borde intensifiera arbetet med sociala företag genom att bl.a. ta fram en förordning om arbetsintegrerande företag (bet. 2010/11:NU20). Regeringen beslutade en handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag (N2010/1894/ENT). Med handlingsplanen ville regeringen underlätta för befintliga arbetsintegrerande sociala företag att växa och göra det lättare att starta fler sådana företag. beslutade regeringen med anledning av handlingsplanen att ge i uppdrag att utreda de nuvarande formerna av anordnarstöd. Syftet var att ta fram en samlad bild av hur det nuvarande systemet är utformat. Återrapporteringen, som gjordes i samarbete med Arbetsförmedlingen, , , Kommuner och Landsting och företrädare för sociala företag, lämnades till regeringen . Den innehåller de underlag som regeringen efterfrågade om anordnarstöd till arbetsintegrerande sociala företag, de ersättningsformer och bidragsformer som kan användas för verksamma i företagen samt en översyn av former för samverkan. I rapporteringen lyfts också problem och hinder i de nuvarande formerna fram och förslag redovisas. Tillväxtanalys fick med anledning av handlingsplanen i uppdrag att kartlägga arbetsintegrerande sociala företags användning och behov av statligt finansieringsstöd. I uppdraget ingick också att pröva möjligheterna att utveckla statistiken om dessa företag. Uppdraget redovisades i en rapport (Arbetsintegrerande sociala företag användningen och behov av statligt finansieringsstöd, 2011:12). Myndigheten konstaterar bl.a. att det finns exempel på sociala arbetsintegrerande företag som har fått statligt finansieringsstöd och att regelverket således inte innebär något absolut hinder i detta avseende. I rapporten ingår även en översiktlig kartläggning av de sociala företagens branschtillhörighet, ålder och storlek. Kartläggningen visar att de arbetsintegrerande sociala företagen i genomsnitt är yngre än traditionella företag och att de i högre utsträckning finns representerade inom tjänsteproducerande branscher, vilket möjligen kan påverka företagens möjligheter att hitta finansiering. En iakttagelse som också görs är att det tycks förekomma stora regionala variationer. När det gäller de arbetsintegrerande sociala företagens hinder och möjligheter att lämna anbud i offentliga upphandlingar, aviserade regeringen i sin handlingsplan att förslag på konkreta åtgärder som kan förbättra dessa aktörers förutsättningar vid offentliga upphandlingar skulle tas fram. beslutade regeringen om kommittédirektiv om utvärdering av regelverket för upphandling ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv (dir. 2010:86). Till särskild utredare utsågs (tidigare EU-parlamentariker) och utredningen antog namnet . lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2013:12) och förslagen bereds inom . Frågan om en ny förordning, som aktualiserades i samband med handlingsplanen och främst skulle fastställa en definition av begreppet arbetsintegrerande sociala företag, utreddes inom . I de diskussioner som fördes framkom att nödvändiga bestämmelser för regeringens arbete med arbetsintegrerande sociala företag redan fanns på plats i den förordning som reglerar arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga (förordningen [2000:630] om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga). påbörjade ett utvecklingsarbete för att underlätta för dem som vill starta och driva företag med samhälleliga och sociala mål. I arbetet ingår att fördela projektmedel till utvecklingsprojekt. har fattat beslut om att stödja 29 projekt som arbetar med sociala innovationer och affärsutveckling i arbetsintegrerande sociala företag. fick 138 ansökningar om totalt ca , 14 av de projekt som fick medel 2011 ansökte om medel för fortsättning och genomförande. I regleringsbrev sägs att myndigheten ska prioritera att stärka och utveckla bl.a. socialt företagande och samhällsentreprenörskap. Regeringen finansierar verksamheten Mötesplats Social Innovation (MSI) som finns vid . MSI är ett med nationellt och internationellt fokus inom området social innovation och samhällsentreprenörskap. I MSI:s arbete ingår utveckling, koordinering och spridning av kunskap och metoder inom området. MSI bedriver även en digital kunskapsplattform på svenska och engelska via en webbsida, sidan tillhandahåller också ett nätverk för aktörer inom området. Regelverken för arbetsintegrerande sociala företag finns beskrivna på , en webbaserad handbok som avser att öka kunskapen om arbetsintegrerande sociala företag. Sofisam förvaltas av , och Arbetsförmedlingen i samarbete med , Kommuner och Landsting och Sociala Arbetskooperativens (Skoopi). Utskottet tar först ställning till de motioner som rör övergripande frågor om företagsfrämjande åtgärder. Därefter behandlar utskottet motioner om socialt företagande. Övergripande om företagsfrämjande åtgärder Utskottet vill inledningsvis framhålla att goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt och ökad välfärd i samhället. ska ha ett entreprenörs- och företagsklimat i världsklass. Det ska vara enkelt och lönsamt att driva företag i . En positiv och öppen attityd till företagande är en förutsättning för ökat nyföretagande. Det ska också finnas goda förutsättningar att bedriva forskning och innovation med hög kvalitet, vilket bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter läggs grunden för långsiktigt hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i hela landet. I flera av de motioner som är aktuella här efterfrågas riksdagsuttalanden om olika åtgärder för att främja företagande. Åtgärder för att stimulera till nystart av företag förordas i motion 2012/13:N244 (S) och 2012/13:N316 (S). Samordning av stöd till nyföretagande efterfrågas i motion 2012/13:N297 (M), och i motion 2012/13:N262 (FP) förordas en översyn av stödet till nyföretagandet. Insatser för att stödja blivande företagare föreslås även i motionerna 2012/13:N211 (M), 2012/13:N297 (M) och 2012/13:N313 (KD). Med anledning av förslagen i dessa motioner vill utskottet anföra följande. har fastställt ett mål för näringspolitiken som går ut på att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning uppnås. Den näringspolitik som regeringen bedriver tar sin utgångspunkt i det fastställda målet och syftar till att skapa förutsättningar för att starta nya företag och för tillväxt i befintliga företag. Många politikområden är centrala när det gäller att främja företagsamhet och ge näringslivet goda villkor. Det krävs bl.a. väl fungerande konkurrens och marknader, ett skattesystem som främjar tillväxt av företag samt ett trygghetssystem som är anpassat till företagares behov. Regeringen bedriver en tillväxtpolitik som tar sin utgångspunkt i företagen. För att ytterligare stimulera entreprenörskap och företagande genomförs ett flertal åtgärder. Exempel på detta är insatser för att främja positiva attityder till entreprenörskap och insatser i form av information och rådgivning samt riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Regelförenkling för företag är även fortsättningsvis prioriterat och syftar till att skapa fler och växande företag. Frågor om åtgärder som gäller statlig kapitaltillförsel, kommersialisering av innovationer och underlättande av generationsskiften i företag tas upp i motionerna 2012/13:N265 (S), 2012/13:N320 (S) och 2012/13:N358 (S). Utskottet vill här påminna om att och slogs samman till ett gemensamt bolag. Därmed har en effektivare och mer tillgänglig organisation för marknadskompletterande finansiering skapats. Bolaget ska vara en central aktör för näringslivsutveckling genom att erbjuda rådgivning och finansiering i tidiga skeden, vilket bidrar till innovation och tillväxt i hela . När det gäller kommersialisering av innovationer vill utskottet även framhålla att det i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30), som behandlades av , presenteras åtgärder som syftar till att öka forskningens kvalitet och nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Vidare innebär den nationella innovationsstrategi som regeringen beslutade om ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position i fråga om innovationsklimat och innovationsförmåga. När det gäller generationsskiften i företag noterar utskottet att det pågår ett arbete i med att ta till vara den studie som Tillväxtanalys har gjort om hur kunskapen om ägarskiften i företag kan öka. bör inte föregripa detta arbete. Kvinnors företagande uppmärksammas i motionerna 2012/13:N208 (S), 2012/13:N257 (S), 2012/13:N265 (S), 2012/13:N309 (M) och 2012/13:N367 (M). Bland annat efterfrågas insatser för ökad kapitaltillförsel till kvinnors företagande, bättre förutsättningar för kvinnliga innovatörer och medel till resurscentrum för kvinnor. Utskottet vill i denna del framhålla det arbete som utförs när det gäller riktade insatser för kvinnors företagande främst inom ramen för och verksamheter, vilka redogjorts för i det föregående. Vidare fattade regeringen ett nytt beslut om verksamhetsbidrag till resurscentrum för kvinnor. fick i samband med det i uppdrag att fördela verksamhetsbidrag om totalt till resurscentrum för kvinnor . I motionerna 2012/13:N243 (S), 2012/13:N346 (M), 2012/13:N238 (KD), 2012/13:A223 (KD) och 2012/13:N380 (MP) förordas riksdagsuttalanden om olika främjande åtgärder för företagare med utländsk bakgrund och unga företagare. Även på dessa områden bedrivs som tidigare nämnts ett arbete, främst genom , och verksamheter, med att på olika sätt undanröja hinder och underlätta för företagande. Det är enligt utskottets mening angeläget att detta arbete även i fortsättningen drivs med kraft. Sammantaget anser utskottet att regeringen bedriver ett aktivt arbete när det gäller åtgärder för att främja företagande och skapa ett gott företagsklimat. Utskottet bedömer inte att ett tillkännagivande på något område skulle medföra att arbetet blir effektivare eller påskyndas. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks därför. I motionerna 2012/13:N365 (S), 2012/13:N241 (S), 2012/13:N255 (S), 2012/13:N307 (S), 2012/13:N349 (S), 2012/13:Ub423 (S), 2012/13:A264 (S), 2012/13:N348 (M), 2012/13:N215 (KD) och 2012/13:N221 (KD) efterfrågas riksdagsuttalanden om olika åtgärder för att främja socialt företagande och förbättra villkoren för sociala företag. Inom begreppet socialt företagande ryms verksamheter som har till syfte att tillgodose något samhälleligt ändamål eller behov och har allmännytta som sin främsta drivkraft. Utskottet har tidigare uttryckt sin positiva syn på dessa verksamheter (bet. 2010/11:NU20). Bland annat har sociala företag visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för personer som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. De sociala företagens styrka är vidare att de förenar en persons behov av arbete med marknadens behov av produkter och tjänster. Samhällets behov av rehabiliteringstjänster kan också mötas av de sociala företagen. En handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag beslutades, som tidigare nämnts, . Med handlingsplanen ville regeringen underlätta för befintliga arbetsintegrerande sociala företag att växa och göra det lättare att starta fler sådana företag. Som har redovisats har en rad olika åtgärder vidtagits med anledning av handlingsplanen. Vidare pågår det ett utvecklingsarbete i regi för att underlätta för dem som vill starta och driva företag med samhälleliga och sociala mål. I arbetet ingår att fördela projektmedel till utvecklingsprojekt. Syftet med insatsen är att stärka nya och befintliga arbetsintegrerande sociala företags affärsutveckling och hållbarhet och att stimulera utvecklingen av sociala innovationer som kan förväntas spridas till andra geografiska områden eller verksamhetsområden och aktörer. Det ingår också generellt i uppdrag att stärka och utveckla bl.a. socialt företagande och samhällsentreprenörskap. Verksamheten Mötesplats Social Innovation (MSI) som finns inom är också prioriterat . MSI är, som nämnts, ett med nationellt och internationellt fokus inom området social innovation och samhällsentreprenörskap. I arbetet ingår utveckling, koordinering och spridning av kunskap och metoder inom området. Mot bakgrund av det arbete som redan pågår för att stärka sociala företag och göra det lättare att starta nya sådana företag, anser utskottet inte att det finns behov av något riksdagsuttalande. Därmed avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör turism och vissa övriga näringsgrenar. Utskottet hänvisar bl.a. till de insatser som görs och anser inte att det finns behov av något riksdagsuttalande. Jämför reservationerna 6 (S, V), 7 (V), 8 (S, MP) och 9 (S, MP, V). En verksamhet som blir allt viktigare är fisketurismen, anför m.fl. (S) i kommittémotion 2012/13:MJ425. Motionärerna anser att har bra förutsättningar för att fler företag ska startas inom fisketurismen, varför regeringen bör ge en eller flera myndigheter i uppdrag att undersöka förutsättningarna för fisketurism och hur denna kan stimuleras med bl.a. regelförändringar. har bra förutsättningar för att vara värd för större evenemang; det behövs dock en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur, anser m.fl. (S) i motion 2012/13:N222. Strategin bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer anser motionärerna, som förordar ett riksdagsuttalande om det som anförs i motionen om internationella evenemang. Omsorgen om vår miljö är viktigt för den växande besöksnäringen, anför m.fl. (S) i motion 2012/13:N227.