bet · H001SkU21 · 2013-04-04 00:00:00 — 2012/13:SkU21 om skattekontroll av företag om skattekontroll av företag I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:48 om skattekontroll av företag jämte två följdmotioner med yrkanden bl.a. om att regeringen ska återkomma till med förslag om att ska ge regering och riksdag information om utvecklingen av företagskontrollen. Utskottet avstyrker motionerna och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Till betänkandet har lämnats en reservation (S, MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut om skattekontroll av företag 2012/13:Sk7 av m.fl. (MP) och 2012/13:Sk8 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:48 till handlingarna. Reservation (S, MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:48 om skattekontroll av företag jämte två motioner (S och MP) som väckts med anledning av skrivelsen. Motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilagan. Som ett led i beredningen av ärendet har utskottet hållit en öppen utfrågning av och , varvid också organisationerna och Företagarna medverkade. anmälde till utskottet av företag urval, volymutveckling och uppföljning (RiR 2012:13). Kammarkansliet överlämnade rapporten till regeringen för yttrande i enlighet med den hanteringsordning som tillämpas /11. Utskottet beslutade att bjuda in tillsammans med , och Företagarna till en offentlig utfrågning för att få information och tillfälle till att diskutera rapporten. Regeringen överlämnade till skrivelsen 2012/13:48 om skattekontroll av företag. Skrivelsen har föranlett två motioner (S, MP) I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningsrapporten av företag urval, volymutveckling och uppföljning (RiR 2012:13). Regeringen bedömer att det är som är bäst lämpat att göra den riskanalys som kontrollen sedan baseras på. På det sättet uppnås en hög träffsäkerhet i kontrollen. inriktning att arbeta mer förebyggande i syfte att få fler företag att göra rätt från början är förenlig med regeringens intentioner avseende styrningen av . Regeringen anför att granskning är ett viktigt underlag för fortsatta arbete med att effektivisera kontrollen av företag. Regeringen förutsätter att fortsätter att arbeta med ständiga förbättringar i syfte att uppnå en mer effektiv verksamhet. Regeringen kommer att noga följa det fortsatta arbetet. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. om skattekontroll av företag Utskottets förslag i korthet avslår motion med förslag om information om utvecklingen av företagskontrollen, dels uppgifter om hur de brister som utpekat och de förslag som gett har hanterats av . avslår även motionsförslag om tillägg till regleringsbrev. lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation (S, MP). Av anförs att har genomgått stora organisatoriska förändringar som det övergripande målet för beskattningsverksamheten ändrats. fokuserade på åtgärder i efterhand som kontrollerade att skatteuppbörden blivit korrekt. innefattar åtgärder i större utsträckning förebyggande åtgärder som syftar till att skatteuppbörden ska bli rätt från början. bedömer att av det totala skattefelet härrör från företagssektorn. I en förstudie till granskningsrapporten ansåg att det är svårt att få en heltäckande bild av hur kontrollvolymerna för företag utvecklas. anför att det finns en rad svårigheter i att mäta och följa kontrollernas träffsäkerhet, det vill säga i vilken utsträckning kontrollen riktas mot företag som lämnat felaktiga uppgifter. konstaterar vidare att det är svårt för att redogöra för hur kontrollen utvecklats eftersom inget av de enskilda mått som har tillgång till ger en fullständig bild. framför också kritik mot de uppföljningsverktyg som använder för sina kontrollinsatser. menar slutligen att arbetsmetod, val av åtgärd, kan förbättras. Mot bakgrund av granskningen rekommenderar att: analysera behovet av ändamålsenlig uppföljningsinformation och baserat på detta förbättra uppföljningen av kontrollens utveckling respektive träffsäkerheten i kontrollurvalet, analysera hur arbetet med val av åtgärd ska bedrivas och se till att befintliga handledningar i utredningsmetodik kompletteras, samt ta fram rutiner för att samordna behovet av revisionsresurser med resursernas tillgänglighet, och analysera orsakerna till den höga andel kontrollträffar som inte åtgärdas och vidta lämpliga åtgärder. rekommenderar regeringen att se till att lämnar adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen. Regeringens bedömning av iakttagelser förmåga att ta ut de av beslutade skatterna är av stor betydelse både för statens finanser och för samhällsekonomin i stort. Det är sålunda viktigt att bedriver en effektiv verksamhet. Myndigheten bildades genom att de tidigare regionala skattemyndigheterna avvecklades. Syftet med bildandet av den nya myndigheten var att uppnå en mer effektiv, enhetlig och rättssäker verksamhet. Regeringen gjorde bedömningen att den tidigare myndighetsstrukturen på skatteområdet försvårade styrningen och minskade verksamhetens effektivitet. Genom att göra en myndighet av skatteverksamheten skapades förutsättningar för en rättssäker verksamhet. I en organisation som finns i hela landet är det inte realistiskt att helt eliminera regionala skillnader i effektivitet. De regionala skillnaderna har dock minskat betydligt efter omorganisationen och skillnaderna fortsätter att minska i omfattning. Arbetet med att mäta och följa kontrollernas träffsäkerhet har enligt visat sig vara en svår uppgift för . Exakt hur många företag som lämnar felaktiga uppgifter är omöjligt att veta, där finns ett mörkertal. Regeringen anser att det ligger i sakens natur att det är svårt att på ett korrekt sätt mäta och följa en andel av ett mörkertal. En sådan mätning bör utgå ifrån en riskanalys. Regeringen bedömer att det är som är bäst lämpat att göra den riskanalys som kontrollen sedan baseras på. På det sättet uppnås en hög träffsäkerhet i kontrollen. inriktning att arbeta mer förebyggande i syfte att få fler företag att göra rätt från början är förenlig med regeringens intentioner avseende styrningen av . Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser granskning är enligt regeringen ett viktigt underlag för fortsatta arbete med att effektivisera kontrollen av företag. Regeringen förutsätter att fortsätter att arbeta med ständiga förbättringar i syfte att uppnå en mer effektiv verksamhet. Regeringen kommer att noga följa det fortsatta arbetet. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I motion 2012/13:Sk7 av m.fl (MP) föreslås att regeringen adderar rekommendationer till regleringsbrev. Motionärerna anför att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Det är med hjälp av skatterna som vi tillsammans möjliggör en hög kvalitet på den samhällsservice alla kan ta del av. anser att regeringen bör ta rekommendationer på allvar. I motion 2012/13:Sk8 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås att regeringen återkommer med förslag på hur ska ge regering och riksdag en adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen. Vidare föreslås i yrkande 2 att regeringen återkommer med uppgifter om hur hanterat de brister har pekat på och de förslag som gett. Som skäl anför motionärerna bl.a. att kritik mot skattekontrollen av företag är skarp och inte bör vara nöjd med den utveckling som redogjorts för i granskningen. Det är en central uppgift för att på effektivaste sätt bekämpa skatteundandragande och skattefusk. Enligt egna enkätundersökningar är allmänhetens och företagens förtroende för högre än för myndigheter i allmänhet. För att behålla detta höga förtroende är det viktigt att upprätthåller en hög och enhetlig kvalitet. Syftet med kontroll och sanktioner är att stärka och upprätthålla normer. Kontrollen ska i huvudsak riktas mot avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där det finns allvarliga fel och där fusket är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kontroller. har tidigare redovisat indikatorer på att skattefelet har minskat, bl.a. genom att andelen medborgare och företag som känner någon som skattefuskar har minskat. Myndigheten tar detta som intäkt för att dess arbete med bl.a. kontroller har förbättrats. Vid den offentliga utfrågning som utskottet anordnat i samband med beredningen av detta ärende, har representanter för till stor del bekräftat slutsatser om företagskontrollen och ställt sig bakom dess rekommendationer. Det framkom att efter granskning börjat analysera det urval av företag som väljs för kontroller, samt orsakerna till varför företagen gör fel. Utskottet välkomnar detta arbete och kommer att följa det med stort intresse. Vid utfrågningen ställdes också frågor till om den fördjupade samverkan med stora företag och revisionsbolag som myndigheten utformat och inlett . Representanter för intresseorganisationerna respektive Företagarna uttryckte bl.a. oro för att fördjupad samverkan med stora företag inte skulle uppfylla de krav på rättssäker handläggning som ställs på myndigheten. Utskottet noterar i denna del att tagit initiativ till att utarbeta riktlinjer för hur verksamheten med fördjupad samverkan ska bedrivas och utskottet kommer att följa även detta arbete med stort intresse gällande frågorna om rättssäkerhet och konkurrensneutralitet. Med anledning av det anförda finner utskottet inget behov av att regeringen informerar utöver gängse ordning om utvecklingen av kontroll eller om hur hanterar rekommendationer. Utskottet avslår därför motionerna och föreslår att lägger regeringens skrivelse 2012/13:48 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. om skattekontroll av företag (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk7 av m.fl. (MP) och 2012/13:Sk8 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:48 till handlingarna. Regeringens skrivelse 2012/13:48 kring om skattekontroll av företag menar i stort sett att inga åtgärder behöver vidtas. Regeringen är nöjd med sin informella kontroll av trots att inte lyckats utreda hur denna utövas, regeringens skrivelse tillför inte heller några nya upplysningar i detta ämne. rätt allvarliga kritik av brister i företagskontrollen bemöts över huvud taget inte utan regeringen är nöjd med förebyggande arbete. Ett konstaterande som blir än märkligare av två skäl. För det första konstaterar i rapporten (s. 78) att självt ser det som ett problem att man sedan gammalt översatt förebyggande med enbart information. För det andra konstaterar (s. 86) att förebyggande tolkas olika inom : Översyn av dokumenten samt gjorda intervjuer har visat att det saknas en gemensam bild av vad som är förebyggande arbete och hur det i praktiken ska bedrivas av handläggarna. Det är möjligt att regeringen kan vara nöjd med detta men bör definitivt inte vara det. Regeringen måste se till att hanterar de brister i sin företagskontroll som pekat på och också relaterar sig till de förbättringsförslag ger, inget hindrar ju verket från att återkomma med egna och kanske bättre idéer. Regeringen ska givetvis hålla underrättad om vad som sker. Eftersom kritik mot skattekontrollen av företag är skarp så måste regeringen återkomma med förslag på hur ska ge regering och riksdag en adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen. I Svartköp och svartjobb i (rapport 2007:1) gavs många intressanta och konkreta idéer. Flera förslag som berörde öppenhet och insyn (här hämtade ur sammanfattningen på s. 15 f) kan kopplas samman med om skattekontroll av företag. I rapporten skriver författarna: öppenhet och insyn ökar upptäcktsrisken och minskar därmed risken för odeklarerade arbetsinkomster. En första förutsättning för skattekontrollen är att man kan upptäcka vem som säljer varor, utför arbete eller driver en viss verksamhet. Det behövs enkla möjligheter till kontroll på fältet för att kunna sortera ut registrerade och seriösa företag från de oregistrerade och oseriösa. Kvittokontrollen lyftes fram som central och gäller också kassaregisterlagen (inlemmad i skatteförfarandelagen). Det bekymmersamma är dock de undantag och särregler som finns. Det är uppenbart att det behövs åtgärder inom t.ex. torghandeln där exempelvis blomsterhandelsbranschen ser sig som drabbad av illojal konkurrens. Vidare anses inte kvitto behövas då skattereduktion för HUS-tjänster ska utbetalas av vilket lett till att utbetalningar t.o.m. skett då arbeten inte ens utförts och att den vars skattereduktionsmöjlighet som har utnyttjats inte ens alltid känt till det otillbörliga utnyttjandet. ska givetvis kunna se att en näringsidkare lämnat kvitto vid en transaktion och givetvis ska ingen skattereduktion utbetalas utan kvitto samt möjlighet att kontrollera dess äkthet. En digitalisering av hela kvittoförfarandet är önskvärt, papperskvittot måste kunna avvecklas till förmån för en digital kvittobekräftelse av köpet från köparens sida. Ett företag, som driver en verksamhet från lokal eller försäljningsställe, ska vid kontroll i princip kunna uppge och visa handling på registreringsnummer, företagets namn, vilken skattsedel man har samt om man är registrerad för moms eller som arbetsgivare. Anställda eller företrädare för verksamheten ska ha tillgång till uppgifterna eller kunna uppge namn på den som har uppgifterna och uppgift var vederbörande kan nås utan större väntan. Även ifråga om dessa uppgifter måste digital teknik kunna helt ersätta handlingar på papper. Regeringen har i sin skrivelse 2012/13:48 om om skattekontroll av företag nöjt sig med att uttala att man förutsätter att fortsätter sitt arbete med ständiga förbättringar i syfte att uppnå en effektivare verksamhet och att regeringen noga kommer att följa det fortsatta arbetet. Vi anser att regeringen bör ta rekommendationer på allvar. Vi ställer oss bakom rekommendationerna och anser att regeringen bör addera rekommendationerna till regleringsbrev. Vad ovan sagts om att regeringen bör återkomma med förslag på hur ska ge regering och riksdag en adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen, samt att regeringen återkommer med uppgifter om hur hanterat de brister som påpekats och de förslag som gett, bör som sin mening ge regeringen till känna Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:48 om skattekontroll av företag. 2012/13:Sk7 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föreslagna rekommendationer till . 2012/13:Sk8 av m.fl. (S): begär att regeringen återkommer med förslag på hur ska ge regering och riksdag en adekvat information om utvecklingen av företagskontrollen. begär att regeringen återkommer med uppgifter om hur hanterat de brister pekat på och de förslag som gett. Protokoll från öppen utfrågning om skattekontroll av företag Tid: kl. 10.0012.00 , revisionsdirektör (programansvarig för offentliga finanser) , revisionsledare (medförfattare i RiR 2012:13) , chef för analysenheten , områdesansvarig för företag , regionchef för storföretagsregionen , chef för skatteavdelningen (M), ordförande (S), vice ordförande Ordföranden: morgon! Klockan är och skatteutskott startar sitt sammanträde, som den här gången sker i form av en öppen utfrågning om skattekontrollen av företag. Mitt namn är . Jag har uppdraget som ordförande i skatteutskott. Bredvid mig till vänster sitter utskottets vice ordförande, . Vid min högra sida sitter utskottets kanslichef . Jag vill hälsa föredragshållare, gäster, ledamöter och tv-tittare varmt välkomna till vår öppna utfrågning. Vi vet och gläds över att utfrågningen har en stor publik. Den tv-sänds i och på webbplats. Därför vill jag också påminna alla i salen om att ha sina mobiltelefoner avslagna. Utfrågningen är en del i skatteutskottets beredning av om skattekontroll av företag. har vi relevanta intressenter samlade för en diskussion om skattekontrollen av företag. Jag vill understryka att det här är en viktig diskussion att föra. Vi har, inte minst som gått och i jämförelser med andra länder, blivit påminda om att ett välfungerande ekonomiskt system kräver ett välfungerande skattesystem med en hög effektivitet, en hög legitimitet och allmänhetens förtroende. Vi har i skatteutskott kunnat glädjas över rapporter och undersökningar från som visar att det har skett markanta attitydförändringar hos svenska folket. Acceptansen för skattefusk, skatteflykt och skattebrottslighet minskar, som skattemoralen och viljan att göra rätt för sig stiger hos svenska folket. tog av befolkning avstånd från skattefusk. är den siffran . Acceptansen för svartarbete och skattefusk minskar också i alla grupper. Företagare är den grupp där flest tar avstånd, . En förklaring till detta kan vara att den svarta ekonomin blir ett alltmer påtagligt hot mot den egna verksamheten och försörjningen. Vi vet att skattefusk och den svarta ekonomin sätter konkurrensen ur spel, både mellan branscher och mellan företag i olika branscher. Det är också ett viktigt perspektiv på varför det är angeläget med en god och välfungerande skattekontroll av företag. ska vi ha fokus på det faktiska arbetet, produktionen och resultaten. Till grund för vår utfrågning ligger av företag urval, volymutveckling och uppföljning. Vi har företrädare för , , och Företagarna på plats. Alla kommer de att få möjlighet att utveckla sin syn och ge perspektiv på och kommentarer om rapporten och ämnet. Efter de inledande presentationerna öppnar vi för en frågestund, främst för utskottets ledamöter och suppleanter, men även för andra gäster i salen. Vi har för avsikt att vara klara med vår utfrågning allra . Än en gång: Varmt välkomna till detta! Vi startar föredragningarna med att ge ordet till och riksrevisor . , : Tack så hjärtligt mycket! Det är väldigt värdefullt och intressant att bli inbjuden till en diskussion här i utskottet på detta sätt kring den rapport som vi publicerade . Jag tänker kort gå igenom de viktigaste iakttagelserna och försöka sätta in dem i en kontext som en inledning till den här förmiddagens diskussioner. Inledningsvis vill jag säga att den här granskningen av skattekontroll av företag är en produkt av vårt arbete när det gäller effektivitetsrevision. Vi tittar på effektivitet och ändamålsenlighet i statliga verksamheter av olika slag. Vi har genomfört ett antal granskningar inom ämnesområdet offentliga finanser, varav naturligtvis skattefrågorna är en väldigt viktig del. Rapporten om skattekontroll, som vi publicerade , ingår således i en serie av granskningar. har vi publicerat en granskning av regelförenkling för företagare med flera, vilken också har lite bäring på dessa frågor. Vi har publicerat en granskning av klimatskatter. Vi har även påbörjat en förstudie som handlar om skattekontroll av myndigheter med mera och som vi hoppas bli klara med , lite emanerande från de problem som har diskuterats om statliga myndigheters representation med mera. Men det får vi återkomma till. Bakgrunden till den här granskningen är att vi har sett att det har hänt väldigt mycket inom område. Det finns ett antal övergripande frågor av stor betydelse när det gäller arbetet med skattefelet. har i olika sammanhang uttryckt vikten av att vårda skattebetalarnas vilja att göra rätt. I det sammanhanget har man konstaterat att kontroll kan påverka viljan att göra rätt så att skattebetalarna avhåller sig från att fuska. Vetskapen om att det finns en risk för att man själv blir upptäckt har en viktig roll för beteendet. Förebyggande insatser, som service och information, kan bidra och göra det lätt för skattebetalarna att göra rätt, som det heter. Det är en viktig och intressant principiell fråga hur man gör avvägningen mellan förebyggande insatser och kontroll och hur det på ett effektivt sätt kan finnas en balans i verksamheten. Här är det viktigt med både kontrollernas utformning och den upplevda risken hos skattebetalarna. Det här är på många sätt ett subtilt spel som sedan översätts och kan få väldigt stora effekter inom en rad områden. Jag visar en bild (se bilaga 3) som vi har lånat från och som på ett bra sätt illustrerar den strategi som antogs 2006 och som de säkert kommer att tala närmare om själva. Denna innebär att man helt enkelt genom att omfördela aktiviteterna mot förebyggande insatser och fördjupa granskningen inom känsliga områden kan nå högre effekt och effektivitet. Det här baseras bland annat på tanken att man ska bygga förtroende. Det här är alltså en strategi som valt 2006. Vi har funderat på hur det här fungerar, om man når målen och hur arbetet har utvecklats . Det var då ett motiv till att vi startade en förstudie på det här området. Det hade gått 2006, och i den verksamhet vi bedriver, både inom årlig revision där vi granskar myndigheten löpande, men också på annat sätt så såg vi att det fanns indikationer på sjunkande kontrollvolymer. Frågan var om den utvecklingen vägdes upp genom ökad träffsäkerhet i granskningarna, revisionerna och skattearbetet. När vi startar probleminriktade granskningar funderar vi på vilka risker som finns. Om kontrollvolymen minskar och träffsäkerheten i skatteuppföljningen är oförändrad finns det naturligtvis en risk för att önskade beteendeeffekter i slutändan inte kan realiseras. Det ledde oss till att ställa tre frågor när vi startade granskningen. Den första handlar om huruvida urvalet i företagskontrollen hanteras effektivt och innefattar flera delfrågor, till exempel: Hur väljs åtgärder som ska användas gentemot olika företag som valts ut i urvalet? Finns tillgängliga resurser för att genomföra olika granskningsåtgärder? Den andra frågan handlar om ändamålsenligheten i uppföljningen av företagskontrollen. Vilken uppföljningsinformation finns tillgänglig för att utvärdera resultatet av arbetet, och ger den en tillförlitlig bild? Den tredje frågan avser regeringens roll. Hur har man angett de mål som ska gälla för verksamhet gentemot företagen och säkerställt att den fungerar tillfredsställande? Det vi inte har gjort när det gäller regeringens arbete är att särskilt titta på rapporteringen till . Som ni märker av de här frågorna har vi granskningsvis börjat med hur arbetet sker i skatteförvaltningen. Jag gissar att ordningsföljden är den omvända om man ser de här tre frågorna ur perspektiv. Vilka var då resultaten av vår granskning? Jag ska lyfta fram några av de huvudsakliga resultaten. Det finns, som ni eventuellt har hunnit se i rapporten, ett ganska rikt material. Den första punkten gäller uppföljningsinformation. Företagskontrollen innehåller en mängd olika typer av kontroller. När vi försöker beskriva utvecklingen är det tydligt att det saknas enskilda mått eller ett enskilt mått som på ett enkelt sätt kan ge en fullständig bild av kontrollvolymernas utveckling. I stället är det naturligtvis så inom det här området liksom inom många andra att man får använda sig av en rad olika mått som ger en samlad bild. Vad gäller utvecklingen 20052011 är den samlade bild som framkommer i vår granskning att kontrollvolymerna generellt har sjunkit, även om man tar hänsyn till kassaregister- och personalliggarkontroller. Olika typer av mätproblem gör det svårt att analysera orsakerna till den här nedgången. I de diskussioner medarbetarna haft med har det pekats på att orsaken till nedgången kan vara att mer kraft läggs på förebyggande arbete och/eller att kontrollen har blivit mer avancerad, vilket var avsikten.