bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — vill 2014 höja nuva- rande mineralersättning från till . Intäkterna ska bl.a. användas till att finansiera en ny gruvfond, vilket framgår av partimotion 2013/14:N358 av m.fl. (V). Den svenska ekonomin och arbetsmarknaden har dämpats av den globala finans- och skuldkrisen. Den utdragna internationella konjunkturen har fått konsekvenser även för arbetstillfällen och välfärd i . är ett av få EU-länder som under krisen lyckats försvara och stärka sin ställning. Utskottet delar regeringens uppfattning att i dessa tider ska styrkan i offentliga finanser användas för att stödja tillväxt och sysselsättning. De svenska företagens konkurrenskraft kan upprätthållas och förstärkas genom satsningar på innovation och entreprenörskap. På så sätt skapas ett dynamiskt näringsliv i hela landet, där företagen växer och anställer fler. Enligt utskottets mening är det även angeläget att den förda energipoliti- ken fortsätter bidra till minskade växthusgasutsläpp och konkurrenskraftiga energipriser för både hushållen och företagen. BILAGA 16 NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottet noterar därtill att såväl som Vänsterpar- tiet föreslår ändringar av den nu gällande mineralersättningen som, utan någon närmare beredning, skulle ge fullt utfall på inkomstsi- dan i statsbudgeten. Utskottet anser att en sådan förändring varken är önskvärd eller rimlig. Utskottet anser att regeringens förslag i budgetpropositionen väl avspeg- lar den inställning som utskottet har gett uttryck för ovan. Mot den bakgrunden ser utskottet inget skäl att – med anledning av de aktuella motionerna – föreslå någon förändring av ramarna för de tre utgiftsområ- dena som utskottet bereder. I respektive budgetbetänkande kommer utskot- tet att närmare behandla regeringens förslag till fördelning av medel på olika anslag. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker reger- ingens förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt (ca ), 21 Energi (ca ) och 24 Näringsliv (ca ) och avstyrker motionerna 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi319 (MP) yrkande 4, 2013/14:Fi282 (SD) yrkande 4 och 2013/14:Fi254 (V) yrkande 4 i de delar som här är aktuella. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (SD), (V), (M) och (MP). NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 16 1.Ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har varit ett av världens bästa länder att leva i. Den svenska ekonomin är underliggande stark, och har kla- rat sig jämförelsevis lindrigt undan krisen i . syns allt fler tecken på att är på väg åt fel håll, och oron för framtiden växer. Arbetslösheten har stigit till som kun- skapsresultaten i sjunker och tappar i konkurrenskraft. En viktig anledning till detta är att regeringen har prioriterat sänkta skatter framför investeringar . Det är, anser vi, dags för förändring. Enligt oss socialdemokrater måste jobben komma i första hand. Vi vill stärka innovationsklimat och därigenom skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram. Samarbete krävs för att svenska företag ska kunna växa och anställa, vilket i sin tur möjliggör för ökade satsningar på den gemensamma välfärden. Vi står där- för bakom den politik som förordas i Socialdemokraternas motion 2013/14: Fi308. Vi vill dra nytta av den svenska samverkansmodellen. Inom utgiftsom- råde 24 Näringsliv förordar vi en kraftfull satsning på samver- kansprogram mellan privata och offentliga aktörer (). Genom dialog mellan näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna kan en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i cen- trala framtidsutmaningar för utvecklas. Rätt hanterade kan de samhälleliga utmaningarna innebära betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya jobb. Inom näringspolitiken ser vi även behov av att satsa mer på exportfräm- jande åtgärder än vad regeringen gör. Om svenska företag i högre utsträck- ning kan ta vara på de möjligheter en växande exportmarknad innebär kan världsekonomin hjälpa ut ur lågkonjunkturen. En stark export är därför avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Vi vill särskilt fokusera på de små och medelstora företagens exportmöjligheter och före- slår en ökning av exportfrämjande åtgärder. För att ytterligare främja tillväxten och företagandet samt motverka arbetslösheten vill vi införa en nyföretagargaranti, stimulera innovationer genom upphandling och främja besöksnäringen genom utökade marknadsföringsinsatser. BILAGA 16 NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE Socialdemokraterna har som mål att energipolitiken ska bidra till att dagens energisystem blir långsiktigt hållbart. Energi föreslår vi därför ett ökat investeringsstöd till solenergi och att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det kan nå fler mottagare. Vi föreslår inga andra ramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt än regeringen, men till skillnad från regeringen accepterar vi inte att regional- politiken reduceras till en oambitiös politik för gles- och landsbygd. nalpolitiken måste anta utmaningen att formulera övergripande tillväxtstra- tegier för hela landet, och det är angeläget att solidariteten mellan Mot denna bakgrund anser vi att finansutskottet bör avstyrka regering- ens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv och i stället tillstyrka det förslag som finns i motion 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4 i berörda delar. att ramen för utgiftsområde 21 Energi blir högre än regeringens förslag och att den för utgiftsområde 24 Näringsliv blir högre än regeringens förslag. Regional tillväxt förordar vi ingen annan ram än den regeringen har före- 2.Ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (MP) (MP) anför: vill, som framgår av motion 2013/14:Fi319 (MP), skapa ett hållbart samhälle som möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Jag anser att det behövs en framåtsyftande politik med investeringar i klimat, jobb och skola, i stället för de skattesänkningar som regeringen föreslår. Jag vill stärka innovationsklimat och skapa förutsättningar för nya jobb att växa fram. Jag vill också ställa om energisystem till 100 pro- cent förnybar energi. Framtidens jobb finns till stor del hos små och medelstora före- tag. Dessa företag behöver en politik som stöder entreprenörskap och innovationer, en politik som underlättar för nya företag att starta upp, utvecklas och anställa fler. vill minska regelbördan för företag för att på så sätt göra det lättare för särskilt mindre företag att växa och utvecklas. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv vill 2014 satsa mer än regeringen. vill bl.a. inrätta en innova- tionsfond vars syfte är att stimulera forskning i svenska företag för att utveckla miljöanpassade produkter och produktionstekniker som ökar Sve- riges konkurrenskraft och skapar nya jobb. Det finns en stor potential för nya gröna svenska exportframgångar. Andra förslag som presenteras i den NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 16 nämnda motionen är en ny riskkapitalsatsning, medel för ett demonstra- tionsprogram för svensk miljöteknik och ökat stöd till statlig finansiering av inkubatorer. I motion 2013/14:Fi319 (MP) presenteras även satsningar på energiområdet. förslag syftar till att uppnå ett helt förny- bart el- och värmesystem till 2030. I detta inbegrips att måste fasa ut kärnkraften och ersätta den med förnybar energi. För att nå detta mål finns två huvudlinjer – en smartare användning av energin och en ökad produktion av energi som kommer från förnybara energikällor. Jag är starkt kritisk till regeringens passivitet i fråga om att använda energi mer effektivt och till att stödet till förnybara energikällor har mins- kat . behöver en energipolitik som ger hushållen och företagen verktyg för att kunna använda energin smartare. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:Fi319 (MP) förordar jag ytterligare stöd till energieffektiviseringsprogram och ett utökat ekono- miskt stöd till utbyggnaden av förnybar energi. När det gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt delar jag uppfattningen i tidigare nämnda motion om att ramen för utgiftsområdet bör ökas i för- hållande till regeringens förslag. Jag tycker att det är viktigt att det i hela finns tillgång till service och goda kommunikationer. Eftersom det på landsbygden ofta är långt att ta sig till serviceinrättningar och myndig- heter är det angeläget att medborgare får tillgång till den service som ges via bredband. Mot denna bakgrund har föreslagit en satsning på bredbandsutbyggnaden på landsbygden. Sammanfattningsvis anser jag att finansutskottet bör avstyrka regering- ens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv och i stället tillstyrka det förslag som finns i motion 2013/14:Fi319 (MP) yrkande 4 i de delar som här berörs. Innebörden är att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt blir högre än regeringens förslag, att den för utgiftsområde 21 Energi blir högre än regeringens förslag och att den för utgiftsområde 24 Näringsliv blir högre än reger- ingens förslag. 3.Ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (SD) (SD) anför: Enligt mig och behövs en mer Sverigevänlig politik än vad regeringen för och vad de övriga riksdagspartierna förordar. Jag står bakom en politik som vilar på principen om grundläggande social rätt- visa i kombination med värdekonservativa idéer och där folkhemstanken bidrar med inspiration. Grunden för välfärd och trygghet är arbete. Därför tar Sverigedemokra- ternas politik sikte på full sysselsättning, och den jobbskapande politik jag står bakom innebär framför allt satsningar på småföretagande, en ökad BILAGA 16 NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE matchning på arbetsmarknaden samt forskning och utveckling. ansvarsfull invandringspolitik är en annan viktig hörnsten för att klara sys- Jag anser att invandringen måste begränsas kraftigt för att det förödande arbetskraftsöverskottet inte ska bli ännu större. Vad gäller utgiftsområde 24 Näringsliv förordar jag förslaget i Sverige- demokraternas motion 2013/14:Fi282 om att ramen för utgiftsområdet bör höjas med jämfört med regeringens förslag. också bakom förslaget till en reformerad mineralersättning som väntas öka statens inkomster med . För att staten ska kunna ha en aktiv roll inom gruvnäringen måste den få ersättning för det gemensamma värde som bryts ur en gruva. des höja mineralersättningen till och vill att mineralersättningen ska gälla all befintlig brytning och inte som enbart de mineraler som regleras i minerallagen. Jag instämmer i vad som sägs i nämnda motion om att måste föra en energipolitik som säkerställer prisvärd och tillförlitlig energiförsörj- ning för såväl hushåll som näringsliv för att landet ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. mer jag i att måste bibehålla och utveckla sitt energisystem, med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. Jag delar uppfattningen i motion 2013/14:Fi282 (SD) om att ramen för utgiftsområde 21 Energi bör höjas med för en satsning på energiforskning och ener- gieffektiviseringsprogram, som ett led i övergri- pande och långsiktiga målsättning om ett oljeoberoende . Avslutningsvis vill jag också lyfta fram vikten av insatser inom det regio- nalpolitiska området, där föreslår en höjning av ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt med jäm- fört med regeringen. En särskild satsning på regionala tillväxtåtgärder och transportbidrag behövs för att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av längre transportavstånd. Det ovan sagda innebär sammantaget att jag anser att finansutskottet bör avstyrka regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområ- dena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv och i stället tillstyrka det förslag som finns i motion 2013/14:Fi282 (SD) yrkande 4 i Innebörden är att ramen för utgiftsområde 19 Regional till- växt blir högre än regeringens förslag, att den för utgiftsområde 21 Energi blir högre än regeringens för- slag och att den för utgiftsområde 24 Näringsliv blir högre än regeringens förslag. NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 16 4.Ramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv (V) (V) anför: vill se ett samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Ett samhälle där klyftorna mellan människor inte ökar och där regeringen inte väljer skattesänkningar före satsningar på den gemensamma välfärden. Sve- rige står nu inför ett vägval, och jag menar att det är dags för en ny färdriktning. Jag instämmer i det som anförs i motion 2013/14:Fi254 om att kampen mot arbetslösheten måste ske genom den ekonomiska politiken och förordar därför kraftfulla satsningar på välfärden i form av bl.a. investeringar i infrastruktur, utbildning och klimatomställning. För att klara den globala konkurrensen behöver ställa om till en innovationsdriven tillväxt. Jag välkomnar de satsningar inom näringspoliti- ken som föreslås i nyssnämnda motion. Samverkan mellan företag, univer- sitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt, och Vänsterpar- tiet föreslår ökade satsningar på särskilda strategiska innovationsområden, såsom klimatutmaningen, den åldrande befolkningen och globaliseringen. Investeringar i miljö- och energiteknik är för många aktörer för kapitalkrä- vande och riskabelt. vill därför inrätta en miljöteknikfond med inriktning mot hållbar industriell utveckling genom minskad resursan- vändning och energiförbrukning. Vidare stöder jag förslag om att stärka industriforskningsinstitutens verksamhet, särskilt med inrikt- ning mot miljöteknik och innovation. Jag förordar även, i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:Fi254 (V), en höjning av mineralersättningen, från till , vil- ket väntas öka statens inkomster med ca . Inkomsterna från den höjda mineralersättningen ska främst finansiera en gruvfond för olika typer av investeringar i gruvregionerna. När det gäller utgiftsområde 21 Energi instämmer jag i förslag till höjning av ramen för utgiftsområdet. Jag och vill avveckla kärnkraften och anser att energisystem bör vara helt för- nybart till 2040. Jag vill därför satsa på energieffektiv teknik, energieffek- tivisering och förnybar energi. Inom energiforskningen vill jag se ett utökat stöd till bl.a. solenergi, energilagring och smarta nät. Vidare vill jag stimulera användningen av exempelvis solel, solvärme och biogas. Jag delar även uppfattningen i motion 2013/14:Fi254 (V) när det gäller behovet av en större ram för utgiftsområde 19 Regional tillväxt än vad regeringen föreslår. Den kommersiella servicen på landsbygden behöver stärkas. Lanthandlarna och bensinmackarna spelar en viktig roll för gles- bygdens utveckling och attraktivitet. Nedmonteringen måste stoppas, och därför vill jag införa ett mackstöd och ett stöd för utveckling av lanthandeln. Sammantaget innebär det anförda att finansutskottet bör avstyrka reger- ingens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv och i stället tillstyrka det förslag som finns i motion 2013/14:Fi254 (V) yrkande 4 i berörd del. BILAGA 16 NÄRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt blir högre än regeringens förslag, att den för utgiftsområde 21 Energi blir 659 miljo- ner kronor högre än regeringens förslag och att den för utgiftsområde 24 Näringsliv blir högre än regeringens förslag. yttrande 2013/14:AU1y Ramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv m.m. har gett bl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen om den ekono- miska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som har väckts med anledning av pro- positionen, i de delar de berör utskottets beredningsområde. I detta yttrande behandlar arbetsmarknadsutskottet följaktligen regering- ens förslag i budgetpropositionen i de delar det berör utskottets berednings- område samt oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar i partimotio- nerna 2013/14:Fi308 av m.fl. (S), 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP), 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) och 2013/14:Fi254 av m.fl. (V). Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i proposition 2013/14:1 till ekonomisk politik, förslag till statsbudget för och pre- liminär fördelning av utgifter för budgetåren 2015–2017 i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 och 14, finansplan, skattefrågor och inkomstberäkning för staten. Utskottet avvisar oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Enligt utskottets bedömning är regeringens förslag det som har störst förutsättningar att motverka arbetslöshet och erbjuda nya vägar tillbaka till arbetsmarknaden för dem som befinner sig utanför den. Nivån på ramen för för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet bör vara 12 och nivån på ramen för bud- för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 70 . Utskottet ställer sig också bakom de tre lagstift- ningsförslag som behandlas i yttrandet. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottet behandlar i det följande regeringens och oppositionspartiernas respektive förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 Integration och jämställdhet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Budgetpropositionen innehåller även tre förslag till lagstiftning som gäl- ler avskaffad arbetslöshetsavgift i arbetslöshetsförsäkringen, stöd för yrkes- introduktionsanställningar respektive statligt stöd vid korttidsarbete. Förslagen bedöms påverka beräkningen av statens inkomster och bereds därför av finansutskottet. detta yttrande även dessa förslag. Utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14, m.m. Regeringen anför i budgetpropositionen att sysselsättningen har ökat med över 200 000 personer och andelen sysselsatta utvecklats bättre än vad som kan förklaras av demografin och konjunkturläget. ingen anser att detta indikerar att dess politik har förbättrat arbetsmarkna- Arbetslösheten bedöms ligga kvar på en hög nivå 2014, även om det finns indikationer på att uppgången i såväl arbetslösheten som långtidsarbetslösheten planat ut. Det dröjer till slutet av 2015 innan läget på arbetsmarknaden tydligt förbättras. Den höga arbetslösheten är enligt regeringen en följd av att krisen medfört dämpad efterfrågan på arbetskraft som arbetskraftsutbudet har ökat. Förslagen i budgetpropositionen fokuserar enligt regeringen på åtgärder som ökar sysselsättningen redan på kort sikt, som drivkrafterna till arbete stärks varaktigt. Regeringen fortsätter även arbetet med att stärka jobbchanserna för unga, långtidsarbetslösa och de som av andra skäl har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Bland de åtgärder som före- slås för att stärka hushållens ekonomi återfinns bl.a. ett femte jobbskatteav- drag, höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt och ett avskaffande av den För att minska ungdomsarbetslösheten föreslås bl.a. stöd för yrkesintroduktionsanställningar, mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta och effektivare arbetsmarknadspolitiska insat- ser för unga. Regeringen föreslår vidare åtgärder som ska förbättra förut- sättningarna för långtidsarbetslösa att komma i arbete, bl.a. förstärkta För en förbättrad integration av utrikes födda personer föreslås bl.a. en utvecklad etableringsprocess och för att skapa arbetstillfäl- len och öka sysselsättningen i områden där utanförskapet är utbrett bör ett system med nystartszoner införas. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 Av nedanstående tabell 1 framgår budgetramarna för utgiftsområdena 13 och 14 , regeringens förslag till budgetramar och reger- ingens beräkning av utgiftsramarna för åren 2015–2017. Tabell 1 Regeringens förslag till utgiftsramar –2017 * Inklusive beslut om vårändringsbudget 2013 och regeringens förslag till höständringsbudget 2013. När det gäller utgifterna inom utgiftsområde 13 anför regeringen att den högre nivån jämfört med beror på ökade utgifter för kommunersätt- ningar och för etableringsersättning och etableringslotsar. Den överenskom- melse om ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken som regeringen slöt med de gröna 2011 innebär bl.a. att medel överförs för anhöriginvandring från utgiftsområde 8 Migration till utgiftsområde 13. Detta innebär att utgifterna inom utgiftsom- råde 13 ökar med 2014 och med 2015–2017. Vidare har regeringen utökat målgruppen för etable- ringsreformen så att fler anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehö- vande omfattas av etableringsinsatser, etableringsersättning och kommuner- sättningar. Denna satsning beräknas öka utgifterna inom utgiftsområdet med 2013 och med 2014. upphör ett antal tillfälliga satsningar, vilket innebär att utgift- seffekten av regeringens åtgärder blir negativ detta år. Antalet nya asylsö- kande i var det högsta sedan i mitten av 1990- talet, och antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden. Utgifterna för asylmottagningen, kommunersättningarna för flyktingmottagande och etableringsersättningen beräknas följaktligen enligt regeringens bedömning stiga kraftigt . För utgiftsområde 13 beräknas utgifterna öka från 2012 till 2017. Skattebortfallet vid ett införande av nystartszoner uppskattas till (på helårsbasis) med hänsyn tagen till de ökade skatte- intäkterna från inkomst av näringsverksamhet. När det gäller utgifterna inom utgiftsområde 14 anför regeringen att den högre nivån jämfört med beror på ökade utgifter för arbetslöshetser- sättning och arbetsmarknadspolitiska program samt ökade utgifter inom anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. Däremot väntas lägre utgifter för lönegarantiersättning och Europeiska socialfonden för perioden 2013. För att möta den svaga konjunkturutvecklingen aviserar regeringen satsningar –2017 för utbildning och omställning. Inom arbets- marknadspolitiken föreslås bl.a. stärkta anställningsstöd för långtidsarbets- lösa. Denna reform beräknas öka utgifterna inom utgiftsområde 14 med BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 2014 och 2015–2017. minskar andra temporära satsningar inom utgiftsområdet i omfatt- Den högre arbetslösheten är enligt regeringen den främsta förklaringen till att volymerna nu beräknas bli högre i arbetslöshets- försäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen 2013 och 2014, vilket bidrar till högre utgifter dessa år jämfört med . väntas arbetsmarknaden återigen förbättras och arbetslösheten sjunka, vil- ket bidrar till att volymerna i de arbetsmarknadsrelaterade transfereringssy- inom utgiftsområdet minska successivt till följd av lägre utgifter för arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd. De fyra oppositionspartierna har i sina budgetmotioner lämnat förslag till nivåer på utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 som skiljer sig från Förslagen framgår av tabell 2 nedan. redovisas partiernas viktigaste skiljelinjer i förhållande till regeringens för- slag med betoning på de delar som påverkar de alternativa ramnivåerna och större skillnader i förhållande till regeringen på budgetens inkomstsida. Regeringens och partiernas förslag till utgiftsramar Fi308 (S) Fi319 (MP) Fi282 (SD) Fi254 (V) Att så många saknar jobb är enligt vad som framförs av Socialdemokra- terna i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. en tragedi både för och för dem som drabbas. Partiet anser att regeringen har misslyckats med sitt löfte om att bryta utanförskapet och arbetslösheten. Frånvaron av en aktiv politik för bättre matchning – med insatser i utbild- ning, omskolning och kompetensutveckling – bidrar enligt partiet till att många fastnar i arbetslöshet. Därför hämmas takten i arbetslöshetsned- gången. Arbetslösheten kommer enligt Socialdemokraternas bedömning därmed att ligga kvar på en hög nivå framöver. Socialde- mokraterna ställer upp målet att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020.