bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Riskkapitalfondens uppgift ska vara att kommersialisera svenska innovationer, där en del av finansieringen sker genom vinstuttag från . Det finns behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft. Motionärerna föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna ska gå till den marknadskompletterande riskkapitalfonden. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att den svenska internationella konkurrenskraften på området stärks. Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om ökade medel till energiforskning och energieffektivisering (yrkande 5). Motionärerna framför att vill satsa mer på energiforskning och energieffektivisering än regeringen för att påskynda framtagandet av långsiktiga hållbara energilösningar, för att långsiktigt säkra energiförsörjning samt som ett led i den övergripande och långsiktiga målsättningen om ett fritt från oljeberoende och beroende av andra fossila bränslen. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. De strategiska innovationsprogrammen bör inriktas på tre övergripande samhällsutmaningar, anförs det i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) (yrkande 10). De tre utmaningarna som avses är klimatet (miljö och energi), den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör enligt motionärerna utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. I motionen hänvisas till att i sin budgetmotion, partimotion 2012/13:N341, föreslog utöver regeringens förslag till strategiska innovationsprogram. Motionärerna vill vidare förstärka industriforskningsinstitutens verksamhet med fokus på miljöteknik och innovation (yrkande 11). Institutens arbete när det gäller demonstrationsanläggningar och testbäddar bör utvecklas. I motionen önskas även ett tillkännagivande om kapitalförsörjning (yrkande 12). För en innovationsdriven tillväxt är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse, sägs det i motionen. Vidare anförs att det i generellt sett inte råder brist på utvecklingskapital utan det som framför allt saknas är mer samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Det finns även vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till, och det saknas kapital i de tidiga faserna av ett företags utveckling. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser. Mot denna bakgrund föreslås att , och förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Regeringen bör få i uppdrag att utreda formerna för en sådan sammanslagning. Vidare begärs ett tillkännagivande om innovativ upphandling (yrkande 13). Den offentliga upphandlingen måste bli strategiskt innovationsorienterad, menar motionärerna och hänvisar till att har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, it och telekom ges en kraftfull statlig stimulans genom särskilt stöd för att minska de risker som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser och som kan hämma upphandlingar av innovativa lösningar. Motionärerna stöder förslag och framhåller att offentliga aktörer på så sätt kan använda upphandlingar för att driva utvecklingen framåt när det gäller FoU, innovationer och teknikutveckling. Regeringen beslutade om en nationell innovationsstrategi. Strategin är ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga för att möta de globala samhällsutmaningarna, öka konkurrenskraften och förnya framtidens välfärds- och samhällstjänster. Syftet med strategin är att bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i med sikte på 2020. Innovationsstrategin handlar om att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation eller där uppvisar svagheter i internationella jämförelser. Det handlar vidare om att värna och vidareutveckla de områden där är starkt i jämförelse med andra länder och öka samordningen mellan politikområden, mellan olika nivåer och samhällssektorer för att effektivisera offentliga insatser och uppnå största möjliga effekt på förnyelse, hållbar tillväxt och samhällsutveckling i . Strategin ska omsättas i konkreta insatser från regeringens sida men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka innovationskraften i . Regeringen tillsatte en särskild utredning med uppdrag att utreda förutsättningarna för ökad tillämpning av innovationsupphandling i . I betänkandet Innovationsupphandling (SOU 2010:56), som överlämnades , föreslår utredningen både åtgärder för att göra offentlig upphandling i allmänhet mer innovationsvänlig och en särskild lag för att statliga och kommunala myndigheter lättare ska kunna upphandla innovationsarbete från företag. Förslagen bereds i . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) tillfördes medel till för uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet på innovationsupphandlingens område. Regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur offentliga aktörer i kan bli bättre på att efterfråga nya lösningar vid upphandlingar. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) en reform av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden genomför regeringen en sammanslagning av och så att ett gemensamt bolag etableras till . Sammanslagningen bidrar enligt regeringen till en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör. Förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden stärks för att bättre kunna tillgodose varierande behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. Ett förslag lades fram i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) om tillvägagångssätt för inrättandet av en gemensam organisation, där även ett bemyndigande begärdes för att överföra statens aktier i till . föreslog att skulle bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier i till och vidta de åtgärder som var nödvändiga för att genomföra transaktionen (bet. 2011/12:FiU 21). beslutade i enlighet med finansutskottets förslag. Regeringen gav och () i uppdrag att gemensamt genomföra en kartläggning och analys av det offentliga stödsystemet för skydd och hantering av företags immateriella tillgångar. Enligt uppdraget skulle analysen särskilt beakta hur det offentliga stödsystemet motsvarar de små och medelstora företagens behov. och redovisade sina förslag i en rapport [ N2011/6287/FIN.]. gav regeringen och i uppdrag att utifrån rapporten utforma och lansera insatser som säkerställer att små och medelstora företag ges bättre möjligheter att hantera sina immateriella tillgångar på ett mer affärsstrategiskt sätt. Insatserna ska stödja en utveckling av det offentliga stödsystemet i dess marknadskompletterande roll inom områdena rådgivning och finansiering. Syftet är att öka medvetenheten hos de innovativa små och medelstora företagen om vikten av, och möjligheterna med, att hantera sina immateriella tillgångar affärsstrategiskt. Insatserna ska höja rådgivningskompetensen hos de offentliga aktörerna i innovationssystemet om hur immateriella tillgångar skapar värden i företag. Insatserna ska i första hand förstärka och komplettera aktörernas nuvarande insatser. De ska bl.a. omfatta information till företag, kompetensutveckling för offentliga företagsrådgivare på det immaterialrättsliga området och när det gäller affärsstrategiska kunskaper i immateriella tillgångar samt komplettera ekonomiska stöd till företag så att de även kan omfatta strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hantering av immateriella tillgångar. Resultatet av uppdraget ska slutredovisas . Frågan om försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent främst för små och medelstora företag har utretts i . Det har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra med hänvisning till att den skulle bli alltför dyr för staten. En försäkringslösning för patentinnehavare är enligt regeringens mening inte heller en fråga för staten utan för den privata marknaden. Det finns flera privata alternativ på marknaden när det gäller försäkringslösningar mot patentintrång för företagen. överlämnades propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) till . I propositionen anger regeringen riktlinjerna för de fortsatta insatserna kring forskning och innovation på energiområdet för 20132016. Energiforskningen kommer att främst fokuseras på följande fem prioriterade områden, nämligen att ställa om till fossiloberoende fordonsflotta att forma ett kraftsystem som klarar att ta emot alltmer förnybar elproduktion ökad energieffektivitet i bebyggelsen ökad användning av bioenergi energieffektivisering i industrin. I propositionen anger regeringen riktlinjer för de fortsatta insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Regeringen föreslår även övergripande mål för insatserna. har en sammanhållande roll för energiforskningen. Utskottet behandlar motionsyrkandena under rubrikerna Samverkan med det omgivande samhället, Innovationsupphandling, Tjänsteforskning och Övrigt om forskning och innovation. Samverkan med det omgivande samhället För att forskning och utbildning effektivt ska bidra till samhällets utveckling och globala konkurrenskraft är universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället av stor betydelse. Det är viktigt att lärosätena verkar för att forskningsresultat som uppnåtts vid högskolan kommer samhället till nytta. Det är avgörande för tillväxt och sysselsättning att goda förutsättningar skapas för kommersialisering av forskningsresultat. Utskottet noterar att regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Det är svårt att skapa en modell för att kunna göra rättvisande bedömningar av kvalitetsaspekterna i, och effekterna av, universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället och i deras uppgift att verka för att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta. Utskottet ser mot denna bakgrund positivt på regeringens förslag om att ges i uppdrag att, i samråd med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för arbetsliv och socialvetenskap, utforma metoder och kriterier för bedömning av prestationen och kvaliteten i lärosätenas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap samt utifrån dessa genomföra en utlysning och fördela medel. Utskottet ser dock inget skäl för att vidta några åtgärder med anledning av de här aktuella motionerna som rör samverkan med det omgivande samhället. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 4 och 10 samt 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 4. Utskottet vill inledningsvis framhålla sin uppfattning att upphandling är ett viktigt instrument i strävan efter fler innovationer. Den nationella innovationsstrategin som regeringen har beslutat om kan ses som ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga för att möta de globala samhällsutmaningarna, öka konkurrenskraften och förnya framtidens välfärds- och samhällstjänster. Det handlar om att värna och vidareutveckla de områden där är starkt i jämförelse med andra länder och öka samordningen mellan politikområden, mellan olika nivåer och samhällssektorer för att effektivisera offentliga insatser och uppnå största möjliga effekt på förnyelse, hållbar tillväxt och samhällsutveckling i . Förslag från , som handlar bl.a. om åtgärder för att göra offentlig upphandling mer innovationsvänlig, bereds i . Utskottet vill också påminna om att i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) tillfördes medel för uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling. Regeringen avser även att ge i uppdrag att se över hur offentliga aktörer i kan bli bättre på att efterfråga nya lösningar vid upphandlingar. Mot bakgrund av vad som ovan redovisats ser utskottet inget skäl för att tillmötesgå de här aktuella motionerna och föreslår att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 33 samt 2012/13:Ub3 (V) yrkande 13. I propositionen redogörs för en ökad satsning på institutens strategiska kompetensmedel m.m. till . I uppgifter ingår bl.a. att verka för att RISE-instituten stöder nyttiggörandet av tjänsteforskning. Inom ramen för Verket för innovationssystems forskningsanslag bör det enligt regeringen även genomföras en riktad satsning på tjänsteforskning i syfte att skapa en svensk tjänsteforskning med internationellt hög vetenskaplig kvalitet som kan bidra till näringslivets konkurrenskraft och till förnyelse av offentlig sektor. Utskottet välkomnar sådana satsningar men ser ingen anledning för att uppmana regeringen att vidta ytterligare åtgärder mot bakgrund av de här aktuella motionerna. Utskottet föreslår följaktligen att utbildningsutskottet avstyrker motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 28 och 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 16. Övrigt om forskning och innovation Det är angeläget att fortsätta att kraftsamla inom områden som är viktiga för att bidra till att möta samhällsutmaningar och stärka konkurrenskraften för företagen i . Detta innebär bl.a. att fortsätta stärka flödet av kunskap mellan universitet och högskolor, näringsliv och samhället i övrigt genom samverkan mellan dessa. Regeringen föreslår satsningar på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden. Utskottet ställer sig bakom dessa satsningar. Vilka områden som kan bli aktuella avgörs utifrån gemensamma processer för problemformulering omfattande bl.a. företag, universitet, högskolor och forskningsinstitut. När det gäller industriforskningsinstituten välkomnar utskottet den förstärkning som redovisas i propositionen. Satsningen innebär att institutens kompetens stärks liksom deras förmåga till samverkan, särskilt med näringslivet och lärosätena. Tillgång och användning av infrastruktur för test, verifiering och demonstration innovationsinfrastruktur är av stor betydelse för innovationsförmågan i . Medel avsätts därför till för utveckling och tillgängliggörande av test- och demonstrationsmiljöer, vilket utskottet välkomnar. Utskottet ser även positivt på att en nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat inrättas vid . När det gäller tillgång till riskkapital vill utskottet framhålla att det genomförs en sammanslagning av och och att ett gemensamt bolag ska vara etablerat . Sammanslagningen bidrar till en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör. Förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden stärks för att bättre kunna tillgodose varierande behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. Med anledning av motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 30 om utökad avdragsrätt för FoU-utgifter vill utskottet erinra om att den s.k. i ett delbetänkande (SOU 2012:66) lämnade förslag när det gäller skatteincitament för forskning och utveckling. Kommittén föreslår att det ska vara möjligt för arbetsgivare att i vissa fall få nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling. När det gäller skydd mot patentintrång vill utskottet här framhålla att regeringen har gjort insatser för att stödja framför allt kunskapsintensiva små och medelstora företag med anpassad finansiering, rådgivning och kompetenshöjning för affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar genom uppdrag till och . Frågan om försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent främst för små och medelstora företag har utretts i . Det har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra med hänvisning till att den skulle bli alltför dyr för staten. I propositionen presenteras ett samlat paket av åtgärder för att stärka ställning inom livsvetenskap. Utskottet välkomnar satsningen. Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Forskning och innovation på energiområdet ska utformas och genomföras så att dess resultat bidrar till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatpolitiska mål samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser och kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Utskottet ställer sig bakom regeringens satsning, som möjliggör ökade ambitioner på ett flertal angelägna områden, bl.a. energieffektivisering i bebyggelsen och i industrin. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom propositionen i aktuella delar och föreslår att utbildningsutskottet avstyrker motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 5, 6, 23, 2932 och 34, motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 14, 15, 17 och 18, motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkandena 3 och 5 samt motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (V), (S), (SD), (KD) och (C). Samverkan med det omgivande samhället (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S) anför: framskjutna plats i världsekonomin vilar på gemensamma investeringar i kunskap, forskning och utveckling. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet och forskningen kan den kunskapsbaserade delen av ekonomin där har konkurrensfördelar utvecklas. Vi vill även se en bred samverkan mellan akademi och hela det omgivande samhället. Utan ett kraftfullt helhetsgrepp på samverkansuppgiften kommer inte fulla potential som kunskaps- och forskningsnation att utnyttjas. Det behövs tydligare incitament för att akademin ska stärkas i sin samverkan med omvärlden. I en ny modell för fördelning av resurser för forskning bör därför samverkan med tredje part ingå som ett kriterium. Forskningsråden och bör inom ramen för sitt uppdrag om resursfördelning efter bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället ta fram en fungerande indikator för samverkan och eventuellt också andra värderingsformer. Med det sagda förordar vi att utbildningsutskottet tillstyrker motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 4 och 10 samt 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 4. Innovationsupphandling (S, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S) anför: Offentliga behov av varor och tjänster har stor betydelse för utvecklingen av nya marknader för dessa. Den offentliga upphandlingen måste bli strategiskt innovationsorienterad och bör i högre utsträckning än användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. Vi anser att det bör utformas en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer. Vidare bör ett nationellt för offentlig innovationsupphandling bildas för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. Med det sagda förordas att utbildningsutskottet tillstyrker motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 33 och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 13. Tjänsteforskning (S, MP) (MP), (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Forskningspolitiken behöver tydligare se till behovet av tvärvetenskaplig kunskap för ökad tjänsteinnovation. De framtida utmaningarna för industriforskningsinstituten är att kunna erbjuda testmiljöer som svarar mot det omvandlingstryck som svenska företag lever under. Den växande tjänstesektorn är ett exempel på hur instituten kan svara mot företagens behov. Tjänsternas betydelse för ekonomin är stor och kommer att öka framgent. Kopplingen mellan industrin och tjänstesektorn har förstärkts kraftigt genom avknoppningar eller genom att tjänsteföretag på olika sätt ger service till industriföretagen. Utvecklingen av innovativa tjänster blir därför allt viktigare för små och medelstora företags möjligheter att växa och internationaliseras. Behovsmotiverad samhälls- och näringslivsrelevant forskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver därför utvecklas. Med hjälp av en kraftfull institutsektor kan man ta ett brett grepp över tjänsteforskningen som kan öka förädlingsvärdet för de växande tjänstebranscherna. Som exempel kan nämnas att forskningsinstituten skulle kunna erbjuda möjligheter för små och medelstora företag att testa sina tjänster inom ramen för den egna verksamheten och i partnerskap med andra aktörer. Regeringen bör vidta åtgärder i linje med vad vi har anfört. Med det sagda förordar vi att utbildningsutskottet tillstyrker motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 28 och 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 16. Övrigt om forskning och innovation (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi förespråkar en modell för strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för samhället. Ansatsen bygger på tanken att framtidens samhälleliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, i många fall kan innebära betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya arbetstillfällen. har fått en innovationsparadox som innebär att de samlade satsningarna på forskning och utveckling inte leder till kommersialiseringar av nya innovationer i en utsträckning som vore väntat och önskvärt. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan föreslår vi att det inrättas ett innovationsråd som har i uppgift att departementsövergripande samordna frågor av betydelse för forskning och innovation, däribland forskningspolitikens övergripande inriktning, strategisk kompetens- och kapitalförsörjning, immaterialrätt och offentlig upphandling av innovationer. Rådet ska ha till uppgift stärka samverkan mellan olika aktörer runt om i landet och samla arbetet för att utveckla innovations- och konkurrenskraft. Regeringen har presenterat en nationell innovationsstrategi. Vi anser att det är olyckligt att innovationsstrategin när den äntligen presenterades inte överlämnades till för förankring, debatt och beslut. Det är viktigt att är en aktiv part i EU:s gemensamma forsknings- och innovationssamarbete. Vi ser klara fördelar med att en nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat inrättas vid men anser att forskningsinstituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. Ansvaret för samordning och deltagande i forskningsprogram samt ansvaret för sekretariatet bör delas mellan och forskningsinstituten. Det finns brister i kapitalförsörjningen för företag i tidiga skeden där behovet av statlig stödfinansiering är som störst. finns god tillgång till statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas. Vi föreslår att det inrättas en marknadskompletterade investeringsfond med inriktning mot investeringar i tidiga skeden byggd på statlig och privat samfinansiering. Staten blir på så sätt en katalysator för det nya fondsystemet som finansieras genom att tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning omdisponeras.