bet · H001SoU11 · 2013-03-14 00:00:00 — Statskontoret konstaterar i en delrapport (Efteråt är allting för sent om utredningar av vissa dödsfall 2012:33) att lägger stora ansträngningar på att få in allt material vid varje dödsfall, men att analysarbetet inte är lika utvecklat. De rapporter som har presenterat är i många fall okända för de kommuner och myndigheter som är mest berörda. De aktörer som känner till rapporterna har inte haft någon nytta av dem. Statskontoret föreslår att regeringen ger ett utvidgat uppdrag för att kunna göra djupare analyser, och regeringen bör förtydliga vad rapporterna ska användas till. Särskilt om kunskap och kompetens I budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115) anför regeringen följande angående kunskaps- och metodstöd för (s. 183). arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har enligt förbättrats. Kommunerna tar ett helt annat ansvar än tidigare för denna målgrupp. De utvecklingsmedel som regeringen satsat på området har bidragit till mer utbildning av personal och ett ökat utbud av stödinsatser för våldsutsatta kvinnor, barn som bevittnat våld och våldsutövare. Det förekommer dock fortfarande brister bl.a. när det gäller det långsiktiga arbetet liksom i handläggning, dokumentation och uppföljning av arbetet. behöver också bli bättre på att uppmärksamma och utreda behovet av stödinsatser för barn som bevittnat våld (). tillsyn visar att personalens kompetens är otillräcklig och att hot- och riskbedömningar inte genomförs i tillräckligt stor utsträckning. konstaterar att kommunerna behöver ett samlat kunskaps- och metodstöd för att kunna bedriva ett mer systematiskt och samordnat utvecklingsarbete på området (utvärdering av fördelade utvecklingsmedel för att förstärka kvinnojoursverksamheter och kvalitetsutveckla stödet till våldsutsatta kvinnor och deras barn 20072009). Regeringen satsar för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har bevittnat våld och våldsutövare. beslutade regeringen att utvecklingsmedlen skulle fördelas på ett mer ändamålsenligt sätt . fördelades till kommunerna för prestationsbaserade insatser och avsattes för att stödja föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå på området. För att fördelningen av medel ska bli ändamålsenlig och bidra till ett långsiktigt metodutvecklingsarbete ska tillsammans med länsstyrelserna ta fram ett nationellt och regionalt kunskaps- och metodstöd för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, barn som har bevittnat våld och våldsutövare. har, som stöd till och dess personal, utfärdat allmänna råd om socialnämndens arbete med våldsutsatta kvinnor samt barn som bevittnat våld (SOSFS 2009:22) samt tagit fram en handbok. började att ta fram nya föreskrifter och allmänna råd om ansvar för våld i nära relationer. Vidare ska verka för förbättrad kompetens hos personal som möter våldsutsatta kvinnor och barn och ska ta fram utbildningsmaterial för (se prop. 2012/13:1 utg. omr. 9 s. 184). kommer att utveckla kunskapsstöd om särskilt utsatta grupper, exempelvis äldre kvinnor, kvinnor med utländsk bakgrund och kvinnor som utsätts för hedersrelaterat våld. har tagit fram utbildningsmaterial om kvinnor med funktionsnedsättning (sedda) samt kvinnor med missbruksproblem (Skylla sig själv?). beräknas ett utbildningsmaterial om hedersrelaterat våld och förtryck bli klart. Nationellt centrum för kvinnofrid, , har i uppdrag att utvärdera de utbildningsinsatser som har genomförts inom handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) och handlingsplanen i fråga om att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Detta uppdrag kommer att redovisas . ska, enligt regleringsbrevet 2013, fortsätta sitt uppdrag om en samlad nationell tillsyn med de nationella bedömningskriterier som avser våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld t.o.m. (uppdraget ska slutredovisas ). Tillsynen ska sedan övertas av den nya myndigheten för vård och omsorg och den dokumentation som tagits fram inom ramen för uppdraget ska överlämnas till inspektionen. I uppdraget för den särskilda utredaren som ska förbereda och genomföra bildandet av den nya tillsynsmyndigheten ingår bl.a. organisation, anslag och arbetsformer. Enligt är det inte aktuellt med tilläggsdirektiv för att analysera tillsynen på något särskilt område. Enligt socialtjänstlagen hör det till socialnämndens uppgifter att verka för att den som har utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. Lagstiftaren betonar att socialnämnden särskilt ska beakta att kvinnor som utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ska vidare särskilt beakta att barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående vuxna är offer för brott och kan vara i behov av stöd och hjälp. Regeringen utsåg en nationell samordnare mot våld i nära relationer med ett brett uppdrag. I uppdraget ingår bl.a. att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. Samordnaren ska enligt direktiven vid behov lämna förslag till hur arbetet mot våld i nära relationer kan förbättras och samverkan utvecklas. Samordnaren är fri att ta upp frågor som ligger nära de som anges i direktiven, och uppdraget ska slutredovisas . Det ingår i samordnarens uppdrag att överväga hur stöd till och skydd för brottsoffren kan utvecklas. Det omfattar bl.a. stöd och skydd till brottsoffer för hedersrelaterat våld samt till personer med funktionsnedsättning. Samordnaren ska vidare särskilt överväga hur kvinnojourers och andra berörda ideella organisationers verksamhet kan förstärkas. Utskottet har fått veta att regeringen kommer att återkomma med förslag till om resursförstärkning av kvinnojourerna (se statsrådet svar på en interpellation om stöd till kvinnojourer, ip. 2012/13:215, prot. 2012/13:63). analys av insatsen skyddat boende kommer att rapporteras . Utskottet välkomnar regeringens kraftsamling mot våld i nära relationer och den nationella samordnarens uppdrag samt anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Det som tas upp i motionerna 2011/12:Ju359 (S) yrkande 33, 2011/12:So289 (FP) yrkande 1, 2011/12:So431 (M), 2011/12:So604 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 31, 2012/13:Ju373 (S) yrkandena 45, 50 och 51, 2012/13:Ju380 (S) yrkande 2, 2012/13:So267 (V) yrkandena 13 och 14, 2012/13:So355 (S), 2012/13:So595 (MP) yrkande 16 och 2012/13:A394 (SD) yrkandena 23 och 24, ligger inom ramen för direktiven. bör inte ta något initiativ. Utskottet noterar att Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera utredningsverksamheten 20082014 enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall. Dödsfallsutredningarna nämns även i den nationella samordnarens direktiv. Med hänsyn till det pågående arbetet bör inte ta något initiativ. Utskottet avstyrker motion 2012/13:Ub281 (V, MP) yrkande 1. Utskottet konstaterar att har utarbetat allmänna råd och en handbok i fråga om arbete med våld mot närstående och att arbete för att ta fram nya föreskrifter och allmänna råd pågår. har också utarbetat utbildningsmaterial för . Nationellt centrum för kvinnofrid vid kommer att redovisa sin utvärdering av de utbildningsinsatser som har genomförts inom handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer m.m. I den nationella samordnarens uppdrag berörs också kompetensfrågor. Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2012/13:So462 (S), 2012/13:So542 (MP) yrkande 6, 2012/13:So595 (MP) yrkandena 8 och 15. Utskottet konstaterar slutligen att den nationella samordnaren verkar för att förbättra samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer som arbetar mot våld i nära relationer och för att bidra till en ökad samsyn om hur våldet bäst ska förebyggas och bekämpas. Det kan enligt uppdraget handla om hur myndigheterna kan bli bättre på att upptäcka våld eller att ge ett samlat stöd till de personer som har utsatts och som har pågående ärenden hos fler än en myndighet, t.ex. polis, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. bör inte ta något initiativ varför utskottet avstyrker motionerna 2011/12:So405 (M), 2011/12:So497 (M), 2012/13:Ub474 (S) yrkande 3 och 2012/13:So542 (MP) yrkande 7. Utskottet noterar att uppdraget för den särskilda utredaren som ska förbereda och genomföra bildandet av den nya tillsynsmyndigheten, Inspektionen för vård och omsorg, omfattar bl.a. organisation, anslag och arbetsformer för myndigheten. bör inte göra något tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:So267 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om nationella adoptioner, adoption för ensamstående och om villkor för adoptioner. Jämför reservationerna 24 (MP), 25 (MP, V) och 26 (S, MP, V). I motion 2012/13:So541 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om huruvida inhemska adoptioner bör komma i fråga i större utsträckning utifrån ett barnperspektiv. I motion 2011/12:So300 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn. Liknande yrkanden finns i motionerna 2012/13:So369 av (M), 2012/13:So498 av (M) och 2012/13:So584 av (M). I motion 2012/13:So594 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att öka möjligheterna för ensamstående, oavsett kön, att få genomföra internationella såväl som inhemska adoptioner. I motion 2011/12:So471 av och (S) begärs ett tillkännagivande om att se över villkoren för adoptioner. Motionärerna beskriver kostnaderna som är förknippade med internationella adoptioner och förklarar att de självklart anser att alla adoptioner ska utgå från barnets bästa, men att det inte finns några garantier för att de som har en högre inkomst är bättre föräldrar än de med lägre inkomst. Därför bör villkoren för adoptioner ses över. Ett likalydande yrkande finns i motion 2012/13:So243 av samma motionärer. Av de grundläggande bestämmelserna om adoption i kap. 4 i framgår i huvudsak följande. Den som ska få tillstånd att adoptera ska, med vissa undantag, ha fyllt . Makar får inte adoptera annat än gemensamt och inga andra än makar får adoptera gemensamt. Med makar likställs personer som ingått registrerat partnerskap. Samtycke krävs av ett adoptivbarn som har fyllt , om inte barnet är och allvarligt skulle skadas av att bli tillfrågat eller på grund av exempelvis psykisk störning är förhindrad att lämna samtycke. Barnets föräldrar ska lämna samtycke till adoptionen. Samtycke krävs inte från en förälder som exempelvis är psykiskt sjuk eller befinner sig på okänd ort. Rätten ska pröva om det är lämpligt att adoptionen äger rum. Som underlag i denna prövning ska yttranden från bl.a. socialnämnden hämtas in. Ersättning får inte betalas ut för adoptionen. Enligt 6 kap. 12 § SoL ska socialnämnden vid internationella adoptioner pröva om sökanden, bl.a. med hänsyn till ålder, hälsotillstånd, personliga egenskaper och socialt nätverk, är lämplig att adoptera och om medgivande ska ges till att adoptionsförfarandet får fortsätta när ett visst barn har föreslagits för adoption. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner lämnas enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med och administreras av . Adoptionskostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget avser att bidra till de extra kostnader för resor och andra omkostnader som uppstår vid adoption av utländska barn. Ett syfte med bidraget är att underlätta att adoptivbarn får syskon. Bidraget utbetalas därför med ett lika stort belopp per barn oavsett om de adopteras eller vid olika tillfällen. Bidraget är lika stort oavsett från vilket land adoptionen sker och oavsett vilka kostnader som adoptivföräldrarna faktiskt haft. Barnet måste vara en utländsk medborgare som inte fyllt . Även en ensamstående person kan få adoptionskostnadsbidrag. lämnades utredningen adoptionsregler (SOU 2009:61). Utredningen hade i uppdrag att göra en allmän översyn av reglerna om adoption i 4 kap. . Utredningen har bl.a. tagit ställning till om det i syfte att stärka barnperspektivet finns anledning att ändra reglerna om domstolens prövning i ärenden om adoption. Utredningen har remissbehandlats och bereds i . I svar på skriftlig fråga (fr. 2012/13:190) om utredningen adoptionsregler svarade statsrådet följande. har frågat mig om jag verkar för att regeringen försöker göra verklighet av något eller några av adoptionsutrednings förslag samt om så är fallet vilka. Utredningen behandlar i betänkandet Modernare adoptionsregler ett flertal frågor om adoption. Utöver de frågor som nämner berörs frågan om det behöver vidtas åtgärder för att underlätta nationella adoptioner när detta är till barnets bästa. Frågan om nationella adoptioner är den som regeringen bedömt mest angelägen att gå vidare med. Regeringen avser att ge i uppdrag att överväga om åtgärder behöver vidtas för att socialnämnderna i högre utsträckning än ska uppmärksamma frågan om nationell adoption av barn som är eller kan komma att bli placerade i samhällsvård. Det är angeläget med ett tydligt barnperspektiv i dessa ärenden. Betänkandet i övrigt bereds vidare i . I regleringsbrev av fick i uppdrag att kartlägga vid vilka situationer och i vilken utsträckning socialnämnderna väcker frågan om nationell adoption av barn som är eller kan komma att bli placerade i samhällsvård, och om frågan inte väcks trots att adoption skulle kunna vara lämplig utifrån vad som är bäst för barnet, orsakerna till detta. ska utifrån kartläggningen överväga om åtgärder behöver vidtas för att socialnämnderna ska uppmärksamma frågan i högre utsträckning än . Om så är fallet ska ta ställning till på vilket sätt detta bör ske. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för internationella adoptioner, , är en statlig myndighet under och arbetar för att internationella adoptioner sker på ett lagligt och etiskt sätt med barnets bästa som utgångspunkt. Det är bara organisationer som har auktorisation av som får förmedla internationella adoptioner. För att få auktorisation krävs att organisationen uppfyller kraven i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. förmedlar flest adoptioner av de fem auktoriserade organisationerna. Av organisationernas webbplatser framgår vilka krav de aktuella givarländerna har för adoption från dessa länder. har behandlat motioner om kostnader förenade med internationella adoptioner senast i betänkande 2010/11:SfU1 (rskr. 2010/11:121 och 122) och uttalade följande i sitt ställningstagande (s. 103, res. Adoptionskostnadsbidraget täcker en allt mindre del av kostnaderna för en adoption. I betänkande 2009/10:SfU1 anförde utskottet att utskottet inte har något att invända mot att adoptionskostnadsbidraget höjs när det statsfinansiella läget ger utrymme för det. Utskottet var dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande om detta. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Motionerna [] är därmed delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet har noterat och ser positivt på uppdrag att efter en kartläggning överväga om och i så fall hur åtgärder bör vidtas för att socialnämnderna än mer ska uppmärksamma frågan om nationell adoption av barn som är eller kan komma att bli placerade i samhällsvård. Uppdraget ska redovisas . bör inte ta något initiativ varför motionerna 2011/12:So300 (M), 2012/13:So369 (M), 2012/13:So498 (M), 2012/13:So541 av (MP) och 2012/13:So584 (M) avstyrks. bör inte heller ta något initiativ med anledning av det som efterfrågas i motion 2012/13:So594 (MP) yrkande 2. När det gäller adoptionskostnadsbidraget har socialutskottet inte någon annan uppfattning än socialförsäkringsutskottet. Motionerna 2011/12:So471 (S) och 2012/13:So243 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om barn och unga. Jämför reservationerna 33 (S, V) och 34 (MP). I kommittémotion 2011/12:So569 av m.fl. (V) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över kommunernas utbud av gratis sommaraktiviteter för barn i syfte att föreslå förbättringar. Motionärerna anser att bristen på gratis sommaraktiviteter för barn, dvs. brist på meningsfull sysselsättning, på lång sikt kan leda till ökad social utslagning. Ett likalydande yrkande finns i yrkande 5 i kommittémotion 2012/13:Sf362 av m.fl. (V). I kommittémotion 2012/13:Ju403 m.fl. (MP) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att ska få ett förtydligat uppdrag att arbeta för att förhindra unga män från att begå brott. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att kommunernas socialtjänst ska få ett särskilt ansvar för att arbeta med avhopp från organisationer som rekryterar dömda eller personer som riskerar att bli dömda för brott. Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden bl.a. verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden och i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdomar. Därtill ska socialnämnden med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdomar som har visat tecken på ogynnsam utveckling och i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det stöd som de behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. infördes en ny sekretessbrytande bestämmelse som innebär att en uppgift som rör en enskild som inte fyllt i vissa fall ska få lämnas från till polisen utan att detta hindras av sekretess (se bl.a. 12 kap. 10 § SoL). En uppgift ska få lämnas under förutsättning att det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den unge kommer att utöva brottslig verksamhet och uppgiften kan antas bidra till att förhindra detta samt under förutsättning att det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den unge eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Uppgifter får lämnas ut både på eget initiativ och på begäran av polis. arbetar för att varje kommun ska erbjuda ett minimum av gratis fritidsaktiviteter. Vidare bör det, enligt , finnas fritidsgårdar med generösa öppettider i varje kommun på en plats dit barn och ungdomar enkelt kan ta sig. Den kommunala bör vara gratis, och under skollov bör kommunen erbjuda kostnadsfria aktiviteter samt överväga att införa gratis inträde på t.ex. badanläggningar och museer (). redovisade och ett uppdrag att inrätta sociala insatsgrupper för unga i åldern som riskerar att rekryteras till eller som vill lämna kriminella nätverk. En pilotverksamhet med sådana grupper har bedrivits i tolv kommuner . I insatsgrupperna har i första hand socialtjänst, polis och skola samverkat. Av utvärderingen som gjorts parallellt med uppdraget framgår att alla pilotområden är nöjda eller mycket nöjda med det samarbete som utvecklats mellan polis och socialtjänst. har tagit fram en vägledning: Samverkan i sociala insatsgrupper vägledning för lokalt arbete i syfte att motverka en kriminell livsstil bland unga. presenterade en kartläggning av samverkansinterventioner med syfte att motverka en kriminell livsstil bland unga, och av den framgick att i en minoritet av effektstudierna verkade interventionen i fråga kunna minska återfall i brott, medan majoriteten av studierna inte kan visa på en sådan effekt i de fall då man jämfört dessa interventioner med traditionella interventioner. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So569 (V) yrkande 10 och 2012/13:Sf362 (V) yrkande 5. Utskottet noterar och ser positivt på verksamheten med sociala insatsgrupper och den vägledning som tagit fram som stöd för det lokala arbetet i syfte att motverka en kriminell livsstil bland unga. bör inte ta något initiativ. Motion 2012/13:Ju403 (MP) yrkandena 4 och 14 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om offentligt biträde. I motion 2011/12:So341 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över rätten till offentligt biträde inför beslut i socialnämnden. En motion om den enskildes rätt till offentligt biträde behandlades av utskottet senast i betänkande 2008/09:SoU16 Socialtjänstfrågor (prot. 2008/09:91). Utskottet avstyrkte motionen och uttalade i sitt ställningstagande följande (s. 27, ingen res. Bestämmelserna om den enskildes rätt till offentligt biträde finns i lag (1996:1620) om offentligt biträde. För ärenden som handläggs av socialnämnden finns det, enligt den lagen, inte någon rätt till offentligt biträde. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Motion 2011/12:So341 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om överklagande av vårdnadsutredningar. Jämför reservation 29 (SD). 2011/12:So589 av (SD) begärs ett tillkännagivande om omprövning och överklagande av vårdnadsutredningar. Motionären anser att den enskilde bör tillåtas att överklaga såväl grunderna för som slutsatserna i en vårdnadsutredning. Av 6 kap. 19 § framgår att rätten innan den avgör ett mål om vårdnad ska ge socialnämnden tillfälle att lämna upplysningar och, om det behövs, får uppdra åt socialnämnden att göra en utredning. Av 16 kap. 3 § SoL framgår vilka av socialnämndens beslut som får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Här nämns inte vare sig grunderna för eller slutsatserna i vårdnadsutredningar. Av socialtjänstlagen (2001:453) framgår vilka av socialnämndens beslut som får överklagas. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:So589 (SD) varför den avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, FP, C, V, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 4 (S), 5 (MP) och 6 (V). De 45 motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare i betänkandena /11:SoU3 Utredningar avseende vissa dödsfall, 2010/11:SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken m.m., 2010/11:SoU10 Socialtjänstfrågor, 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor och 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte nu skäl att göra någon annan bedömning varför motionerna avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av socialtjänstlagen, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So282 av och (båda S), 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:So251 av m.fl. (S) samt 2012/13:So372 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Sedan socialtjänstlagen (2001:453) trädde i kraft har både samhället och barn- och ungdomsvården genomgått stora förändringar. Lagen har i flera omgångar kompletterats med tillägg och klargöranden, och det har från olika utredningar, bl.a. och , kommit förslag om att bryta ut delar av innehållet i lagen för att göra ny lagstiftning. Det har skett så stora förändringar i samhället att det motiverar en parlamentarisk utredning som ser över hela socialtjänstlagen. Vi anser att regeringen ska tillsätta en sådan utredning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Familjerådgivning, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V).