bet · H101KU1 · 2013-11-26 00:00:00 — 2013/14:KU1 Utgiftsområde 1 I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) i fråga om utgiftsområde 1 , redogörelsen årsredovisning för (redog. 2012/13:RS2) och 31 motionsyrkanden med anknytning till utgiftsområdet. I betänkandet behandlas även regeringens förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Lagändringen föreslås träda i kraft . Slutligen behandlas i betänkandet riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Lagändringen föreslås träda i kraft . har yttrat sig över propositionen och motionerna i de delar som rör utrikesförvaltningen. Vidare har finansutskottet yttrat sig över regeringens förslag till lag om ändring i budgetlagen. föreslår att anslagen inom utgiftsområde 1 ska uppgå till sammanlagt 12 . Utskottet föreslår vidare att delvis bifaller riksdagsstyrelsens lagförslag. I övrigt tillstyrker utskottet de yrkanden som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () har lagt fram, inklusive regeringens lagförslag. Därutöver föreslår utskottet att lägger årsredovisning för till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga motionsyrkanden. Företrädarna för Socialdemokraterna, de gröna, och förklarar i var sitt särskilt yttrande att de inte deltar i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 eftersom deras partiers förslag till ramar för utgiftsområdet inte har antagits av i budgetprocessens första steg. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP, V) och fyra särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Finansiering av stöd till politiska partier bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 1 punkt 1. Ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i antar riksdagsstyrelsens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i med den ändringen att ordet "bestämmande" i 10 § andra stycket ska ersättas av ordet "bestämmandet". Därmed bifaller delvis proposition 2013/14:1 utgiftsområde 1 punkt 3. godkänner riksdagsstyrelsens förslag till investeringsplaner för anslagen 2:2 förvaltningsanslag och 2:3 fastighetsanslag –2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 1 punkterna 4 och 5. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst och för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 1 punkterna 6 och 7. Anslagsfinansiering av JO:s anläggningstillgångar beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i verksamheten. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 1 punkt 9. Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen för inom utgiftsområdet i enlighet med specifikationen i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 1 punkterna 2, 8 och 10 samt avslår motionerna 2013/14:K328 av m.fl. (V), 2013/14:K354 av m.fl. (SD), 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:K382 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 105 och 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 8. antar regeringens förslag i bilaga 2 till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 15. Insyn i kungliga hov- och slottsstaten 2013/14:K205 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 1 (V) 2013/14:K284 av och (båda S), 2013/14:K313 av m.fl. (MP), 2013/14:K358 av och (båda V), 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 52, 2013/14:U302 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 48. 2013/14:K270 av (M), 2013/14:K300 av (S), 2013/14:U208 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 10, 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 47. Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 2. Länsstyrelsernas arbete med Ostlänken 2013/14:K374 av m.fl. (S). Återinförande av avgifter vid djurskyddskontroller 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 4 (S, V) 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 4. 2013/14:K256 av och (båda C) och 2013/14:K341 av m.fl. (S). 2013/14:K248 av m.fl. (MP). lägger redogörelse /13:RS2 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP)1, Per (M), (S)2, (M), i (S)3, (M), (S)4, (M), (S)5, (FP), (S)6, (C), (S)7, (M), Skånberg (KD), (SD)8 och (V)9. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen lämnar regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () förslag om anslag inom utgiftsområde 1 för . Därutöver föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen föreslår vidare att antar förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Riksdagsstyrelsen föreslår att antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att godkänner de föreslagna investeringsplanerna för anslagen 2:2 förvaltningsanslag och 2:3 fastighetsanslag –2017 samt bemyndigar att ta upp lån i för dels investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst , dels investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . ombudsmän föreslår att beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Regeringens, riksdagsstyrelsens och JO:s förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens och riksdagsstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet också dels årsredovisning för (redog. 2012/13:RS2), dels 31 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Även dessa förslag finns i bilaga 1. lämnade riksdagsdirektören och andra företrädare för information om årsredovisning och om budgetförslaget m.m. har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig om förslagen i propositionen och motionerna i de delar som berör utrikesförvaltningen. yttrande återges i bilaga 4. har gett finansutskottet tillfälle att yttra sig om förslagen i propositionen och motionerna i de delar som berör finansutskottets beredningsområde. yttrande återges i bilaga 5. behandlade finansutskottets betänkande 2013/14:FiU1 i vilket propositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 1 behandlas. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet får högst uppgå till det belopp som har beslutat. beslutade i enlighet med regeringens förslag (i denna del), vilket innebär att utgifterna för utgiftsområde 1 högst får uppgå till sammanlagt 12 . Regeringen, riksdagsstyrelsen och JO föreslår i budgetpropositionen att för anvisar anslagen – som samtliga är ramanslag – inom utgiftsområde 1 i enlighet med den uppställning som redovisas i propositionen (se nästa sida). Av uppställningen framgår att anslagsbeloppen för utgiftsområdet uppgår till sammanlagt 12 . Socialdemokraterna, de gröna, och föreslår i motioner ändringar av vissa av anslagen inom utgiftsområdet. Budgetpropositionens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 1 Belopp i tusental kronor 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten 2:1 ledamöter och partier m.m. 2:4 ombudsmän () 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 8:3 Myndigheten för radio och tv 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information Kungliga hov- och slottsstaten Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten och avslår dels ett motionsyrkande i denna del om att ett lägre belopp ska anvisas till anslaget, dels ett motionsyrkande om ökad insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Jämför reservation 1 (V) och särskilt yttrande 4 (V). Anslaget används för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner, inklusive utgifter för kungafamiljen. Därutöver används anslaget för kungliga hov- och slottsstatens förvaltningsutgifter. Kungliga Hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. I budgetsammanhang delas hovet in i kungliga hovstaten (hovstaten) och kungliga slottsstaten (slottsstaten). De anslagsmedel som avser hovstaten uppgick till ca . Från denna del av anslaget finansieras kostnader för bl.a. representation, statsbesök, resor, transporter och personal. Anslaget täcker också sådana levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefsfunktionen. Kostnaderna för hovstatens ämbeten fördelade sig 2012 på (), () och Informationsavdelningen (). Inom fördelades medlen enligt följande: H.M. Konungens hovstat med kansli (). I denna del ingår även kostnaderna för och officiella programverksamhet. Drottningens hovstat (). H.K.H. Kronprinsessans hovstat (). I denna del ingår även kostnaderna för officiella programverksamhet. Hushållet (). H.M. Konungens hovstall (). Av propositionen framgår att kungafamiljen har bedrivit en bred programverksamhet och att flera statsceremonier och officiella engagemang har genomförts. Slottsstaten omfattar Husgerådskammaren, inklusive , och . Husgerådskammaren svarar för förvaltningen, underhållet och vården av de kungliga slottens konstverk, möbler och andra inventarier. svarar för tillsynen och förvaltningen av de kungliga slotten med tillhörande byggnader och parkanläggningar. Därutöver ansvarar ämbetet för visningsverksamheten vid de kungliga slotten. De anslagsmedel som avser slottsstaten uppgick till ca . Av propositionen framgår att har ett aktivt arbete bedrivits inom slottsstaten för att öka tillgängligheten till det kungliga kulturarvet. Därtill kommer att visningsverksamheten har varit omfattande. När det gäller antalet anställda inom hovet framgår av propositionen att det fanns sammanlagt 255 tillsvidareanställda och att antalet anställda i stort sett är oförändrat . Därtill kommer att det anlitades ett stort antal personer för tillfälliga uppdrag. Anslagssparandet uppgick till , till och till –. Den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. , som har granskat slottsstatens årsredovisning för , bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Översyn av överenskommelsen med I propositionen konstateras att hovet, enligt en överenskommelse som träffades med regeringen , ska lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1996/97:1 utg.omr. 1 s. 13). Enligt överenskommelsen ska tyngdpunkten i verksamhetsberättelsen läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller slottsstaten, medan övrig verksamhet behandlas översiktligt. Verksamhetsberättelsen ligger sedan till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs hovstaten och slottsstaten . Anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten grundar sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln ska gälla långsiktigt och inte justeras av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. har anslagsfördelningen inte ändrats. 2005 enades regeringen och om att komplettera överenskommelsen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 s. 51). Enligt kompletteringen ska som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Därutöver ska information ges om de olika organisatoriska enheterna inom hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten. I denna del ska samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Dessutom ska anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . tillkännagav att regeringen ska genomföra en översyn av överenskommelsen med (bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56). Översynen angavs syfta till att verka för en ökad insyn i hovstaten, men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Av budgetpropositionen framgår att regeringen och har enats om att komplettera överenskommelserna , och som en följd av detta i viss mån ändra den senare, när det gäller insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten (s. 19). Enligt överenskommelsen kommer den ekonomiska redogörelsen som sker i verksamhetsberättelsen för hovstaten att bli utförligare än tidigare, och redogörelsen kommer att bestå av en uppställning som liknar den redogörelse som lämnas för slottsstaten. Det sagda innebär att uppställningen inte längre kommer att ange de organisatoriska enheterna inom hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten utan i stället kommer att bestå av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. I propositionen understryker regeringen att den nu träffade överenskommelsen inte ändrar ordningen i vissa särskilt uppräknade avseenden. Hovet ska alltjämt stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen (jfr prop. 1973:90 s. 176), och den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Vidare omfattas hovstaten varken av bestämmelserna i anslagsförordningen (2011:223) om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller av andra delar av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter under regeringen. Dessutom ska Kammarkollegiet alltjämt betala ut anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med budgetbeslut , vilket bl.a. motsvarar uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2013/14:K328 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). Motionärerna framhåller att bör vara en republik och att hov- och slottsstaten ska avvecklas i samband med monarkins avskaffande. I motionen anges att ett beslut om ett nytt statsskick dock inte är aktuellt , varför motionärerna nöjer sig med att kräva ett sparbeting av hovstaten på . Ökad insyn i hov- och slottsstaten m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:K205 yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. I motionen anförs bl.a. att statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Motionärerna framhåller att det ibland framförs synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle enligt motionärerna kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Kostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget finansieras genom anslag till hovstaten. Dessa omkostnader blir då enligt motionärerna tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. tillkännagivande om ökad insyn i hovstatens verksamhet var enligt motionärerna ett beslut i rätt riktning, men de efterlyser ytterligare åtgärder för att öka insynen i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Regeringsformen innehåller inga bestämmelser om hovet. I förarbetena framhöll departementschefen, i likhet med Grundlagberedningen, att hovet bör stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den senaste övergripande översynen av regeringsformen gjordes av den parlamentariskt sammansatta kommittén (SOU 2008:125). Grunderna för statsskick liksom det förhållandet att är en monarki ingick dock inte i kommitténs uppdrag. Lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt 3 § första stycket 4 lagen om revision av statlig verksamhet m.m. ska i enlighet med vad som närmare föreskrivs i 5 § samma lag granska årsredovisningen för bl.a. slottsstaten. Av 5 § första stycket framgår att granskningen ska ske i enlighet med god revisionssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt – med undantag för granskningen av redovisningen för bl.a. slottsstaten – om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut (årlig revision). I förarbetena till nämnda lag anges bl.a. att för att hovets medelsbehov ska kunna bedömas har regeringen ett behov av att få en redogörelse för hur de tilldelade medlen har använts (prop. 2001/02:190 s. 73 f.). Bakgrunden till överenskommelsen mellan regeringen och Vid anslagsbehandlingen för /96 förklarade att det inte hade något att invända mot regeringens förslag om ett nytt samlat anslag för statschefen, benämnt Kungliga hov- och slottsstaten. Utskottet framhöll vikten av att regeringens anslagsberäkning redovisades på ett sådant sätt att den gav tillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovet. För att underlätta uppföljningen och utvärderingen i detta avseende ansåg utskottet att regeringen fortsättningsvis i budgetpropositionen borde redovisa hur tilldelade medel hade använts (bet. 1994/95:KU32 s. 3). I regleringsbrevet för kungliga hov- och slottsstaten, som utfärdades , fastslogs att förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning med visst undantag skulle tillämpas på , inklusive och Husgerådskammaren.1[ Förordningen har upphävts genom förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. Den senare förordningen har i sin tur upphävts genom förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.] Förordningen skulle däremot inte tillämpas på den anslagspost som benämndes , apanage. Efter det att hade framfört invändningar mot att omfattas av förordningen beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för /96. Ändringen bestod i att endast och Husgerådskammaren blev redovisningsskyldiga. I gengäld skulle göra en översyn av vad som skulle ingå i apanaget och därmed undantas från förordningen om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. En utgångspunkt skulle enligt regeringen vara de krav som ställt på att det ska finnas ett tillräckligt underlag för att bedöma medelsbehovet och följa upp hur tilldelade medel har använts. Översynen skulle resultera i att förordningen skulle vara möjlig att tillämpa förutom på och Husgerådskammaren även på , sedan vissa delar av ämbetet hänförts till apanaget. Vidare skulle översynen innehålla förslag till hur redovisningen kunde utgöra ett bättre beslutsunderlag vid anslagstilldelningen och anslagsuppföljningen, exempelvis genom en verksamhetsberättelse. överlämnade en utredning om årsredovisningen för och revisionen av hov- och slottsstaten till regeringen. Till utredningen var en promemoria fogad med en analys av rättsläget när det gällde konungens apanage och tillhörande frågor. framhöll att hovet inte är någon myndighet, att hovet står utanför den statliga förvaltningsorganisationen, att offentlighetsprincipen inte gäller för hovet och att regeringen inte har någon förordningsmakt gentemot hovet, som lyder direkt under statschefen. drog av den sistnämnda punkten slutsatsen att regeringen inte kan ge Riksrevisionsverket2[ .] direktiv att granska hovets ekonomiska redovisning. Att detta ändå hade skett för de delar av hovets budget som avser och Husgerådskammaren byggde enligt på en tidigare överenskommelse mellan regeringen och ämbetet. Motiven till denna överenskommelse var att verksamheten vid dessa delar av hovet dels var av stor ekonomisk omfattning (tillsammans över hälften av den totala budgeten), dels var av annan art än övrig verksamhet. Medan verksamheten vid övriga enheter var inriktad på att bistå och stödja konungen i hans roll som statschef, var verksamheten vid och Husgerådskammaren inriktad på att vårda och visa det nationella kulturarv som finns i de kungliga slotten och deras omgivningar för allmänheten. Beträffande konungens apanage framhöll att gränsen mellan konungens privata ekonomi och hans ekonomi som statschef är svår att dra och att konungen är rikets statschef dygnet runt när han vistas i landet. Vidare framhöll ämbetet att lösöret på de kungliga slotten är en blandning av statlig, stiftelseägd och privat egendom och att denna egendom brukas av konungen både som statschef och som privatperson. Ämbetet påminde om att (då ständerna) 1809 för att undvika ständiga diskussioner i denna gränsdragningsfråga lovade att utge ett penningbelopp (apanage) till konungens hovhållning och att kungen i utbyte överlämnade uppräknade kungliga slott och kungsgårdar till staten med förbehåll om dispositionsrätt för honom av vissa av dessa slott, inklusive inredning. För det belopp som utgavs för hovhållningen skulle det inte krävas någon speciell anhållan. Det skulle heller inte krävas någon redogörelse för hur medlen använts. konstaterade att hovet och regeringen hade kommit överens om att även i fortsättningen skulle granska och Husgerådskammaren, men att apanagedelen, inklusive , skulle undantas härifrån. För att framtida medelsbehov skulle kunna bedömas hade hovet och regeringen också kommit överens om att hovet skulle lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Utskottet, som såg med tillfredsställelse på att en överenskommelse nåtts, avstyrkte en motion där det begärdes att de delar av apanaget som inte utgick som arvode till kungafamiljen skulle underkastas redovisning och revision på samma sätt som andra statsutgifter (bet. 1996/97:KU1 s. 9). behandlade motioner om insyn i hovstaten (bet. 2011/12:KU1). Utskottet fick då information från företrädare för och hovet om bl.a. redovisningen av anslagets olika delar, gränsdragningen mellan de delar i hovstaten som omfattas av överenskommelsen och de delar som inte omfattas samt de rättsliga och konstitutionella förutsättningarna för eventuella ändringar i den nuvarande överenskommelsen. Utskottet ansåg att det fanns förutsättningar för att, inom ramen för de gällande konstitutionella och rättsliga regelverken, genomföra en översyn av den överenskommelse om redovisning av anslaget till hovstaten som träffats mellan regeringen och (s. 20). En sådan översyn borde enligt utskottet verka för en ökad insyn i hovstaten men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Mot bakgrund av detta tillstyrktes motionerna, och utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och om redovisningen av hovstatens verksamhet.