bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — När det gäller reklamskatten noterar utskottet att regeringen även gör bedömningen att det inte går att ta ytterligare steg i avskaffandet. Under sin beredning av regeringens förslag om förändringar av reglerna om beskattning av fåmansföretag (de s.k. 3:12-reglerna) fick skatteutskot- tet ytterligare synpunkter från berörda företag och intresseorganisationer vid en offentlig utfrågning . En utskrift från utfråg- ningen är bifogad skatteutskottets yttrande. konstaterar att det som framkommit under utskottets beredning visar att det finns en oro över att de föreslagna justeringarna kan komma att kringgås i syfte att undandra beskattning via fortsatt inkomst- omvandling (se 2012:4). Utskottet kan inte utesluta att det finns ett behov av ytterligare förändringar som motverkar möjligheterna till inkomstomvandling som regelverket värnar gynnsamma vill- kor för företagande och risktagande. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen och vid behov skyndsamt återkommer till riksda- gen med förslag som ytterligare justerar regelverket. före- slår att ger regeringen det anförda till känna. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:JU1y) att ramen ram för utgiftsområde fyra Rättsväsendet fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, och Sverigedemo- kraternas förslag till höjd ram samt förslag till sänkt ram för utgiftsområdet. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). välkomnar i yttrandet också regeringens lagförslag att avskaffa ersättningsskyldigheten i ordningslagen vid t.ex. idrottsevene- mang. understryker vikten av att effekterna av föränd- ringen utvärderas. överlämnar några motioner från allmänna motionstiden till finansutskottet. Motionerna rör ersättnings- skyldigheten och är enligt justitieutskottets bedömning tillgodosedda genom regeringens lagförslag. tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:CU1y) att ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyr- ker Socialdemokraternas, och respektive för- slag till höjd ram för utgiftsområdet. framhåller bl.a. att de senaste årens bostadspolitik i hög grad varit inriktad på att skapa förutsätt- ningar för en sektor som fungerar utan statliga subventioner. I yttrandet finns tre avvikande meningar (S, MP, V). tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:SfU1y) att ramen för utgiftsområde 8 Migration fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker förslag till sänkt ram och Väns- terpartiets förslag till höjd ram för utgiftsområdet. I yttrandet finns två avvikande meningar i denna del (SD, V). 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING ker vidare att ramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och funktionsnedsättning fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, , Sverigedemokra- ternas och respektive förslag till höjd ram för utgiftsområ- I yttrandet finns fyra avvikande meningar i denna del (S, MP, SD, V). tillstyrker också att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker och respektive förslag till höjd ram för utgiftsområdet. I yttrandet finns två avvikande meningar i denna del (SD, V). har inget att invända mot regeringens beräk- ning av utgifterna för ålderspensionssystemet. tillstyrker också regeringens förslag till inkomstberäkning i de delar som rör berednings- område och avstyrker motionsförslag i motsvarande del. håller utskottet en principiell hållning med innebörden att det ska vara tydligt att det finns tillräckligt med socialavgifter för att finansiera social- försäkringarna innan avdrag eller nedsättningar ska kunna tillåtas. det finns fyra avvikande meningar i denna del (S, MP, SD, V). tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:SoU1y) att ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, Miljöpar- tiets, och respektive förslag till höjd ram för utgiftsområdet. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). tillstyrker i ett protokollsutdrag (2013/14:6) att ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, Miljöpar- tiets, och respektive förslag till höjd ram för utgiftsområdet. I yttrandet finns tre avvikande meningar (S, MP, V). tillstyrker i ett protokollsutdrag (2013/14:7) att ramarna för utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning fastställs till de nivåer som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, , och respektive förslag till höjda ramar för dessa utgiftsom- I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). tillstyrker i ett protokollsutdrag (2013/14:4) att ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, , Sverigedemokra- ternas och respektive förslag till höjd ram för utgiftsområ- I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:MjU2y) att ramarna för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel fastställs till de nivåer som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, Miljö- 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING partiets, och respektive förslag till höjda ramar för dessa utgiftsområden. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker i yttrandet också regeringens lag- förslag om kvotplikt för drivmedel och avstyrker de motioner som väckts med anledning av ärendet. Utskottet konstaterar att det genom bl.a. kvot- pliktssystemet skapas goda villkor för biodrivmedel och ett långsiktigt instrument för fortsatt utveckling på detta område. I yttrandet finns tre avvi- kande meningar i denna del (S, SD samt S, MP och V gemensamt). tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:NU1y) att ramarna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 21 Energi och utgifts- område 24 Näringsliv fastställs till de nivåer som regeringen föreslår. Utskottet avstyrker , och Väns- terpartiets respektive förslag till höjda ramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt Socialdemokraternas, , och respektive förslag till höjda ramar för utgiftsområde 21 Energi och utgiftsområde 24 Näringsliv. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:AU1y) att ramarna för utgiftsområde 13 Integration och utgiftsområde 14 Arbetsmark- nad och arbetsliv fastställs till de nivåer som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, , och respektive förslag till sänkta ramar för utgiftsområde 13 och höjda ramar för utgiftsområde 14. Enligt arbetsmarknadsutskottets bedömning är regeringens förslag det som har störst förutsättningar att mot- verka arbetslöshet och erbjuda nya vägar tillbaka till arbetsmarknaden för dem som befinner sig utanför den. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). har inget att invända mot lagförslaget att avskaffa arbetslöshetsavgiften och anser att regeringens förslag bör tillstyr- kas. Med anledning av de synpunkter som Lagrådet framfört gällande ikraftträdandet, delar arbetsmarknadsutskottet regeringens bedömning att ett beslut i borde kunna fattas i sådan tid att ett ikraftträdande inte medför en mellan det att författningen kommer ut från trycket och att den träder i kraft. välkomnar regeringens förlag om ett statligt stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Utskottet konstaterar att förslaget har ett brett stöd i och att detta innebär att det finns en god grund för att systemet kan uppnå en hög grad av legitimitet och att par- terna och andra aktörer på arbetsmarknaden uppfattar det som en långsik- tigt hållbar väg in på arbetsmarknaden för unga. Utskottet framhåller att systemet kommer att vara under uppbyggnad framöver och att det kan finnas behov av att i detalj justera systemet efter hand. Utskottet tillstyrker det lagförslag som regeringen presenterar. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING tillstyrker regeringens lagförslag om statligt stöd vid korttidsarbete. Utskottet anser bl.a. att förslaget möjliggör för arbetsgivare att i kristider snabbt sänka sina kostnader och bibehålla verk- För arbetstagarna innebär systemet trygghet i form av att risken att bli arbetslös minskar. Omläggning av hanteringen av studielån som påverkar statsbudgetens inkomster och utgifter I propositionen redovisas bl.a. en omläggning av hanteringen av studielån. Omläggningen är motiverad av att budgetlagens (2011:203) bestämmelser om utlåning ska tillämpas på studielån fr.o.m. . Syftet är att synliggöra statens totala kostnader för studielånen. Sedan budgetpro- positionen överlämnades till har det dock konstaterats att omlägg- ningen inte har beaktats fullt ut i propositionen (se promemoria från ). Bland annat har inkomster från studie- medel tagits upp i budgeten, trots att CSN efter omläggningen ska dispo- nera dessa inkomster. Inkomsttitel Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 har således beräknats till , i stäl- let för till . CSN ska använda ränteinkomsterna för att betala räntor och amorteringar till . Av beloppet motsvarar en genomförd minskning av anvisade anslag för stu- diemedelsräntor inom utgiftsområde 15 Studiestöd, medan skulle ha minskat nettoutlåning. I budgetproposi- tionen har vidare det nya anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd tillförts för att täcka förväntade förluster på nya lån. Beloppet avses föras till en kreditreserv i . Även denna överföring skulle ha minskat myndighetens nettoutlåning. Sammantaget innebär detta att statens beräknade inkomster i budgetpropositionen har angivits med för mycket och att statens utgifter, genom nettoutlåning, har angi- vits med 3 237 (2 200 + 1 037) för mycket. Statsbudge- tens saldo har därmed redovisats med 558 (–3 795 + 3 237) för mycket. Omläggningen är dock i sin helhet saldoneutral efter- som det är fråga om interna transaktioner. Den offentliga sektorns finansi- ella sparande är således korrekt redovisat i propositionen, enligt . 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Effekter på statsbudgetens saldo och lånebehov m.m. av försäljningen av offentliggjordes att regeringen slutfört försälj- ningen av . De totala intäkterna för statens kvarvarande ägarandel om blev . Regeringen uppgav i samband med försäljningen att intäkterna kommer att användas för att redu- cera statsskulden. Enligt uppgifter som kansliet har fått från Finansdeparte- mentet innebär Nordea-försäljningen att regeringen har genomfört försälj- ningar för mer än vad som prognostiserades i budgetpropositionen . Detta påverkar statsbudgetens saldo, statens lånebehov och statsskulden . Statsbudgetens saldo förstärks med och lånebehovet och statsskulden minskar med samma summa. Enligt ger försäljningen inga följdeffekter för prognosen i budgetpropositionen för vare sig försäljnings- intäkter, lånebehov eller statsskuld för . Det innebär bl.a. att det beräkningstekniska antagandet om för intäkter från försåld egendom i budgetpropositionen (inkomsttyp 3000, se tabell 3.3) ligger kvar. 3.10 ställningstagande till rambeslutet De utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet som regeringen föreslår att ska fastställa –2015 skiljer sig från dem som redan tidigare beslutat. Skillnaden består dock endast i tekniska justeringar av utgiftstaket, främst till följd av att regeringen i sitt budgetför- slag neutraliserar effekten på kommunsektorns intäkter av förslagen om att höja det särskilda grundavdraget för pensionärer. De tekniska justeringarna innebär en höjning av utgiftstaken med respektive –2015 jämfört med de utgiftstak som har beslutat. Även den nivå på utgiftstaket som anges ekonomiska vår- proposition är högre till följd av dessa tekniska juster- ingar. Sammanfattningsvis föreslår regeringen utgiftstak på 1 107, 1 127 respektive för . Socialdemokraterna föreslår utgiftstak som är högre än regeringens förslag 2014 och 2015 och högre 2016. föreslår i sin tur utgiftstak som är 30, 35 respektive 45 miljar- der kronor högre 2014–2016. föreslår utgiftstak som är högre än regeringens förslag 2014, högre 2015 och högre 2016. Slutligen föreslår ett utgiftstak som är högre än regeringens förslag 2014. föreslår vidare att reger- ingens förslag till utgiftstak och 2016 ska avslås. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Som framgått av utskottets ställningstagande till riktlinjerna i kapitel 2 anser utskottet att regeringens förslag till utgiftstak är väl avvägda. tet tillstyrker därmed regeringens förslag till utgiftstak för åren 2014–2016 och avstyrker oppositionspartiernas alternativa förslag till utgiftstak. Utskottet noterar att samtliga utskott som yttrat sig över ramarna för sina respektive utgiftsramar tillstyrker regeringens förslag till utgiftsramar. Utskottet anser att regeringens förslag om fördelning av utgifter på utgifts- områden är väl förenliga med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i avsnitt 2. Förslagen syftar till att stödja tillväxt och sysselsätt- ning, bidra till kunskap och stärkt konkurrenskraft, stärka välfärd och sammanhållning samt skydda miljö och klimat. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till utgif- ter på utgiftsområden och avstyrker oppositionspartiernas alterna- Övriga utgifter på statens budget För räknar regeringen i propositionen med att Riksgälds- kontorets nettoutlåning kommer att uppgå till . en konsekvens av den information som utskottet under beredningen har fått från gällande omläggningen av hanteringen av stu- dielån (som redogjorts för i avsnitt 3.9) reviderar utskottet beräkningen av nettoutlåning med –3,i förhållande I stället för uppgår därmed beräk- ningen av nettoutlåning enligt utskottets förslag till , dvs. lägre än i propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut för statsbudgetens inkomster och utgifter framgår av bilaga 2 i betänkandet. beräkningen av nettoutlåning enligt utskottets förslag i samtliga ökningar i nettoutlåning som en följd av motio- närernas respektive förslag om högre studielån. även förslag om att påskynda återbetalningen från Stabilitetsfonden till statskassan, vilket minskar nettoutlåning jämfört med Sammantaget innebär förslag en lägre nettoutlåning jämfört med regeringens förslag. till alternativa beräkningar av nettoutlåning avstyrks. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Anslagsbehållningar och kassamässig korrigering Utskottet har inget att invända mot regeringens beräkningar av föränd- ringen av anslagsbehållningar eller av den kassamässiga korrigeringen och tillstyrker därför regeringens beräkningar av dessa poster . Beräkningen av inkomsterna på statens budget Regeringen föreslår i propositionen att ska godkänna beräk- ningen av inkomsterna på statens budget till sammanlagt . Som en konsekvens av den information som utskottet under bered- ningen har fått från gällande omläggningen av hanter- ingen av studielån (som redogjorts för i avsnitt 3.9) reviderar utskottet beräkningen av inkomsterna med –3,i förhållande till propositionen. Den inkomsttitel som berörs är inkomsttitel Räntein- komster på studielån upptagna efter 1988, som i stället för bör uppgå till . I stället för uppgår därmed beräkningen av inkomsterna på statens budget 2014 enligt utskot- tets förslag till , dvs. lägre än i propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut för statsbudgetens inkomster och utgifter framgår av bilaga 2 i betänkandet. Utskottet tillstyrker därmed beräkningen av inkomsterna på statens budget enligt utskottets förslag i bilaga 2. Motionsyrkandena om att godkänna oppositionspartiernas respektive inkomstberäkningar avstyrks. Ändringar i skatte- och avgiftsregler har i likhet med skatteutskottet, justitieutskottet, socialför- säkringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskot- tet inte någon invändning mot de förslag om ändrade skatte- och avgiftsregler som regeringen lägger fram. och miljö- och jordbruksutskottet noterar i sina yttranden att regeringen har begärt att Europiska kommissionen godkänner förslaget om kvotplikt och beskattning av biodrivmedel och att det ännu inte förelig- ger något besked från kommissionen. konstaterar att situa- tionen är sådan att det kan anses motiverat att bemyndigar regeringen att bestämma när de föreslagna lagarna ska träda i kraft. Finans- utskottet delar denna bedömning och föreslår därför att ikraftträdandebe- stämmelsen i förslaget (lagförslag 3.2) till lag om kvotplikt för biodrivmedel och förslaget (lagförslag 3.13) till lag om ändring i lagen om skatt på energi (1994:1776) ges den ändrade lydelse som framgår av försla- get till riksdagsbeslut. Eftersom de nya reglerna planeras träda i kraft bör ett besked från kommissionen kunna föreligga före det planerade ikraftträdandet. tillstyrker vidare den rät- 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING telse i förslaget (lagförslag 3.9) till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) som skatteutskottet föreslår. Rättelsen innebär att rubriken före den upphävda 13 kap. 28 b § tas bort. Vidare bör det införas en övergångs- bestämmelse som anger att den äldre lydelsen av 4 kap 8 § fortfarande gäller för mervärdesskatt som avser tid före ikraftträdandet. återkommer i ett senare avsnitt till skatteutskottets för- slag om en utvärdering av förslaget om ändringar i 3:12-reglerna (se avsnitt 6). Med dessa justeringar tillstyrker utskottet regeringens förslag om änd- rade skatte- och avgiftsregler. Ny lag om stöd till korttidsarbete En väl fungerande arbetsmarknad kännetecknas bl.a. av en god förmåga till omställning vid strukturomvandling och ekonomiska kriser. behöver ha ett stort mått av flexibilitet för att kunna anpassa sin produk- tion efter nya förutsättningar som snabbt kan uppstå på arbetsmarknaden. Förslaget möjliggör för arbetsgivare att i kristider snabbt sänka sina kostna- der för att kunna upprätthålla verksamheten och därmed överleva en mycket djup lågkonjunktur. är det viktigt att värna arbetstagar- nas behov av trygghet, förutsägbarhet och rättssäkerhet. innebär systemet med korttidsarbete trygghet i form av att risken att bli Utskottet anser, i likhet med vad regeringen anför i pro- positionen, att sysselsättningspolitiken bl.a. har till uppgift att dämpa kraf- tiga ökningar av arbetslösheten i tider av lågkonjunktur och efterfrågefall. Ett sätt att möta de utmaningar som uppstår är att vidta åtgärder för att direkt stödja sysselsättningen i lågkonjunkturer. Regeringens förslag på ett statligt subventionerat system för korttidsarbete utgör en stabiliseringspoli- tisk åtgärd i den riktningen. Enligt utskottets mening kan ett system med statligt stöd vid korttidsarbete bidra till regeringens mål att skapa förutsätt- ningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivar- nas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Utskottet uppfattar förslaget om att införa ett system med statligt stöd vid korttidsarbete som en av flera åtgärder i regeringens strävan att få till stånd en bättre fungerande arbetsmarknad som är både inkluderande och Trepartssamtal lämpar sig väl för att diskutera problem och lös- ningar för sysselsättningen vid djupa lågkonjunkturer. Det är enligt utskottets mening viktigt att påpeka att förslaget innebär att statligt stöd vid korttidsarbete endast är tänkt att tillämpas vid mycket allvarliga konjunkturella situationer. De förutsättningar som enligt förslaget måste vara uppfyllda för att regeringen ska få meddela föreskrifter vid kort- tidsarbete är enligt utskottets mening en garanti för att de samhällsekono- miskt oönskade effekter som kan följa av en tillämpning av systemet i möjligaste mån hålls tillbaka. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Utskottet har i likhet med arbetsmarknadsutskottet inte något att erinra mot själva utformningen av regeringens lagförslag om stöd vid korttidsar- bete eller de följdändringar som regeringen föreslår i semesterlagen (1977:480), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och socialförsäkringsbalken. Den nya lagen om korttidsarbete och dess följdänd- ringar ska träda i kraft . Av naturliga skäl ingår inte de beräknade direkta och indirekta effekterna av korttidsarbete i statsbudgeten , eftersom det krävs en aktivering av stödet för att dessa ska upp- komma. Utskottet noterar dock att regeringen inte redovisar någon inkomst- titel för stöd vid korttidsarbete i budgetpropositionens specifikation av budgetens inkomster (prop. 2013/14:1, bilaga 1). Utskottet anser att en inkomsttitel för korttidsarbete för tydlighets skull bör föras upp på statsbud- geten med summa noll . Inkomsttiteln bör vara 1286 Stöd vid korttidsarbete. Detta framgår av utskottets förslag till inkomstberäkning i bilaga 2. Socialdemokraterna föreslår i sina yrkanden att regeringens förslag till lag om korttidsarbete ska antas, med den ändringen att systemet med kort- tidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbildning eller kompetensutveck- ling när arbetstagaren har nedsatt arbetstid. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns risk för att krav på utbildning leder till att arbets- givare avstår från att ansöka om stöd vid korttidsarbete. Utskottet anser även att den ökade administrativa bördan för som ett sådant krav skulle föra med sig måste beaktas. Av dessa skäl finner utskottet där- för ingen anledning att införa utbildningskrav i ett system med korttidsarbete. Utskottet tillstyrker, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, regeringens förslag till lag om korttidsarbete och avstyrker motionerna. Utskottet tillstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottet regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens bud- get . Oppositionspartierna har inga andra förslag än regeringen vad avser ålderspensionssystemets utgifter. Effekter på statsbudgetens saldo och statens lånebehov av utskottets förslag till inkomster och utgifter Den revidering av inkomstberäkningen och beräkningen av Riksgäldskonto- rets nettoutlåning som utskottet föreslår i förhållande till propositionen innebär att statsbudgetens saldo och statens lånebehov också revideras i förhållande till propositionen. Ändringen i inkomstberäkningen (+3,) och utgifterna (–3,) leder till att statsbudgetens saldo blir lägre jämfört med beräkningen i propositionen. Genom att statsbud- getens saldo blir lägre ökar statens lånebehov med samma summa, dvs. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Budgetsaldot och därmed lånebehovet fram- kommer som ett resultat av de delar som bygger upp budgeten. tar alltså ställning till de olika delarna och inte till saldot eller lånebehovet 4 Fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 Utskottets förslag i korthet godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med regeringens förslag , 2016 och 2017 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Jämför reservationerna 9 (MP), 10 (SD) och 11 (V). De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 3 Preliminär fördel- ning av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (punkt 8) att godkän- ner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 som riktlinje för regeringens budgetarbete.