bet · H001AU10 · 2013-05-29 00:00:00 — står bakom principen om lika lön för lika arbete. Det är vårt största fokus i vår politik för en jämställd arbetsmarknad. Vi anser också att kvotering enbart på grund av kön ska vara förbjudet i all offentlig verksamhet. Kvotering innebär inte någon positiv särbehandling, som vissa av dess förespråkare vill göra gällande, utan tvärtom innebär kvotering i samtliga fall att någon annan diskrimineras. Det är också ett steg bort från en jämställd arbetsmarknad om den offentliga sektorn börjar anställa på grundval av kön och inte kompetens. Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner, punkt 3 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (FP), (M), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2012/13:A219 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:A232 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A357 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 i denna del. Lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner är viktiga instrument i det aktiva jämställdhetsarbete som ska bedrivas på arbetsplatserna. Enligt vår mening är det avgörande att arbetsgivaren faktiskt gör en lönekartläggning och upprättar handlingsplaner som ska fungera som levande och aktiva planeringsinstrument. Detta är angelägnare än att en revidering sker . Många förändringar kan ta att genomföra än . Med en längre planeringshorisont ökar förutsättningarna att åstadkomma långsiktiga och substantiella förbättringar. Det sagda utesluter inte att enskilda parter kan komma överens om tätare revideringar och att kollektivavtal kan träffas om detta. Enligt vår mening ska lönekartläggningen och handlingsplanen för jämställda löner vara levande i den meningen att de ständigt ska vara aktuella i det vardagliga arbetet och vid lönerevisioner. Det är processen och inte dokumentet i sig som är avgörande för resultatet. Vi anser att den treårsgräns som finns skapar bättre förutsättningar för arbetsgivare att kartlägga och analysera löneskillnader, planera långsiktigt och bedöma vad åtgärderna resulterat i. Det väsentliga är att de eventuella lönejusteringar som upptäcks i kartläggningen och analysen kan åtgärdas möjligt. Det är utifrån denna målsättning som arbetet med lönejusteringar bör bedrivas, men själva den lagreglerade kartläggningen och analysen behöver inte ske . Att kartläggningen ska genomföras förändrar inte heller en arbetstagares möjlighet att när som helst göra gällande brott mot lönediskrimineringsförbudet. Undantaget från att upprätta handlingsplaner för jämställda löner för arbetsgivare med färre än 25 arbetstagare ska ses i ljuset av regeringens ambition att förenkla reglerna. Åtgärden bör minska många arbetsgivares administrativa börda och därmed också deras kostnader. Enligt SCB:s statistik finns det fortfarande stora löneskillnader mellan kvinnor och män. , så långt bakåt i tiden som denna jämförelse har gjorts, har inte heller några större förändringar skett. Det går dock inte att se att löneskillnaderna gått bakåt , då den nya diskrimineringslagen trädde i kraft. Tvärtom har löneskillnaderna kontinuerligt minskat. Vi vill vidare lyfta fram att regeringen gav () i uppdrag att utöka tillsyns- och främjandeinsatserna avseende arbetsgivares arbete med lönekartläggning och universitets och högskolors arbete med aktiva åtgärder enligt diskrimineringslagen (A2013/697/DISK). Satsningen ska bidra till att DO:s arbete intensifieras inom detta område, och DO ska redovisa resultatet av uppdraget till regeringen. Vi välkomnar också att det i uppdraget till delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80) ingår att lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . Mot bakgrund av det ovan anförda bör motionerna 2012/13:A367 (S) yrkande 4, 2012/13:A388 (MP) yrkande 2 och 3 i denna del, 2012/13:A219 (V) yrkande 2, 2012/13:A232 (S) i denna del och 2012/13:A357 (S) i denna del avslås. Jämställdhetsplaner, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A232 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A357 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Enligt den tidigare jämställdhetslagen skulle samtliga arbetsgivare bedriva ett aktivt och målinriktat jämställdhetsarbete. Arbetsgivare med tio eller flera anställda skulle i samverkan med arbetstagarna upprätta en skriftlig plan för jämställdhetsarbetet. Den borgliga regeringen ändrade ordningen för detta arbete genom att införa tydliga försämringar av lagens krav för jämställdhetsarbetet. Diskrimineringslagen (som bl.a. ersätter jämställdhetslagen) förändrar förutsättningarna för arbetsgivarna att upprätta jämställdhetsplaner. Lagens krav ändrades så att enbart arbetsgivare med 25 arbetstagare eller fler ska upprätta en jämställdhetsplan . Denna försämring innebär att av arbetstagarna inte omfattas av jämställdhetsinsatser och att 21 000 färre företag som tillsammans har 300 000350 000 anställda inte behöver upprätta en jämställdhetsplan. Vi vill återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav på att jämställdhetsplaner måste upprättas . Vidare anser vi att endast företag med färre än tio arbetstagare ska vara undantagna från skyldigheten att upprätta jämställdhetsplaner. Uppdrag till , punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkande 1. Inom staten är den oförklarade löneskillnaden , vilket kan jämföras med kommunerna där den är . Drygt 240 000 personer är anställda i den statliga sektorn och omkring hälften är kvinnor. Kvinnor i statlig sektor tjänar i genomsnitt och män . Arbetet mot osakliga löneskillnader är ytterst ett ansvar för arbetsmarknadens parter, men politiken måste definiera målsättningar och skapa förutsättningar. Det politiska arbetet för att åstadkomma jämställda löner har stått stilla alldeles för . föreslår att ges ett tydligt uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter föreslå aktiva åtgärder mot de strukturella löneskillnaderna. Våld mot kvinnor, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A276 av (S) och 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17 och 22. Regeringens handlingsplan om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer omfattar åtgärder inom olika politikområden som ska utvecklas och preciseras efter hand. Vi förutsätter att en redovisning kommer att ske av vilka medel som har avsatts för detta ändamål. En löpande information till om handlingsplanens genomförande och en redovisning till av uppföljningens resultat utlovades till 2010. Det är även angeläget att besked om medel efter 2010 klarläggs. Våld mot kvinnor, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:A276 av (S) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17 och 22. Kunskapen om skam- eller hedersrelaterat våld och förtryck är liten hos myndigheter, skolor, , rättsväsendet, ungdomsmottagningar och andra offentliga verksamheter som möter människor. Trots att stora utbildningsinsatser genomförts hävdar kommuner att de inte har kunskap om skam- eller hedersrelaterat våld och förtryck eller vilka insatser som behöver göras. Skam- eller hedersrelaterat våld och förtryck sker inom en patriarkal struktur som gynnar män och missgynnar kvinnor. Det som komplicerar bilden är att det inte alltid är män som slår kvinnor. Förtrycket är kollektivt, och de som är utsatta för förtrycket deltar ofta i att förtrycka andra inom samma familj. Det behövs bättre kunskap om vilka insatser som har effekt. Jag anser därför att det ska tillsättas en utredning som kartlägger och utvärderar metoder för att förebygga och motverka skam- eller hedersrelaterat våld. Den utredningen ska också komma med förslag på framgångsrika metoder och särskilt uppmuntra metoder som inriktar sig på normförändring och förändringsarbete riktat specifikt mot män. Jag anser att det uppdrag som har haft i fråga om att förebygga hedersrelaterat våld ska inriktas på att genomföra en stor utbildningssatsning inom de offentliga verksamheterna. Våld mot kvinnor, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17 och 22 samt 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:A276 av (S). För att komma till rätta med hedersrelaterat förtryck är det nödvändigt att motverka de värderingar och det normsystem som ligger till grund för hederskulturen. Detta förutsätter ett erkännande av att vissa kulturella uttryck inte hör hemma i och inte kan accepteras av vårt samhälle. På samma sätt fordras ett erkännande av att vissa värderingar kan och bör anses vara grundläggande för deltagande i det svenska samhället. anser att det enskilt viktigaste steget att ta för att kunna motverka hederskulturers utbredning i är att genomföra en omställning från integrationspolitik till assimilationspolitik. Principen om assimilation bygger på idén om öppen svenskhet, och en politik för detta uppmuntrar och förmedlar det svenska samhällets värderingar. Målet är att den som bosätter sig i ska upptas i den svenska gemenskapen och bli en del av det svenska samhället, utan att samhället förändras i grunden eller tvingas kompromissa med grundläggande värden. Därför menar att det svenska samhällets anpassning till värderingar från hederskulturer måste stoppas. Det är oacceptabelt att det sker kompromisser med våra grundläggande värderingar, även om syftet är att underlätta en introduktion till det svenska samhället. Vi anser att ett totalstopp för integrationsåtgärder som innebär eftergifter för kulturella uttryck som bryter mot den svenska värdegrunden är nödvändigt. Vi vill vidare intensifiera arbetet med informationsspridning om och förankring av det svenska samhällets värdegrund, riktat mot nyanlända och personer som lever i utanförskapsområden, samt utöka satsningar på att sprida kunskap om hedersproblematikens grunder till företrädare för det offentliga som i sitt arbete möter individer som lever i en hederskultur. Vi vill också inrätta ett nationellt kompetensteam med spetskunskaper om hederskulturer samt tvångs- och barnäktenskap. Våld mot kvinnor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A276 av (S) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17 och 22. ska utöver sitt regionala uppdrag lämna stöd till insatser på nationell eller länsövergripande nivå mot hedersrelaterat våld och förtryck. anser dock att uppdraget inte är tillräckligt specifikt. De kvinnor, flickor och pojkar som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck har ofta komplexa problem och behov av ett långvarigt stöd från samhället. För att komma bort från våldet och hotet tvingas de inte sällan bryta helt med sina familjer. Att flytta till en ny ort utan att kunna upprätthålla kontakt med vänner och familj kan leda till stor utsatthet och isolering. Regeringen bör därför ge i uppdrag att utreda hur samhällets stöd till personer som har brutit med sina familjer på grund av hedersrelaterat våld och förtryck kan förbättras och hur stödet till redan befintliga verksamheter kan förstärkas. Jämställdhetsintegrering, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Jämställdhetsintegrering är ett verktyg som ska hjälpa att omfördela de resurser som tilldelas kvinnor och män i så olika grad: tid, inkomster, makt och hälsa. I praktiken tillämpas dock inte strategin på ett enhetligt, systematiskt och konsekvent sätt. Det saknas konkreta jämställdhetspolitiska mål, indikatorer och en kvalitativ metod för analys, uppföljning och utvärdering. Före regeringsskiftet utreddes inom en generell förordning om jämställdhetsintegrering som var tänkt att förtydliga och öka kraven på myndigheternas jämställdhetsarbete, men förordningen stoppades. menar att det nu är hög tid att en sådan lag införs. Syftet med en ny lagstiftning är att på ett effektivt sätt följa upp de jämställdhetspolitiska målen och se till att den statliga budgeten, som omfattar enbart på utgiftssidan, används för att främja en jämställd samhällsutveckling. Lagstiftningen handlar också om att säkerställa att myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering verkligen sker som ett medel för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Vi anser vidare att det bör inrättas ett särskilt statligt jämställdhetsråd knutet till som ska arbeta med att utveckla och följa upp jämställdhetsintegreringsarbetet. Män och maskuliniteter, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:A235 av m.fl. (MP). Grogrunden för kriminalitet ligger i olösta underliggande samhällsproblem som ojämlikhet, segregering, fattigdom, arbetslöshet, psykisk ohälsa, missbruk och barnfattigdom. För att komma till rätta med kriminalitet behöver vi därför agera både kort- och långsiktigt. Vi behöver ge förutsättningar för att polisen på ett bättre sätt ska kunna arbeta mot den grova organiserade brottsligheten här och som vi vidtar åtgärder för att slå undan grogrunden för kriminalitet . I miljöer där personer saknar makt och inflytande, resurser och förmåga att påverka sin egen vardag, där ökar kriminaliteten. anser att denna bild måste kompletteras med genusteorins syn på den rådande könsmaktsordningen med mannen som norm. Gruppen mäns överrepresentation i fråga om maktpositioner, vissa yrken, våldsbrott, självmord, missbruk, olyckor, hemlöshet, kriminalitet etc. är alla aspekter av maskulinitet som måste ifrågasättas och bättre analyseras politiskt. Med en utvecklad och mer förankrad förståelse av maskulinitet i politiken kan samhällets förebyggande arbete mot mäns våld vidareutvecklas och göras mer effektivt. En statlig utredning bör tillsättas om män, maskulinitet och jämställdhet. Jämställt föräldraskap, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater vill ha en familjepolitik som bidrar till generellt goda uppväxtvillkor för varje barn och till att föräldrar inte behöver välja mellan föräldraskap och förvärvsarbete. När kvinnor och män delar på ansvaret för jobb och familj förbättras både den ekonomiska tillväxten och människors livskvalitet. Våra förslag till ett jämställt föräldraskap utvecklas i motion 2012/13:Sf383 som behandlats i socialförsäkringsutskottets bet. 2012/13:SfU1. Socialdemokraterna vill individualisera föräldraförsäkringen. Målet är en helt individuell föräldraförsäkring, och ett första steg dit är att införa en tredelad föräldraförsäkring. Socialdemokraterna vill också avskaffa vårdnadsbidraget. Införandet av vårdnadsbidraget understöder en familjepolitik där kvinnor tar hand om barnen och männen om jobbet. Ingen som jobbar och behöver hela sin lön har råd att ersätta lönen med ett vårdnadsbidrag på . De kvinnor som använder vårdnadsbidraget kan inte försörja sig och blir beroende av sina mäns goda vilja. Vårdnadsbidraget bidrar till att begränsa kvinnors frihet och självbestämmande. Vi vill ha ett mer tillåtande och flexibelt arbetsliv. Det är en absolut förutsättning för att pappors uttag av föräldrapenningdagar ska öka. Därför tror vi på ett utvecklat arbete med jämställdhetsplaner på arbetsplatserna och ett förstärkt arbetsmiljöarbete som bl.a. tar utgångspunkt i småbarnsföräldrars vardag. Vi är också övertygade om att mer inflytande över arbetstider är ett viktigt steg på vägen. I ett förändrat arbetsliv måste också barnomsorgen möta de behov som föräldrar har för att få ihop vardagen med barn och jobb. Vi vill öka tillgången till barnomsorg , och nätter. Jämställt föräldraskap, punkt 6 (MP) (MP) anför: En bidragande orsak till ojämställdheten i arbetslivet är det ojämställda uttaget av föräldraledighet. Kvinnor tar ut av föräldrapenningdagarna och stannar oftare hemma för vård av sjuka barn. Enligt mening är därför ett jämnare uttag av föräldraledigheten en viktig del i arbetet för en mer jämställd arbetsmarknad. Det är dags att anpassa dagens familjepolitik till moderna förhållanden. Alltför länge har politiken utgått från den klassiska kärnfamiljen och dess starka normer kring män, kvinnor och barn. Arbetsgivare ska se föräldraledighet som en självklarhet för både kvinnor och män. vill avskaffa regeringens reformer om vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus som inte bidragit till ett mer jämställt föräldraskap. vill i stället införa en tredelad föräldraförsäkring med en del till vardera föräldern och en del som kan överlåtas fritt, även till en tredje närstående person. En sådan lösning skulle både öka möjligheten för ett jämställt, individanpassat uttag och förbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. En tredelning skulle ge fler närvarande pappor och sätta barnets rätt till båda sina föräldrar främst. Jämställt föräldraskap, punkt 6 (V) (V) anför: Mer än tre fjärdedelar av föräldrapenningen tas ut av kvinnor. Det ojämställda uttaget gör att kvinnor får en sämre löneutveckling och en svagare ställning på arbetsmarknaden med sämre anställnings- och arbetsvillkor. Omsorgen om barnen leder till ett större ansvar för hushållet och mer obetalt arbete. Det minskar utrymmet för lönearbete, och många mammor arbetar därför deltid. På påverkar det också pensionen negativt. Om arbetslivets villkor ska bli likvärdiga för kvinnor och män krävs därför inte enbart förändringar i lönebildningen utan också av fördelningen av ansvaret för barn och hushållsarbete, en utbyggd barn- och äldreomsorg och stärkt rätt till heltidsarbete. vill därför gå vidare och införa en individualiserad föräldraförsäkring där föräldrarna delar lika med föräldrapenning. Ett jämställt föräldraskap med delat ansvar för barnen får positiva effekter för jämställdheten såväl i hemmet som på arbetsmarknaden och i det övriga samhällslivet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:174 Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010. 2012/13:A7 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att granska om regeringens jämställdhetsmål uppnås. 2012/13:A8 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformerad jämställdhetspolitik. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en statlig utredning om män, maskuliniteter och jämställdhet. 2012/13:So267 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till i att utreda hur samhällets stöd till personer som har brutit med sina familjer på grund av hedersrelaterat våld och förtryck kan förbättras och hur redan befintliga verksamheter kan förstärkas. 2012/13:So542 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra uppdraget till länsstyrelserna eller annan lämplig myndighet när det gäller skam- eller hedersrelaterat våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som kartlägger och utvärderar de metoder för att förebygga och motverka skam- eller hedersrelaterat våld som har utarbetats av olika verksamheter. 2012/13:A206 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av ett nationellt jämställdhetsindex. 2012/13:A219 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraven på att genomföra lönekartläggningar och upprätta handlingsplaner för jämställda löner bör skärpas. 2012/13:A227 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda vilka insatser som behövs för att öka jämställdheten i föräldraskapet. 2012/13:A232 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönekartläggning och jämställdhetsplaner. 2012/13:A235 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en statlig utredning om män, maskuliniteter och jämställdhet. 2012/13:A257 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta fram en genomgripande rapport som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet, relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. 2012/13:A275 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om placering i jämställdhetsrankning. 2012/13:A276 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan mot mäns våld mot kvinnor. 2012/13:A291 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en jämställd arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda kvotering i offentlig verksamhet. 2012/13:A297 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en nationell strategi som följd av regeringens utredning i syfte att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. 2012/13:A356 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett mer jämställt arbetsliv. 2012/13:A357 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra lönekartläggning och upprätta handlingsplan för jämställda löner . 2012/13:A367 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet som tillväxtfrämjande faktor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors ställning på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lönekartläggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsplaner. 2012/13:A371 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att göra jämställdhetsrevision utifrån statliga mål. 2012/13:A386 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning om jämställdhetsintegrering för att öka kraven på myndigheternas jämställdhetsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett jämställdhetsråd knutet till . 2012/13:A388 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligat uppdrag till om aktiva åtgärder för jämställda löner.