bet · H001TU17 · 2013-05-23 00:00:00 — 2012/13:TU17 Fordons- och vägtrafikfrågor I betänkandet behandlar utskottet fordons- och vägtrafikfrågor med utgångspunkt från ett fyrtiotal motioner som väckts under den allmänna motionstiden . Motionsförslagen rör bl.a. främjande av en fossiloberoende fordonsflotta, dubbdäck, bilbesiktning, historiska fordon, vägskyltning och parkeringsfrågor. Med anledning av förslag om olika miljöåtgärder inom fordonsområdet betonar utskottet att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken. Utskottet välkomnar därför att en rad insatser har gjorts, bl.a. har regeringen tillsatt en utredning om en fossiloberoende fordonsflotta. Utskottet har även med tillfredsställelse tagit del av att leveranser av förnybara flytande drivmedel fortsatte att öka . Utskottet framhåller även vikten av att värna städernas luftkvalitet som trafiksäkerheten inte får påverkas negativt och menar att kommuners möjlighet att meddela förbud mot trafik med fordon som har dubbdäck är ett väl avvägt tillvägagångssätt för att hantera ett lokalt miljöproblem. När det gäller fordonsbesiktning framhåller utskottet att en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna som högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll uppnås. Utskottet konstaterar att den geografiska tillgängligheten är fortsatt god i hela landet och att antalet besiktningsstationer för lätta fordon ökade . Utskottet välkomnar vidare de försök som pågår med långa fordonskombinationer i syfte att se om tunga transporter kan miljöeffektiviseras genom längre fordonskombinationer utan att trafiksäkerheten blir lidande. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag. I betänkandet finns tolv reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:T259 av (M), 2012/13:T345 av Per Lodenius och (båda C), 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 32, 2012/13:T499 av (SD), 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2012/13:MJ430 av (SD) yrkande 4, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 15. Reservation 1 (S, MP, V) 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 2 (MP, V) 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 7, 2012/13:T306 av och (båda M), 2012/13:T352 av och (båda M), 2012/13:T353 av (M), 2012/13:T360 av (FP), 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:T448 av och (båda SD). Reservation 3 (MP, V) Reservation 4 (SD) 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 11. Reservation 5 (MP, V) 2012/13:T314 av och (båda S) yrkandena 1 och 3. Reservation 6 (S, MP, V) Längd och vikt för lastbilar 2012/13:T285 av m.fl. (S). Reservation 7 (S) Reservation 8 (MP, V) motiveringen 2012/13:T338 av (KD) och 2012/13:T449 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 9 (SD) 2012/13:T218 av (KD), 2012/13:T284 av och (båda S) och 2012/13:T456 av (S). Reservation 10 (S, V) 2012/13:T228 av (S), 2012/13:T343 av (C), 2012/13:T348 av (M), 2012/13:T500 av (M) och 2012/13:MJ270 av (M) yrkande 3. Reservation 11 (S, MP, V) 2012/13:T300 av och (båda C), 2012/13:T350 av (M), 2012/13:T374 av och (båda S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 12 (S) Motioner som bereds förenklat 2012/13:T208 av (M), 2012/13:T213 av och (båda FP), 2012/13:T226 av och (båda S), 2012/13:T241 av (S), 2012/13:T271 av Edip Noyan (M), 2012/13:T283 av och (båda S), 2012/13:T316 av och (båda S), 2012/13:T399 av (FP), 2012/13:T476 av (KD) och 2012/13:T501 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 49 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen berör en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade frågor som bl.a. tillgång till förnybara drivmedel, bilbesiktning, historiska fordon, parkeringsfrågor och vägskyltning. Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika miljöbilsrelaterade frågor. Utskottet konstaterar att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken och välkomnar bl.a. den utredning om en fossiloberoende fordonsflotta som regeringen har tillsatt. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Av statistik från Trafikanalys framgår att andelen personbilar som uppfyller miljöbilsdefinitionen enligt vägtrafikskattelagen vid utgången av 2011 var . Bland nyregistrerade bilar 2011 var motsvarande andel . hade högst andel miljöbilar i trafik . Den lägsta andelen hade . Vid utgången av 2012 uppfyllde av de nyregistrerade bilarna miljöbilsdefinitionen som den såg ut fram t.o.m. sista . Av statistiken framgår att det vid utgången av 2012 fanns 594 000 miljöbilar i trafik. Miljöbilarna domineras enligt Trafikanalys av energieffektiva dieselbilar som stod för av de sålda miljöbilarna. Försäljningen av etanol- och gasfordon minskade medan elhybrider och rena elfordon ökade i försäljning. nyregistrerades 264 elfordon, vilket är en ökning jämfört med året innan då 185 elfordon nyregistrerades. Vid utgången av 2012 var totalt 603 elfordon i trafik. Vidare framgår av statistik från Trafikanalys att de nyregistrerade etanolbilarna var drygt 5 2012, vilket motsvarar en nedgång på jämfört med då 59 000 nya bilar registrerades. Av statistik från framgår att E85 är det klart dominerande förnybara drivmedlet på marknaden och antalet försäljningsställen fortsatte att öka , dessutom i en högre takt än . Ökningen fördelar sig mellan alla områdestyper, men i relativa termer var ökningen störst i tätortsnära landsbygder. För fordonsgas tillkom fem försäljningsställen , samtliga i tätorter. Möjligheten att tanka fordonsgas saknas fortfarande nästan helt i glesbygder och tätortsnära landsbygder och, med ett undantag, helt i inland. Av statistik från Elbil följer att det finns 403 laddplatser registrerade i med 1 254 uttag. beslutade (bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134) att anta regeringens förslag till en ny lag, lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Lagen innebär att de största bensinstationerna är skyldiga att tillhandahålla förnybara drivmedel som t.ex. etanol eller biogas. Syftet med beslutet var att minska koldioxidutsläppen genom att förbättra tillgången till förnybara drivmedel, främst mot bakgrund av att bristande tillgänglighet har bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. Som ett led i trafikutskottets arbete med att följa upp och utvärdera fattade riksdagsbeslut beslutade utskottet att följa upp genomförandet och konsekvenserna av införandet av pumplagen. Rapporten slutredovisades (2009/10:RFR7). I rapporten redovisas att antalet tankställen i som läggs ned har ökat . Det är inte möjligt att dra slutsatsen att det är pumplagen som är orsaken till denna utveckling; dock kan pumplagen ha påverkat i vissa fall. Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen i har ökat tillkännagav att regeringen borde se över de konsekvenser som pumplagen har för mindre tankställen i glesbygden (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). I sammanhanget ansåg att det borde göras en översyn av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i pumplagen. Utskottet uttalade i betänkandet som sin mening att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången till förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen har därefter fått regeringens uppdrag att se över dispensförfarandet enligt pumplagen med tillhörande författningar med syftet att mildra konsekvenserna för bl.a. mindre försäljningsställen av fordonsbränsle i glesbygden. Transportstyrelsen redovisade rapporten av dispensförfarandet enligt pumplagen med tillhörande författningsförslag till regeringen med olika alternativ till förändringar. Regeringen har därefter gett Transportstyrelsen ett tilläggsuppdrag med anledning av rapporten som har slutredovisats. Ärendet bereds inom . t.o.m. gäller en supermiljöbilspremie. Genom premien har avsatt för att uppmuntra bilköpare att välja de bästa miljöalternativen. Syftet med premien är att teknikneutralt stimulera marknadsintroduktionen av de mest miljövänliga bilarna och därmed närma sig målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Med en supermiljöbil avses en personbil som uppfyller EU:s senaste avgaskrav och som släpper ut högst koldioxid per kilometer. Det är utsläppsvärdet, som bilen får när den typgodkänts, som avgör om bilen är kvalificerad för premien eller inte. Det innebär att det är främst elbilar och laddhybrider som inledningsvis kan komma i fråga för premien. Både privatbilar och tjänstebilar omfattas av supermiljöbilspremien. Storleken på premien per supermiljöbil kan som högst uppgå till för privatpersoner. För en näringsidkare som köper en supermiljöbil uppgår premien till ett belopp som per supermiljöbil motsvarar av prisskillnaden mellan supermiljöbilen och närmast jämförbara bil, dock högst . Som nämns ovan är avsatta medel för premien , fördelat med 2012, 2013 och 2014. trädde lagen (2011:1271) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) samt övergångsbestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i inkomstskattelagen i kraft. Det innebär att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från en yttre energikälla eller med en annan gas än gasol. Förlängningen innebär att förmånsvärdet för dessa bilar sätts ned till av förmånsvärdet för motsvarande konventionella bil, dock maximalt med . För att fortsatt främja en omställning av fordonsparken har regeringen aviserat i vårpropositionen 2013 att den avser förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar med . I vårpropositionen anges att förlängningen möjliggörs ekonomiskt genom införandet av ett kvotpliktssystem för biodrivmedel. Utredning om en fossiloberoende fordonsflotta Regeringen tillsatte en särskild utredare som har i uppdrag att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen samt visionen med avseende på transportsektorn. Detta kan bl.a. avse tillförsel av energi till fordonsflottan samt infrastruktur, fordon och olika slags trafik. Utgångspunkten bör enligt utredningens direktiv vara att hållbara förnybara drivmedel och el behöver öka sina andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Av direktiven framgår dessutom att utredaren även ska analysera i vilken grad olika handlingsalternativ och åtgärder riskerar att leda till eventuell fastlåsning i vissa tekniker eller till vissa energibärare. Utredaren ska även beakta de samhällsekonomiska och offentlig-finansiella effekterna samt i förekommande fall ange förslag till finansiering. I direktiven anges att prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ses som ett steg på vägen mot visionen . Då arbetet med den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 koordineras och utförs som ett led i arbetet med visionen ska en viktig del av utredarens arbete vara att analysera olika alternativ för hur begreppet fossiloberoende fordonsflotta kan ges en innebörd som stöder regeringens arbete med att nå visionen . I motion 2012/13:N227 yrkande 5 menar m.fl. (S) att det behövs fler tankställen för fordon som kör på biogas om det ska vara möjligt att växla över till biogas i en större omfattning. Ett projekt under Gasdagarna menar att har möjlighet att producera biogas till 20 000 bilar och att det finns behov av mer biogas i . I motion 2012/13:N311 yrkande 4 framhåller m.fl. (S) att den framtida vägtrafiken behöver vara långsiktigt hållbar, med avseende på såväl hälsa, säkerhet och miljö. Det är därför viktigt att se till att fordon som trafikerar vägarna drivs med förnybara drivmedel. Motionärerna framhåller att den senaste tidens utveckling av motorer och fordon som helt eller delvis drivs förnybart är positiv, men att det går för långsamt. En avgörande förutsättning är, menar motionärerna, att nybilsförsäljningen av miljöbilar ges förutsättningar att växa. Ökad tillgång på biogas behövs också varför förutsättningar för att skapa en snabbt ökad produktion måste skapas. I motion 2012/13:N405 av m.fl. (MP) framför motionärerna att har beslutat att fordonsflottan ska vara oberoende av fossila drivmedel 2030. En del av de fossila drivmedlen måste därför ersättas av förnybara drivmedel. Motionärerna konstaterar i yrkande 14 att trots att pumplagen var tänkt att vara teknikneutral har den lett till att det i stor utsträckning investerats i E85-pumpar, medan få investeringar har gjorts i biogaspumpar. Motionärerna föreslår därför att ett mackstöd för biogaspumpar införs så att fler ska kunna tanka miljövänligt. Mackstödet bör, menar motionärerna, prioritera större stråk för tunga transporter och för lokala fordonsflottor såsom kollektivtrafik, servicefordon och taxi. I yrkande 15 framför motionärerna att det bör införas ett krav på maximiinblandning av fossilgas i den fordonsgas som säljs. Enligt motionärerna kan kravet på vilken andel fossilgas som är tillåten sänkas i takt med att tillgången på biogas ökar i det relevanta området. Dessutom menar de att kunderna alltid bör få information vid gasmackar om hur stor andelen biogas är av gasen i pumpen så att de kan beräkna sin klimatpåverkan. I motion 2012/13:Sk419 yrkande 3 lyfter m.fl. (V) fram ett antal åtgärder för att skapa miljövänligare fordon. Motionärerna konstaterar att ett övergripande mål för att gynna produktion av miljövänligare fordon är att styrmedlen ska leda mot en socialt och ekologiskt hållbar utveckling. Motionärerna konstaterar att det tekniskt inte är något problem för fordonsindustrin att ställa om sin produktion till bilar som bara eller delvis kan framföras på drivmedel eller drivmedelssystem som är mindre miljöfarliga än bensin eller diesel. Motionärerna menar därför att det är rimligt att bestämmer delmål om när enbart fossilbränsledrivna bilar inte längre ska få finnas kvar på marknaden. I motionen framförs att utbyggnaden av eltankställen kraftigt måste öka för att möjliggöra en utveckling mot att fler fordon som drivs med förnybara bränslen produceras. bör enligt motionärerna även driva frågan i EU, och liknande krav för lastbilar bör sättas upp dock behöver den frågan utredas vidare först. Motionärerna vill vidare investera i en allmän skrotningspremie. Ersättningen bör vara per bil och systemet ska utformas så att tillverkarnas producentansvar inte begränsas. Motionärerna anser också att den nya fordonsskatten bör vara ännu mer miljöinriktad och att förmånssystemet ska ändras så att det baseras på bilarnas miljöpåverkan. Motionärerna menar vidare att förmån av fri parkering inte bör ingå i värderingen av förmånsbilar, utan bör hanteras inom systemet för beskattning av parkeringsförmån. I motionen konstateras att olika former av bilpooler utgör ett viktigt och växande alternativ för många som inte vill äga en egen bil men ändå ha tillgång till bil vid behov. Motionärerna menar därför att regeringen bör återkomma till med förslag på ekonomiska styrmedel som gynnar bilpoolernas verksamhet. I motion 2012/13:MJ430 yrkande 4 framför (SD) att det bör tillsättas en utredning för att klarlägga hur biodrivmedel påverkar motorerna i fråga om slitage och haverier. Bakgrunden till yrkandet är att det enligt motionären är ett välkänt fenomen inom motorkunniga kretsar att både etanol och olika former av biodiesel utsätter motorer för ett högre slitage. Utan kunskap är risken enligt motionären uppenbar att många medborgare kommer att drabbas av kostsamma haverier. I motion 2012/13:T259 av (M) framförs att regeringen bör genomföra en undersökning av behovet av en långsiktig strategi för miljöklassificering av bilar. För att människors förbättringsvilja ska komma till sin rätt måste åtgärder vara vetenskapligt förankrade, internationellt koordinerade, uthålliga och konsekventa. Motionären menar att det är märkligt att miljöklassificeringen av svenska bilar förefaller vara aningen godtycklig. Det främjar inte ett konsumentbeteende som är inriktat mot miljövänliga inköp och det försvårar för företagsmarknaden. I motion 2012/13:T408 yrkande 4 konstaterar m.fl. (MP) att flera städer inte klarar de nationella miljökvalitetsmålen för stadsluft. klarar inte heller kraven i EU:s luftkvalitetsdirektiv. För att klara de nationella kraven saknas de tuffa instrument som finns för att genomföra EU-reglerna, framför motionärerna. En åtgärd kan enligt motionärerna vara att differentiera parkeringsavgifter med avseende på fordonets påverkan. Motionärerna anser att en sådan åtgärd bör införas, åtminstone för kommuner med områden där miljökvalitetsnormerna för luft överskrids. Motionärerna framför att om det fordrar en ändring i lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. bör lagen ändras. I motion 2012/13:T345 anför Per Lodenius och (båda C) att det bör göras enklare och billigare att köra miljöbil. Ett sätt enligt motionärerna är att se till att infrastrukturen för miljöbilsanvändaren fungerar och blir så effektiv som möjligt. Motionärerna menar att det borde satsas på en s.k. grön motorväg mellan , och då det skulle öka incitamentet för fler att skaffa en miljöbil. I kommittémotion 2012/13:T477 framför m.fl. (S) i yrkande 32 att hybriddrift och alternativa bränslen för lastbilar är viktigt för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Förutsättningarna för tunga fordon att använda alternativa bränslen måste dock öka. För en fortsatt utveckling med alternativa drivmedel och hybriddrift är både fordonsforskning och åtgärder för kommersialisering av ny teknik viktiga. Motionärerna menar att om förutsättningarna för att använda sådana bränslen förbättrades skulle både koldioxidutsläppen och oljeberoendet minska. En nyckelfaktor enligt motionärerna är en fungerande distribution av alternativa bränslen för den tunga trafiken. I motion 2012/13:T499 framför (SD) att staten bör öka incitamenten för att köra elbil. Motionären menar att själva bilarna bör göras mer tillgängliga såsom genom en elbilspool. I finns hyrbilar drivna av el som kan hämtas på en plats och lämnas på en annan. Enligt motionären är systemet intressant i större tätorter då bilarna kan göras tillgängliga som de flesta resor är korta. Motionären yrkar därför att regeringen bör se över möjligheterna att skapa incitament för projekt liknande det i , förslagsvis i något av storstadsområden. Modern teknik såsom programvara för smartmobiler bör tas fram så att brukaren snabbt och enkelt kan se om det finns en ledig bil i ett visst område och boka denna. I motion 2012/13:T510 yrkande 7 av m.fl. (MP) framförs att världens framtid beror mycket på om våra städer blir hållbara eller inte. I motionen anges vidare att stadsplanering är ett pussel med många bitar. Motionärerna anger att kraven på att minimera städernas utsläpp av växthusgaser har haft en relativt svag ställning inom samhällsplaneringen och ett syfte med motionen är att lyfta fram möjliga styrmedel som kan stärka klimatets ställning i planeringen. Motionärerna menar mot den bakgrunden att kommuner bör ges möjlighet att ta ut en avgift på privat parkering. Utskottet har vid flera olika tillfällen framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av att budgetpropositionen innehåller uppgifter om att vägtrafikens utsläpp av koldioxid minskade med jämfört med , trots att trafikarbetet ökade med . I budgetpropositionen anges att förklaringen ligger i att fordonen blivit mer energieffektiva och att andelen förnybar energi har ökat . Vidare framförs att har i samverkan med andra aktörer minskat transportsektorns utsläpp av koldioxid med drygt . Det som har bidragit mest är samverkan med näringslivet och offentliga organisationer för bättre val av fordon, drivmedel och färdsätt, förändrade logistikupplägg, ökad hastighetsefterlevnad och sparsam körning. Det är med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen (2013:4) av vilken det framgår att leveranser av förnybara flytande drivmedel fortsatte att öka . Av till offentlig och kommersiell service (2013:4) framgår att E85 är det klart dominerande förnybara drivmedlet på marknaden och att antalet försäljningsställen fortsatte att öka . Utskottet välkomnar också de initiativ som har tagits av branschen för att underlätta för konsumenterna att genom särskilda applikationer hitta exempelvis gasmackar och laddstationer. Utskottet ser även mycket positivt på de många åtgärder som har vidtagits eller är under beredning för att främja en utveckling mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram att regeringen tillsatte en särskild utredare som har i uppdrag att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen samt visionen med avseende på transportsektorn. Detta kan bl.a. avse tillförsel av energi till fordonsflottan samt infrastruktur, fordon och olika slags trafik. Utgångspunkten bör enligt utredningens direktiv vara att hållbara förnybara drivmedel och el behöver öka sina andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Av budgetpropositionen framgår vidare att satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter, bl.a. genom programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider samt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Utskottet välkomnar även att regeringen, för att stimulera till köp av bilar med låga koldioxidutsläpp, skärpte kraven för den femåriga skattebefrielsen från fordonsskatten för nya bilar med bättre miljöegenskaper från . Utskottet kan konstatera att det även på EU-nivå har tagits initiativ till att främja omställningen till mer miljövänliga drivmedel genom att kommissionen har presenterat ett direktiv om utbyggnad av infrastruktur för alternativa drivmedel. Syftet med direktivet är att bidra till en långsiktigt hållbar transportsektor genom att stödja uppbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen i EU och införandet av gemensamma tekniska specifikationer för denna. För att nå målet med förslaget har inom EU bl.a. enats om följande bestämmelser om upprättande av nationella politiska ramar för marknadsutvecklingen för alternativa bränslen, krav på minsta utbredning av infrastrukturen föreslås bli obligatoriska för el, väte och naturgas (CNG och LNG), krav på lägsta antal laddningsstationer för elfordon, varav ska vara tillgängliga för allmänheten och införandet av gemensamma tekniska specifikationer.