bet · H001MJU11 · 2013-03-12 00:00:00 — 2012/13:MJU11 Klimatpolitik m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet sammanlagt 75 motionsyrkanden om klimatpolitik m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. internationella avtal, utsläppsmål för koldioxid, mekanismen för ren utveckling (CDM), livsmedelskedjans klimatpåverkan, förnybara drivmedel och luftkvalitet. Samtliga motionsförslag avstyrks, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i de berörda frågorna. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I ärendet finns 32 reservationer och 5 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 1 (S) Den gröna fonden och innovativa finansieringsmekanismer m.m. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 2 (S, MP, V) Medel för finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländer 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 5. Reservation 3 (MP, V) Internationell granskning av CDM 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 4 (V) 2012/13:MJ410 av (SD) och 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 5 (S, MP, V) Reservation 6 (SD) 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 16. Reservation 7 (V) 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 8 (S, V) Restriktioner mot utvinning av fossila bränslen 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 9 (MP, V) EU:s mål för utsläppsminskning 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del. Reservation 10 (S, MP, V) 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del. Reservation 11 (S) Handel med utsläppsrätter inom EU 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 12 (MP, V) EU:s krav om utsläpp från personbilar 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 13 (S) Nordiskt samarbete kring anpassning 2012/13:MJ222 av och (båda S) yrkande 2. Reservation 14 (S, V) GDR utgångspunkt för svensk klimatpolitik 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 15 (MP, V) 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 11 samt 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del. Reservation 16 (S) Reservation 17 (MP) Reservation 18 (V) 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 21, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 19 (S, MP, V) 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 27 och 28. Reservation 20 (MP, V) Överskott av utsläppsrättigheter m.m. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 23, 2012/13:MJ334 av (M) och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 21 (S, MP, V) Gold Standard på CDM 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 22 (S, MP) Minskad påverkan från köttkonsumtion m.m. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 25, 2012/13:MJ374 av (S) och 2012/13:MJ404 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 23 (MP, V) 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 24 (S, V) Regelförenkling vid biogasproduktion m.m. 2012/13:MJ409 av (SD) yrkandena 35. Reservation 25 (SD) 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:MJ430 av (SD) yrkandena 13 och 2012/13:MJ449 av (MP). Reservation 26 (V) Reservation 27 (SD) Strategier för renare luft 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkandena 14. Reservation 28 (S, V) Strategi för att minska försurning 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 29 (S) Aktivare tillsyn av åtgärdsprogram 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 30 (MP) Regelbunden översyn av åtgärdsprogram 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 31 (MP, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 32 (S, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet sammanlagt 75 motionsyrkanden om klimatpolitik m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna rör bl.a. internationella avtal, utsläppsmål för koldioxid, mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM), livsmedelskedjans klimatpåverkan, förnybara drivmedel och luftkvalitet. Samtliga motionsförslag avstyrks. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden (S, MP, SD, V) om globalt samarbete, bindande avtal, finansiering, internationell utvärdering av CDM, sänkor, , vissa EU-frågor och nordiskt samarbete för anpassning. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S, MP, V), 3 (MP, V), 4 (V), 5 (S, MP, V), 6 (SD), 7 (V), 8 (S, V), 9 (MP, V), 10 (S, MP, V), 11 (S), 12 (MP, V), 13 (S) och 14 (S, V). I kommittémotion 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 5 framhålls att ska arbeta för att det globala samarbetet inom klimatområdet stärks. Vidare anförs att ska vara drivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder och för att ska stå för en generös andel av Gröna fonden (yrkande 7). Även i partimotion 2012/13:MJU481 av m.fl. (MP) yrkande 4 framhålls finansiella ansvar för globala utsläppsreduktioner och att bör ta ledningen i arbetet med de nya finansieringsmekanismerna. Att bör vara pådrivande och aktivt verka för innovativa finansieringsmekanismer som kan skapa resurser för klimatinvesteringar i utvecklingsländer anförs också i kommittémotion 2012/13:MJU485 av m.fl. (MP) yrkande 3. Enligt samma motion bör aktivt stödja Gröna fondens uppbyggnad som en framtida huvudsaklig kanal för klimatfinansieringar i utvecklingsländer (yrkande 5). Det framhålls även (yrkande 2) att klimatinvesteringar i utvecklingsländer i enlighet med internationella åtaganden ska göras med additionella medel utöver officiella bistånd på av BNP. Enligt partimotion 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 7 bör verka för att internationella klimatavtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande. I samma motion yrkas att bör verka för att en internationell granskning med en noggrann utvärdering av CDM (Clean Development Mechanism) görs (yrkande 13). Vidare anförs att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet lyfts fram i alla internationella klimatpolitiska sammanhang (yrkande 16). Enligt partimotion 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 2 bör arbeta för att industriländer ökar sina sänkor de uppskattade sänkorna bör emellertid inte användas till att kvitta utsläpp då det i dagens läge är ovetenskapligt och oansvarigt att kvitta utsläpp mot uppskattade sänkor. I motion 2012/13:MJ410 av (SD) anförs att LULUCF (Land Use, Land-Use Change and Forestry) möjligt ska implementeras som en integrerad del i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. I både kommittémotion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 8 och partimotion 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 6 anförs att bör verka för ett långsiktigt skydd av de känsliga miljöerna i för att bl.a. förhindra exploatering av fossila bränslen. I det sist nämnda yrkandet framhålls även att bör införa ett tydligt förbud mot prospektering och utvinning av kol, olja och naturgas i minerallagen för att hålla en konsekvent linje i klimatfrågan. Enligt kommittémotion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 3 bör arbeta för att EU tar på sig utsläppsminskningar till 2020 jämfört med och antar den färdplan mot ett utsläppssnålt samhälle 2050 som kommissionen har lagt fram. Även i partimotion 2012/13:U327 (V) yrkande 6 framhålls att ska driva kravet på att EU höjer sitt klimatmål om utsläppsminskningar till till 2020. I partimotion 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 3 framhålls att kraftfullt och tydligt bör arbeta inom EU för att minska tilldelningen av utsläppsrätter då tilldelningen överskrider efterfrågan. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 24 anförs att man stöder EU:s krav om koldioxidutsläpp från personbilar till 2020 och att det även kan vara en fördel med ett nytt långsiktigt mål . Slutligen anförs i motion 2012/13:MJ222 av och (båda S) yrkande 2 att det behövs ett nordiskt helhetsgrepp och ett fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna för att klimatanpassa samhället. De nordiska länderna kan hjälpas åt med både forskning, pilotprojekt och större investeringar. Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som därmed kräver globala lösningar. Så som redovisas i budgetpropositionen har FN enats om att den globala temperaturökningen ska hållas under två grader, men de åtaganden om utsläppsminskningar som har gjorts är otillräckliga för att det målet ska nås. I propositionen framhåller regeringen att klimatförändringarna tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö är regeringens mest prioriterade miljöfrågor (prop. 2012/13:1, utg.omr. Utskottet anser i likhet med regeringen att en bred internationell överenskommelse om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Besluten vid det sjuttonde partsmötet under klimatkonventionen i lägger grunden för en sådan bred och rättsligt bindande överenskommelse som ska träda i kraft . För att en sådan ska kunna nås krävs ett partnerskap mellan fattiga länder som vill se långtgående globala utsläppsreduktioner och progressiva industriländer. I budgetpropositionen anför regeringen att därför har varit drivande för att skapa ett ökat förtroende i förhandlingsprocessen. Vidare anförs att har kunnat ta ledningen internationellt genom ambitiösa nationella klimatmål, ett högt klimatbistånd och genom att förmå EU att gå fattiga länder till mötes i nyckelfrågor såsom att gå med i en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Denna strategi har bidragit till att föra parterna åter till förhandlingsbordet och till att EU åter stod i centrum för förhandlingarna vid uppgörelsen i . Så som framhålls i budgetpropositionen visar exempel att det går att minska utsläppen som goda förutsättningar skapas för tillväxt och välfärd, och därmed för ett gott liv för medborgarna. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att verka för att sprida kunskap om fördelarna med att handla tidigt i klimatarbetet och för att lyfta detta högst upp på den globala agendan. Så som anförs i budgetpropositionen förutsätter en verkningsfull global klimatpolitik att ansvaret inte begränsas till det nationella territoriet. ska fortsätta samarbeta med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Med nationella och internationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig runt om i världen. Endast om vi vidtar åtgärder såväl på hemmaplan som internationellt blir vi trovärdiga som engagerad aktör i internationella förhandlingar. Utskottet anser liksom regeringen att vi behöver vidta åtgärder i andra forum för att stödja och komplettera de internationella klimatförhandlingarna. Utskottet välkomnar därför det av initierade globala partnerskapet för att minska utsläpp av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar (exempelvis sot, metan och marknära ozon), som har attraherat ett stort antal länder liksom aktörer som och . I budgetpropositionen anför regeringen att dess engagemang i partnerskapet fortsätter och nya initiativ tas för att bredda samarbetet ytterligare och för att bidra till utsläppsminskningar. Vidare framhålls att regeringen kommer att stödja och delta i partnerskap för marknadsutveckling, Partnership for Market readiness (PMR), för att verka för en utvecklad internationell utsläppshandel som medel för kostnadseffektiva åtgärder och ökad överföring av finansiella resurser till utvecklingsländerna. Partnerskapet syftar till att bistå utvecklingsländer med att skapa förutsättningar att delta i nya marknadsmekanismer, särskilt med avseende på kapacitet och förmåga att mäta, rapportera och verifiera sina utsläpp av växthusgaser. Tillförlitlig statistik och uppföljning är en grundförutsättning för att efter hand kunna vidga den internationella handeln med utsläppsrätter och för att utveckla påföljande internationella investeringar. Utskottet välkomnar också att det inom ramen för det nordiska samarbetet inleds ett samarbete med och för att utveckla förutsättningar och former för utvecklingsländernas insatser mot klimatförändringar. Utskottet noterar även att det inom EU pågår arbete med att staka ut färdriktningen för klimatpolitiken på . Rådet beslutade under det svenska ordförandeskapet 2009 om målet att EU:s utsläpp bör minska till 2050. Kommissionen antog ett meddelande (Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050) om hur EU ska nå den målsättningen på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen uppdrog åt att ta fram underlag för en svensk färdplan för att styra samhällsutvecklingen mot ett utan nettoutsläpp av växthusgaser till 2050. I budgetpropositionen framhåller regeringen att arbetet med en svensk färdplan även omfattar en bred dialog med samhällets aktörer och att regeringen har för avsikt att närmare beskriva hur det svenska arbetet för att nå visionen om noll i nettoutsläpp ska genomföras. I likhet med regeringen anser utskottet att en verkningsfull klimatpolitik förutsätter att och andra industriländer tar ledningen och ansvaret för åtgärder också i utvecklingsländer. har en pionjärroll när det gäller internationella klimatinsatser och bör fortsatt driva på för en breddad och fungerande internationell marknad. Utskottet understryker också att en hög miljöintegritet löpande behöver säkerställas i internationella klimatinsatser. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 5. Motionen avstyrks i berörd del. Under klimatförhandlingarna i , , fattades beslut om en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet och parterna tog några viktiga steg på vägen mot det nya avtalet som ska komma på plats och gälla . Utskottet noterar att det tyvärr är väldigt få länder som har valt att gå med och att av världens utsläpp fortfarande inte omfattas av några bindande åtaganden. Utskottet konstaterar emellertid att den andra åtagandeperioden var ett nödvändigt steg för att bevara de strukturer och institutioner som byggts upp inom Kyotoprotokollet. Mekanismen för ren utveckling (CDM) kan nu fortsätta efter 2012 och bidra till att finansiera projekt för utsläppsbegränsningar och hållbar utveckling i utvecklingsländer. Det står klart att en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet är långt ifrån tillräckligt för att världen ska kunna hålla maximalt två graders temperaturhöjning. I korthet innebär besluten från bl.a. att en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet gäller , att EU, , , , , , och tar på sig bindande åtaganden om utsläppsminskningar , att Kyotoprotokollets flexibla mekanismer fortsätter, med vissa förändringar. Överenskommelsen i gör det möjligt att höja ambitionsnivån, dvs. att länderna kan höja sina åtaganden vid den översyn som ska göras mitt i åtagandeperioden. Översynen är kopplad till arbetet med att sluta ambitionsgapet under förhandlingarna om ett framtida avtal. Överenskommelsen när det gäller överskottet av utsläppsutrymme, s.k. AAU:er, innebär att överskottet får sparas och användas för eget bruk men en begränsning på inköp införs på . I en gemensam deklaration har de potentiella köparländerna, dvs. de länder som har bindande åtaganden enligt protokollet men inget eget stort överskott, förbundit sig att inte köpa AAU:er. Resultatet från innebär också att förhandlingarna om antagandet av en ny rättsligt bindande överenskommelse för alla parter Durbanplattformen (färdplanen mot en ny rättslig överenskommelse) förs framåt. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2012/13:U327 (V) yrkande 7. Finansiering av åtgärder i utvecklingsländer m.m. Utskottet noterar att framgångsrikt drev på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna under det svenska ordförandeskapet i EU. Enligt beslut på FN:s klimatmöten har höginkomstländerna ett åtagande om en målsättning att via olika finansieringskällor, privata, offentliga och innovativa, mobilisera till åtgärder för begränsning av klimatutsläpp och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer. För detta skapades den s.k. Gröna fonden. Så som framhålls i budgetpropositionen finns det förväntningar på industriländerna att de ska bidra substantiellt till fonden när den blir operativ. Utskottet anser i likhet med regeringen att ska vara pådrivande i ansträngningarna för att utveckla trovärdiga nya former och källor för finansiering utöver offentliga medel, som ett led i en internationell process. Utskottet välkomnar att utformningen av fonden börjar ta form. Värdlandet för fonden är . ingår som ordinarie medlem i styrelsen och representeras av . Utskottet anser att det är viktigt att säkerställa att fonden får en effektiv och ändamålsenlig struktur och funktion eftersom en fond måste styras på ett bra sätt för att kunna attrahera finansiering. Det gäller såväl för fondens styrelse och sekretariat som för dess institutioner samt vid förvaltning, kanalisering och uppföljning av medel. Det är viktigt att fonden får ett tydligt mervärde i förhållande till redan existerande fonder. Enligt uppgifter från arbetar styrelsen nu med att göra fonden operationell, d.v.s. att spelregler fastställs för fonden. Därefter kommer finansiella resurser gradvis att byggas upp. Några länder, bl.a. och , har utlovat stöd till fonden när den blir operativ och under förutsättning att den fungerar effektivt. Enligt departementet har bidragit med 2012 till fondens sekretariat för startkostnader (möten, u-landsdeltagande osv. När det gäller bidrag till klimatinsatser i utvecklingsländerna anförde finansminister i interpellationsdebatten (ip. 2012/13:152) att har bidragit med i klimatbistånd till utvecklingsländer . bidrag motsvarar av EU:s totala snabbstartsfinansiering och är det i särklass mest ambitiösa bidraget per invånare inom EU. Ministern framhöll vidare att kommer att fortsätta att vara ambitiöst , då klimatbistånd enligt prognosen uppgår till ca 2 ½ miljarder kronor. För framtiden har industriländerna gemensamt lovat att mobilisera från olika finansieringskällor, varav offentligt bistånd kan vara en del, i samband med att meningsfulla och transparenta åtgärder mot utsläpp genomförs i utvecklingsländerna. Utöver detta finns ännu inga konkreta kvantifierade åtaganden om offentlig klimatfinansiering eller hur stor del som ska utgöras av bistånd. De pågående förhandlingarna rör utvecklingen mot 2020 och fördelningen mellan privata och offentliga källor, och även hur kopplingen till effektiva åtgärder ska se ut. Ministern förklarade att samarbetar med övriga medlemsstater för att EU tillsammans med andra parter ska öppna vägen framåt för att uppfylla industriländernas gemensamma utfästelse från . Ministern anförde vidare att det ännu är för tidigt att säga hur stor del av det gemensamma beloppet som kommer att utgöras av svenskt offentligt bistånd. När man talar om additionalitet i dessa sammanhang är det enligt ministern utifrån att man ska ha ett 0,7-procentsmål för biståndet och utöver det ett tillägg för klimatåtgärder. Ministern underströk att det nästan inte är några andra länder som uppfyller 0,7-procentsmålet. går däremot framåt och ökar sitt bistånd. Han framhöll också att som finansminister har i nominella termer praktiskt taget fördubblat biståndet. Vidare anfördes att när en uppgörelse nås internationellt kommer det att vara självklart att kommer vara ett av de länder som bär en börda utöver sin vikt. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ424 (S) yrkande 7, 2012/13:MJ485 (MP) yrkandena 23 och 5 och 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om CDM i flera betänkanden, senast i betänkande 2012/13:MJU1 där utskottet framhöll att en hög miljöintegritet löpande behöver säkerställas i internationella klimatinsatser. I årets budgetproposition (utg.omr. 20) anförde regeringen att marknadsbaserade mekanismer i utvecklade och nya former kommer att vara centrala element i internationell klimatsamverkan även på och att avser att medverka i utvecklingen av sådana mekanismer i multilateralt samarbete med andra länder. Investeringar i och förvärv av utsläppsminskningscertifikat för att uppfylla klimatmålet ombesörjs av . Det framgår av budgetpropositionen att myndigheten /12 förvaltade en portfölj med 47 enskilda projekt och dessutom deltog i sju multilaterala fonder. redovisade ett förslag på hur återrapporteringen till inom detta område kan utvecklas. När det gäller internationella klimatinsatser avser regeringen att utveckla och förbättra återrapporteringen till på detta område enligt budgetpropositionen. Ett viktigt element i dessa strävanden är den utvidgade årsredovisning för CDM- och JI-program (Clean Development Mechanism och Joint Implementation) som myndigheten numera redovisar och som innefattar en detaljerad redovisning projektvis och en redovisning av marknadens utveckling och vunna erfarenheter. Utskottet noterar att regeringen avser att ytterligare bereda frågan om rapporteringen. Utskottet vill vidare uppmärksamma att miljöministern behandlade frågan om klimatprojekt inom CDM-programmet i ett svar på interpellation 2011/12:178 . Ministern framhöll att sådana klimatprojekt inte bara åstadkommer kostnadseffektiva utsläppsminskningar utan också tekniköverföring, bidrag till hållbar utveckling och omställning i utvecklingsländer samt finansiering av . Transparensen i CDM-processen möjliggör en löpande kritisk granskning, och kritiken leder till ett kontinuerligt arbete med att förbättra mekanismens funktion och tillförlitlighet. Viktiga frågor är projektens miljömässiga integritet och additionalitet samt att säkra att utvecklingsländernas stöd för och efterfrågan på CDM kan förenas med ett balanserat utrymme för sådana projekt. Av svaret framgår också att arbetet med att underlätta utveckling och överföring av klimatvänlig teknik till utvecklingsländerna är helt centralt för att vi ska kunna möta klimatutmaningen. Det finns, enligt ministern, anledning att förbättra klimatprojekten. Det har fattats beslut delvis i men också inom om högre materialitet, dvs. mer fokus på innehållet, och högre additionalitet, dvs. mer fokus på nytta av innehållet. Den har arbetat för detta. Det finns också en speciell kommitté som genomlyser och analyserar CDM-projekten. Utskottet noterar att en internationell granskning och utvärdering av CDM genomfördes då en oberoende panel fick i uppdrag av FN att granska och utvärdera vad CDM bidragit till inom den s.k. High Level Policy Dialogue. Panelen konsulterade parter och intressenter för att se hur CDM-systemet kunde förbättras. Detta uppdrag resulterade i en skriftlig rapport som lanserades (Climate Change, Carbon Markets and the CDM A Call to Action, Report of the High-Level Panel on the CDM Policy Dialogue). Enligt uppgifter från kommer att granskas och ses över , i enlighet med de regler (de s.k. Marrakeshreglerna) som finns under klimatkonventionen och dess protokoll. Genom denna FN-drivna process kommer parterna att få lämna synpunkter på hur nuvarande regelverk kan förbättras och förändras. Under början av detta år har parterna möjlighet att lämna förslag till förbättringar inom ramen för denna översyn. Beslut om förbättringar kommer att tas vid COP 19 i . Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motion 2012/13:U327 (V) yrkande 13 lämnas utan vidare åtgärd.