bet · H101AU2 · 2013-12-10 00:00:00 — Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Av motion 2013/14:A360 framgår att vill anvisa mindre än regeringen till anslaget 2014. Anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. I motion 2013/14:Kr302 yrkande 16 av m.fl. förordar arbetsfrämjande insatser på kulturområdet. har tidigare framfört att det s.k. Kulturarvslyftets inriktning mot utförsäkrade är alltför snäv. Partiet anser därför att satsningen som regeringen föreslår bör omarbetas så att arbetslösa med kompetens inom kulturbevarande arbete ges förtur till de arbeten och tjänster med lönebidrag som erbjuds. Av motion 2013/14:A360 framgår att vill anvisa mindre till anslaget än regeringen . Anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Av motion 2013/14:A360 framgår att vill anvisa mindre till anslaget än regeringen . Av motion 2013/14:A399 yrkande 4 framgår att anser att man bör stärka resurser. Enligt partiets mening bör resurser höjas till minst de nivåer de låg på innan regeringen tvingade verket till besparingar. Anslaget föreslås enligt förslag bli högre än regeringens förslag . Nytt anslag Statligt stöd till fackförbund anför i motion 2013/14:A399 att fackföreningarna efter att den borgerliga regeringen tillträdde 2006 fråntogs det ekonomiska stöd för fortbildning av skyddsombud som de fram till dess hade rätt till. saknar vartannat aktivt skyddsombud utbildning, och antalet skyddsombud har minskat kraftigt. Partiet anser att man bör återställa det statliga stödet till fortbildning av skyddsombud (yrkande 5). föreslår därför ett nytt anslag för ändamålet, som anvisas . Nytt anslag Statligt stöd till föreningsjobb ambition är enligt vad som framförs i motion 2013/14:A399 att antalet deltagare i fas 3 gradvis ska minska och att verksamheten successivt ska fasas ut. Som ett av flera led i denna strävan anser partiet att en satsning på s.k. föreningsjobb bör göras (yrkande 13). Målsättningen bör vara att via lönesubvention kunna erbjuda ett större antal långtidsarbetslösa kollektivavtalsenliga löner upp till av en heltidslön. föreslår därför ett nytt anslag för ändamålet som anvisas . Nytt anslag Kunskapscenter för förbättrad arbetsmiljö bedömning i motion 2013/14:A399 är att ett center som fokuserar på forskning och utveckling inom arbetsmiljöfrågor skulle vara gynnsamt för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Partiets uppfattning är därför att man bör inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljöforskning (yrkande 6). föreslår ett nytt anslag för ändamålet, som anvisas . arbetsmarknadspolitik syftar enligt vad som anförs i motion 2013/14:A327 av m.fl. till att nå målet om full sysselsättning och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. En arbetslöshetsförsäkring som ger inkomsttrygghet, en effektiv arbetsförmedling och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete är viktiga beståndsdelar i denna politik. av borgerlig arbetsmarknadspolitik kan enligt summeras i lägre sysselsättningsgrad, högre arbetslöshet, fördubblad långtidsarbetslöshet och försämrad matchning. Partiet anser att det är uppenbart att det behövs en omläggning av hela arbetsmarknadspolitiken. För att minska arbetslösheten behövs först och främst en ekonomisk politik som prioriterar investeringar och stimulanser som skapar fler arbetstillfällen, men det behövs också en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik och ett ambitiöst arbetsmiljöarbete. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 6 nedan (yrkande 1). Tabell 6 förslag till anslag Avvikelse från regeringen (V) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader För att kunna ge adekvat stöd till varje arbetssökande behövs enligt vad framför i motion 2013/14:A295 av m.fl. särskilda kunskaper både om olika funktionsnedsättningar och de hjälpmedel som finns att tillgå. Arbetsförmedlingen bör därför få ett tydligt uppdrag att säkerställa att det finns arbetsförmedlare med fördjupade kunskaper om funktionsnedsättningar över hela landet (yrkande 3). För att Arbetsförmedlingen ska kunna anställa specialiserade handläggare och handläggare med uppdrag att särskilt arbeta med unga arbetslösa, föreslår enligt vad som framgår av motion 2013/14:A327 en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd anser enligt motion 2013/14:A331 av m.fl. att ett antal nödvändiga förändringar som minskar de negativa effekterna av regeringens sabotage mot arbetslöshetsförsäkringen kan göras omgående utan föregående utredning. Partiet anser att nedtrappningen av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet ska slopas så att ersättningsnivån är av den tidigare lönen under hela ersättningsperioden samt för tid med aktivitetsstöd (yrkande 1). Partiet anser också att den högsta dagpenningen ska höjas till 2014 och därefter indexeras till löneutvecklingen (yrkande 2). Grundbeloppet ska höjas till per dag 2014 och därefter indexeras till löneutvecklingen (yrkande 3). begär att regeringen återkommer med förslag om borttagande av 75-dagarsregeln vid deltidsarbetslöshet (yrkande 4). Partiet anser vidare att karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen ska minskas med två –2016 (yrkande 5). Slutligen förordar att alla som uppfyller grundvillkoret i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring och har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen utan att få arbete ska få rätt till ersättning med grundbeloppet (yrkande 6). Partiet anvisar enligt vad som framgår av motion 2013/14:A327 sammanlagt för anslaget en ca högre nivå än regeringen. Anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser I motion 2013/14:A296 yrkande 7 av m.fl. föreslår att antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen fördubblas. Partiet anslår medel till 13 000 fler årsplatser än regeringen . Detta innebär en ökning av anslaget med 2014. Av motion 2013/14:A327 framgår att vill satsa på ett brett paket av insatser för arbetslösa unga, som utöver utbildningsinsatser innehåller ett generationsväxlingsprogram i tre delar: utbildningsvikariat, traineeanställningar och lärlingsanställningar. Dessa satsningar föreslås belasta budgetens inkomstsida. vill enligt vad som anförs i motion 2013/14:A296 yrkande 11 avveckla fas 3, sysselsättningsfasen. I stället avsätts utrymme för att samtliga deltagare i programmet ska kunna erbjudas utbildning inom komvux, yrkesvux, yrkeshögskola eller arbetsmarknadsutbildning. Partiet vill också inrätta 17 000 s.k. övergångsjobb som i första hand är avsedda att erbjudas dem som deltar i fas 3 men som även ska kunna erbjudas långtidsarbetslösa unga. föreslår också enligt vad som framförs i motion 2013/14:N223 yrkande 3 av m.fl. en satsning på företagsvikariat. Företagsvikariaten innebär att personer som har en anställning och tar tjänstledigt för att starta eget ska kunna få stöd för start av näringsverksamhet under förutsättning att arbetsgivaren anställer en arbetslös som vikarie. Partiet anslår till 1 000 företagsvikariat 2014. Av motion 2013/14:A327 framgår att partiets satsningar på utbildning och subventionerade anställningar innebär att man räknar med sammanlagda minskningar av kostnaderna för regeringens arbetsmarknadspolitiska program med ca 2014. Till satsningarna på utbildningsvikariat, lärlingsanställningar och övergångsjobb vill partiet koppla ett stöd för merkostnader hos arbetsgivarna som ökar anslaget med 2014. Eftersom vill lägga ned fas 3 säger partiet nej till regeringens föreslagna satsning på förstärkt särskilt anställningsstöd och minskar anslaget med 2014. Sammantaget föreslår enligt vad som framgår av motion 2013/14:A327 en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. Av motion 2013/14:A327 framgår att anslår medel för att höja taket för lönebidragsersättningen med . Takhöjningen gäller även offentligt skyddat arbete, utvecklingsanställning och trygghetsanställning, som omfattas av samma reglering. skapar partiet utrymme för 2 000 fler lönebidragsanställningar. Detta innebär att anslaget föreslås öka med 2014. För att öka tillgången till moderna och flexibla arbetshjälpmedel vill öka anslaget med 2014. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med ca jämfört med regeringens förslag . Av motion 2013/14:A327 framgår att – för att förstärka tillsynsarbete – som ett första steg vill öka anslaget med 2014. Partiet avsätter också för utökad utbildning av skyddsombud och till de regionala skyddsombudens verksamhet 2014. Därutöver föreslås att anslaget ökas med för att göra det möjligt med en tillfällig satsning på tillgänglighetskonsulter. framför förslaget om tillgänglighetskonsulter även i motion 2013/14:A295 yrkande 1. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Utskottet noterar med tillfredsställelse att sysselsättningen fortsätter att öka på den svenska arbetsmarknaden. var antalet sysselsatta i åldern 15–enligt () statistik 4 786 000 personer, vilket är en ökning med 51 000 personer jämfört med samma kvartal 2012. Ökningen, som gäller såväl kvinnor som män, är statistiskt signifikant. Motsvarande siffra för var 4 530 000 personer, vilket innebär att 256 000 fler människor går till arbetet i än när alliansregeringen tillträdde. Antalet arbetade timmar har ökat med till . Dessa ökningar avspeglar enligt utskottets mening en anmärkningsvärd förbättring av arbetsmarknadens funktionssätt, där regeringens arbetslinje – som gjort det mer lönsamt att jobba och sänkt kostnaderna för att anställa – varit en starkt bidragande orsak. Förbättringen är särskilt anmärkningsvärd och glädjande mot bakgrund av den unikt allvarliga lågkonjunktur som drabbat och omvärlden . Utskottet kan konstatera att den positiva utvecklingen är anmärkningsvärd även mot bakgrund av de demografiska förändringar genomgått det senaste årtiondet. Av den information som lämnades av SCB vid utskottets sammanträde framgick bl.a. att personer i åldersgruppen som en andel av alla i åldern 15‒74 år – dvs. den åldersgrupp som är allra mest aktiv på arbetsmarknaden – har minskat i . Motsvarande nedgång i resten av är mindre, och i resten av observeras i stället en uppgång. Enligt SCB:s bedömning är den minskade andelen personer i åldersgruppen en bidragande orsak till att sysselsättningsgraden sjunkit i , som sysselsättningsgraden stigit i EU som helhet, bl.a. eftersom andelen i den mest arbetsföra gruppen där har stigit. En annan bidragande orsak till att sysselsättningsgraden har sjunkit som SCB nämner i sin analys är den högre andel utrikes födda som kommit till jämfört med till övriga EU och som i genomsnitt uppvisar en lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Utskottet kan konstatera att 272 000 personer – eller – av den sysselsättningsökning om totalt 310 000 personer i gruppen 15‒74 år som tillkommit utgjorts av utrikes födda personer. Än tydligare är utvecklingen i den mest arbetsföra gruppen 25‒64 år, där antalet sysselsatta bland inrikes födda minskade med 58 000 personer , medan antalet sysselsatta bland utrikes födda ökade med 256 000 personer. Det framstår för utskottet som uppenbart att de människor som har kommit till från andra länder har varit ett värdefullt tillskott på den svenska arbetsmarknaden och bidragit till att lindra en negativ demografisk utveckling som i förlängningen hotar att undergräva den svenska välfärdsmodellen. Utskottet kan konstatera att bilden av att de människor som kommer till vårt land i hopp om ett bättre liv eller på flykt undan krig och förtryck inte bidrar till den gemensamma välfärden alltså är i grunden falsk. instämmer utskottet i slutsatsen av den långtidsanalys för perioden som SCB redovisade inför utskottet om att det är viktigt att sysselsättningsgraden i gruppen utrikes födda närmar sig nivån för den inrikes födda befolkningen. Utrikes föddas och äldres deltagande på arbetsmarknaden identifieras i långtidsanalysen som två faktorer med stor betydelse för framtidens sysselsättning och försörjningsbörda. Utskottet vill därför lyfta fram som särskilt glädjande att sysselsättningen bland utrikes födda i gruppen 15‒74 år steg med 31 000 personer jämfört med och att sysselsättningsgraden mellan samma mätpunkter steg . Utrikes födda svarade därmed för huvuddelen av den totala sysselsättningsökningen om totalt 51 000 personer . Även i övrigt anser utskottet att det finns anledning till viss optimism när det gäller utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att SCB anser att arbetskraftsundersökningen för sammantaget tyder på ett förbättrat arbetsmarknadsläge jämfört med utvecklingen . Mätningen visar enligt SCB på en oväntat stark utveckling av såväl antalet arbetade timmar som antalet sysselsatta, i synnerhet bland unga. Även arbetslösheten och arbetskraften uppvisar en positiv trend. Utskottet noterar i sammanhanget att enligt SCB:s temarapport om långtidsarbetslöshet (Statistiska meddelanden Risker för långtidsarbetslöshet ) är ett av de länder i som hade lägst andel långtidsarbetslösa, 2012, definierat som en arbetslöshetstid . Utskottet välkomnar att läget på arbetsmarknaden är på väg åt rätt håll men anser att arbetslösheten fortfarande ligger på en alltför hög nivå. Det är därför enligt utskottets mening välbetänkt av regeringen att vidta åtgärder som stimulerar hushållens ekonomi, skapar nya och bredare vägar för ungdomar in på arbetsmarknaden och förbättrar förutsättningarna för långtidsarbetslösa att komma i arbete. Insatser för fler i arbete och ett långsiktigt hållbart arbetsliv Mot bakgrund av den fortsatt alltför höga arbetslöshetsnivån ser utskottet positivt på att regeringen använder styrkan i offentliga finanser till att stödja tillväxt och sysselsättning och motverka att den höga arbetslösheten, som följt i finanskrisens spår, biter sig fast. Utskottet noterar exempelvis att regeringen gör bedömningen att de befintliga jobbskatteavdragen leder till 106 000 fler sysselsatta bland . Den förstärkning av jobbskatteavdraget som regeringen föreslår beräknas leda till en ytterligare ökning av antalet sysselsatta med ca 13 000 och totalt sett en ökning av antalet arbetade timmar med motsvarande ca 16 000 helårsarbetskrafter. Reformen är därmed enligt utskottets mening ett viktigt steg mot högre sysselsättning. Även regeringens förslag om en höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt kan förväntas stärka drivkrafter för arbete och öka antalet arbetade timmar. Utskottet välkomnar också (jfr yttr. 2013/14:AU1y) att regeringen – som en del av uppgörelsen med arbetsmarknadens parter – har föreslagit och har beslutat om att den s.k. arbetslöshetsavgiften ska avskaffas, vilket innebär lägre medlemsavgifter till arbetslöshetskassorna. Minskningen kan förväntas medföra att fler väljer att bli medlemmar i en arbetslöshetskassa. En ytterligare positiv effekt av förändringen är att marginaleffekten för den enskilde av att gå från arbetslöshet till arbete, dvs. arbetslinjen, förstärks. Utskottet kan konstatera att kostnaden för staten för att avskaffa arbetslöshetsavgiften är betydande, ca i minskade intäkter och miljardkostnader även efterföljande år. Mot bakgrund av vikten av en arbetslöshetsförsäkring med hög anslutningsgrad, den fortsatt höga arbetslösheten och de förväntade positiva sysselsättningseffekterna av reformen anser utskottet emellertid att det är en kostnad som kan försvaras. När det gäller de insatser som regeringen föreslår inom utgiftsområde 14 vill utskottet inledningsvis understryka sin tillfredsställelse över att regeringen tagit initiativ till samtal med arbetsmarknadens parter och att dessa samtal på många områden nu bär frukt, bl.a. i form av att arbetslöshetsavgiften avskaffas. De yrkesintroduktionsavtal som parterna har träffat på ett antal olika avtalsområden är ett bra exempel på en insats som är ägnad att minska ungdomsarbetslösheten och göra ungdomar mer anställningsbara. Utskottet välkomnar därför att regeringen, som en del av överenskommelserna i trepartssamtalen, har föreslagit och har beslutat om att ett statligt stöd för yrkesintroduktionsanställningar ska införas, för att stimulera parterna att ingå avtal om sådana anställningar. Själva stödet påverkar inte utgifterna i statens budget men innebär att statens intäkter enligt regeringens prognos bedöms minska med 2014. För att skapa utrymme för arbetsgivaren att avsätta tid för handledning och för att handledaren ska ha tillräcklig kompetens för uppgiften föreslår regeringen också ett ekonomiskt handledarstöd till arbetsgivarna. Handledarstödet lämnas som lönesubventionen och beräknas öka utgifterna på anslaget 1:3 med . Ytterligare tillförs anslaget för bidrag till parterna för att informera om yrkesintroduktionsavtalen. Arbetsförmedlingen tilldelas också via förvaltningsanslaget 1:1 för administrativt stöd till reformen. Utskottet anser stödet till yrkesintroduktionsanställningarna vara mycket väl avvägt och välkomnar den breda enighet som råder om förslaget. När det gäller insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden välkomnar utskottet att regeringen arbetar kontinuerligt för att förbättra kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin, i synnerhet sysselsättningsfasen. Det är angeläget att insatserna anpassas till individerna så att de efter de egna förutsättningarna stegvis kan närma sig arbetsmarknaden, bl.a. genom korta, relevanta utbildningar som leder till jobb. Men vägen tillbaka till arbete kan ta tid. I ljuset av detta anser utskottet att regeringens förslag om att förlänga det särskilda anställningsstödet från nuvarande ett till är en välbetänkt satsning för att öka arbetsgivarnas vilja att anställa långtidsarbetslösa personer. Regeringen föreslår att det förstärkta handledarstödet, som får lämnas till den som anställer en person i sysselsättningsfasen med särskilt anställningsstöd, förlängs och permanentas. Sammantaget innebär satsningarna på anställningsstödet att anslaget 1:3 ökas med , medan anslaget 1:2 kan minskas med när deltagarna går från ersättning till arbete med lön. Utskottet ställer sig bakom satsningen eftersom den sänker tröskeln för arbetsgivare att se kvaliteterna även hos dem som varit borta från arbetsmarknaden . Det är enligt utskottets mening särskilt angeläget att unga med en funktionsnedsättning får insatser för att komma i arbete. Utskottet ser därför positivt på att regeringen föreslår en satsning på utvecklingsanställningar vid , för att fler ska ges möjligheten att lämna sysselsättningsfasen. Satsningen – som innebär en höjning av anslaget 1:4 med – ska riktas till personer i sysselsättningsfasen som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, där unga med funktionsnedsättning prioriteras. Utskottet anser att denna satsning väl kompletterar den satsning på särskilt informations- och uppföljningsstöd () som inleddes och som innebär ytterligare på anslaget 1:4. Arbetsförmedlingen anför i en återrapportering till regeringen att prioriteringen av ungdomar med funktionsnedsättning medför att används i stor omfattning för denna grupp(Arbetsförmedlingens sektorsansvar för funktionshinderspolitiken, andra tertialet 2013). har 1 482 unga fått ett arbete med SIUS-stöd. Arbetsförmedlingen påpekar vidare att en förordningsändring som trädde i kraft möjliggör en kombination av och utvecklingsanställning. Arbetsförmedlingen anser att detta har visat sig vara mycket positivt för gruppen unga, och för över 450 personer har denna kombination redan använts. Det är enligt utskottets mening betydelsefullt och glädjande att regeringen prioriterar insatser för ungdomar med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utskottet värdesätter att regeringen arbetar utifrån målet att ge alla människor som kan arbeta möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Utskottet anser att regeringen bedriver en tydlig politik för att skapa förhållanden i arbetslivet som gör det möjligt att nå det målet. En god arbetsmiljö och ett bra arbetsmiljöarbete innebär ett arbetsliv där fler får möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Det är viktigt inte minst för att kunna möta den demografiska utvecklingen och det stundande generationsskiftet på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att i sitt slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) pekar på vikten av ökade insatser för att minska antalet personer som inte kan arbeta ett helt arbetsliv. Enligt utredningen, som presenterar ett antal förslag på områden där insatser bör göras, finns det bl.a. behov av en bred och långsiktig satsning på just arbetsmiljön. Utskottet anser att den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitik som regeringen tagit fram och arbetar efter har varit positiv för regeringens satsningar på arbetsmiljöområdet. Det huvudsakliga syftet med handlingsplanen, som gäller för perioden –2015, är att peka ut i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. I den halvtidsavstämning av handlingsplanen som regeringen har gjort i budgetpropositionen framhålls att prioriteringarna i handlingsplanen har fungerat väl och att den har varit ett bra styrinstrument på arbetsmiljöområdet. Regeringen anser att handlingsplanen bör fortsätta gälla under resterande period. Utskottet delar regeringens bedömning. När det gäller frågan om arbetsmiljötillsyn noterar utskottet att har avrapporterat det pilotprojekt om tillsyn genom s.k. screening som genomförde –2012. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att den aktuella metoden inte är en metod som bör ersätta den form av tillsynsverksamhet som arbetar med. Utskottet uppskattar att arbetsmiljöområdet är föremål för nytänkande och finner inte någon anledning att göra en annan bedömning än regeringen. Utskottet anser att det är viktigt att tillsynsverksamheten är effektiv och inriktad på arbetsställen med hög risk. som systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras måste arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa i högre grad uppmärksammas och utvecklas. Utskottet noterar att tillgängliga indikatorer inom arbetsmiljöområdet pekar på en positiv utveckling sett . Antalet dödsolyckor i arbetet ökade visserligen något men minskade relativt kraftigt till 45 och är därmed på en historiskt låg nivå. Utskottet anser dock, liksom regeringen, att det finns anledning att noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsskador för att den långsiktiga minskningen ska kunna fortsätta. Det är viktigt att ta hänsyn till riskutveckling på olika områden. Hot och våld i arbetslivet respektive stress i arbetet är områden som kan behöva uppmärksammas särskilt. Även kvinnors arbetsmiljö och överrepresentation inom sjukskrivnings- och arbetsskadestatistiken är enligt utskottet viktigt att följa. Utskottet välkomnar den satsning på kvinnors arbetsmiljö som just nu genomför på uppdrag av regeringen. Satsningen syftar till att ge ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador, och den sträcker sig över perioden –2014. Utskottet vill betona vikten av att kunskapen från arbetsmiljö- och arbetslivsforskningen når ut till samhällets alla delar för att komma till nytta vid beslutsfattande och praktiskt arbetsmiljöarbete. utökade regeringen nuvarande kunskapsspridningsuppdrag på så vis att myndigheten skulle inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Regeringen ökade i samband med det anslaget till för denna verksamhet. Utskottet välkomnar att regeringen föreslår att arbete på området ska få fortsätta med samma anslagsförstärkning som 2013. Utskottet ser även positivt på regeringens förslag att öka anslaget till för att säkerställa att reformen om effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna förverkligas.