bet · H001FiU25 · 2013-03-18 00:00:00 — förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras främst genom avgifter, dvs. Som framgår av budgetpropositionen (utg.omr. 2) ska regeringen återkomma till med förslag om den statliga fastighetsförvaltningen. Förslagen ska beröra principerna för och styrningen av den statliga fastighetsförvaltningen inklusive förvaltningen av fastighetsbestånd. Utskottet vill också påminna om att avsattes i budgeten till anslaget för skydd av värdefull natur under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Vidare har arealen produktiv skog som skyddats ökat kraftigt. I de skyddade arealerna ingår bl.a. värdefulla skogar som skyddats genom överenskommelser med , och . Mot den bakgrunden avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om sociala investeringar. Utskottet anser att förutsättningarna för samverkan kring sociala investeringar mellan myndigheter och kommuner och landsting finns . Jämför reservation 8 (MP). I motion 2012/13:Fi297 av Per och (båda MP) yrkande 2 anförs att regeringen tydligt bör ge de berörda statliga myndigheterna exempelvis Arbetsförmedlingen, polisen och i uppgift att samarbeta med de kommuner och landsting som vill göra sociala investeringar. Sociala investeringar syftar till att genom tidiga insatser minska sociala problem och därmed stora kostnader i senare skeden för exempelvis rättsväsendet, sjukvården och . Fungerande sociala investeringar kräver enligt motionärerna samarbete mellan många parter, såväl kommunala som statliga. Utskottet anser att förutsättningarna för samverkan kring sociala investeringar mellan myndigheter och kommuner och landsting redan finns, bl.a. genom myndighetsförordningen. Enligt 6 § myndighetsförordningen (2007:515) ska myndigheterna verka för att genom samarbete med andra myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Vidare finns i exempelvis såväl Arbetsförmedlingens som instruktioner regler om samverkan med andra myndigheter och med kommuner och landsting i syfte att nå en effektiv verksamhet. Utskottet avstyrker motionen mot denna bakgrund. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om budgetpropositionens innehåll. Utskottet hänvisar till det befintliga innehållet i budgetpropositionen. Jämför reservationerna 9 (MP) och 10 (V). I kommittémotion 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att bör tillkännage för regeringen att statsbudgeten ska kompletteras med en barnbilaga som visar vilka konsekvenser åtgärder och beslut har för barnens del. Redovisningen bör gälla alla beslut som i bred bemärkelse påverkar barns livsvillkor. Motsvarande yrkande finns även i kommittémotion 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 4. I kommittémotion 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 1 efterfrågas en jämställdhetsintegrering av den statliga budgeten och jämställdhetskonsekvensbeskrivningar av politiska reformer. Syftet skulle vara att se till att den statliga budgeten används för att främja en jämställd samhällsutveckling på motsvarande sätt som miljökonsekvensbeskrivningar av infrastrukturprojekt eller miljöfarlig verksamhet. Utskottet anser att barnperspektivet är representerat i budgetpropositionen. Exempelvis redovisas den ekonomiska situationen för barnfamiljer under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn i budgetpropositionen. Resultatredovisningen omfattar bl.a. barnhushållens inkomstutveckling, familjepolitikens betydelse samt fördelningen av ekonomisk standard mellan olika typer av familjebildningar. Målet för den ekonomiska familjepolitiken, som godkändes av 2010, är att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. När det gäller jämställdhetsintegrering av budgeten vill utskottet påminna om den uppföljning av ekonomisk jämställdhet som redovisas i en bilaga i budgetpropositionen. (För budgetpropositionen återfinns denna i bilaga 4 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män.) Dessutom vill utskottet framhålla att det inom bedrivits ett systematiskt arbete för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. Arbetet har bl.a. resulterat i fler och tydligare jämställdhetsmål och uppdrag i myndigheternas regleringsbrev. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna. Pris- och löneomräkningen i staten Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att förändra pris- och löneomräkningen i staten. Utskottet ser ingen anledning att ändra de av fastlagda principerna för pris- och löneomräkningen. Jämför reservation 11 (V). I partimotion 2012/13:Fi251 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att ska begära att regeringen återkommer med ett förslag på hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än , i syfte att motverka urholkningen av verksamhetsanslagen i budgeten. Den nuvarande omräkningsfaktorn är enligt motionärerna okänslig för de stora skillnaderna i produktivitetstillväxt inom olika delar av tjänstesektorn. I motion 2012/13:Fi273 av och (båda S) framhålls att löne- och anslagssystemet i staten bör ses över och göras mer förutsägbart. Enligt motionärerna har kritiken mot systemet, och då i synnerhet produktivitetsavdraget, vuxit i takt med att de ekonomiska och verksamhetsmässiga förutsättningarna inom staten har förändrats. I budgetpropositionen (s. 398399) redogörs för principerna bakom pris- och löneomräkningen. För att möjliggöra en långtgående delegering till myndigheterna, och för att undvika intrång och inblandning i lönerörelsen, var det angeläget att skapa ett system för pris- och löneomräkning enligt vilket myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompensationen. har beslutat om följande riktlinjer för pris- och löneomräkningen (bet. 1991/92:FiU20): Myndigheternas verksamhet ska prövas som en helhet. Anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. Den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn ska utgöra utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. Statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen ska i likhet med andra parter på arbetsmarknaden särskiljas från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som ska räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar som finansieras från myndighetsanslag räknas därmed inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Systemet ska bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Utskottet ser ingen anledning att ändra principerna för pris- och löneomräkningen. Motionerna avstyrks därför. Finansiering av infrastruktur m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om alternativ finansiering av infrastruktur. Utskottet framhåller bl.a. vikten av att utgifter med anslagsfinansiering underkastas samma budgetprövning som övriga utgifter. (C) anför i motion 2012/13:T301 yrkande 2 att man bör se över möjligheten att låta intäkterna från försäljningar av statliga bolag investeras i infrastruktur i stället för att skriva ned statsskulden. Viktiga infrastrukturobjekt som saknar finansiering är enligt motionären exempelvis Norrbotniabanan och . I motion 2012/13:N369 av och (båda SD) yrkande 2 anförs att statliga inkomster som kommer av aktieutdelningar från statliga bolag eller försäljning av statlig egendom ska användas till att utöka det statliga engagemanget i viktiga svenska samhällsfunktioner. Fokus bör enligt motionärerna ligga på infrastruktur, livsmedelsförsörjning, naturtillgångar, el, energi och försvarsmateriel. Motionärerna efterfrågar någon form av öronmärkning av intäkter från försäljning av statliga bolag. I stället för att försäljningsintäkter från statliga bolag skulle minska statens lånebehov, allt annat lika, skulle de användas för att finansiera bl.a. infrastrukturinvesteringar. har avvisat alternativa förslag än anslagsfinansiering vid bl.a. infrastrukturinvesteringar (se t.ex. 2011/12:FiU1). Utskottet menar i likhet med tidigare att det viktigaste skälet är att investeringsutgifter med anslagsfinansiering underkastas samma budgetprövning som övriga utgifter. Oberoende av om finansieringen sker genom anslag eller lån påverkas statsbudgetens saldo och den offentliga sektorns finansiella sparande. Statens budget ska vara fullständig och omfatta alla statens inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Härmed avstyrks motionerna. Behov av ny statistik Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ny statistik. Utskottet hänvisar till befintlig statistik och till pågående arbete. Jämför reservation 12 (SD). (SD) anför i motion 2012/13:Fi256 att det statistiska underlaget kring utbetalningar av ekonomiskt bistånd bör förtydligas och utökas. En stor del av det ekonomiska biståndet går till utrikes födda, och för att kunna analysera orsakerna till varför vissa grupper är mer utsatta, bör det statistiska underlaget förbättras. I motion 2012/13:Fi276 av (S) framhålls behovet av andra mått än BNP (bruttonationalprodukt) för att mäta tillväxt och utveckling. BNP är enligt motionären ett trubbigt mått som säger väldigt lite om tillståndet för den sociala och miljömässiga utvecklingen. Utskottet anser att det statistiska underlaget kring utbetalningar av bistånd redan är tillfredsställande. samlas uppgifter om ekonomiskt bistånd in och redovisas på kommunnivå. Statistiken avser ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd och bistånd för livsföringen i övrigt och är uppdelad efter kön, inrikes respektive utrikes födda, hushållstyp, försörjningshinder och kommun. Statistiken grundar sig på individuppgifter som () samlar in på uppdrag av . Mot den bakgrunden avstyrks motionen. När det gäller behovet av andra mått än BNP har utskottet redogjort för sin syn i betänkande 2011/12:FiU26 Bredare mått på samhällsutvecklingen. Enligt utskottet är det viktigt att den ekonomiska tillväxten är förenlig med god miljö och god hälsa. För att säkerställa en långsiktigt hållbar tillväxt är det därför angeläget att det finns en tillförlitlig statistik och en välutvecklad analys inom en mängd olika områden. ligger långt framme i arbetet med miljö- och hållbarhetsräkenskaper, och det pågår ett omfattande arbete för att bl.a. ytterligare förbättra beslutsunderlaget för den svenska miljö-, energi- och klimatpolitiken. Exempelvis har fått i uppdrag av regeringen att, i samråd med , utarbeta en årlig rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter, däribland den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling. Vidare finns en rättslig ram på EU-nivå för framställning av miljöräkenskaper inom EU. Utskottet har också noterat att den publicerade delutredningen av (Vägen mot en grön framtid, Ds 2013:1) berör alternativ till BNP som ett sätt för att mäta hållbar tillväxt. Ett flertal försök har enligt utredaren gjorts för att antingen justera BNP-måttet eller lansera konkurrerande mått. Dock lider de alternativa måtten av både praktiska och teoretiska svårigheter. På kort sikt borde därför resurser kanaliseras mot vidare forskning som kan ge bättre underlag om tillståndet i miljön, fortsätta att stödja det internationella arbetet för att standardisera miljöräkenskaper och bättre följa upp hur och världens samlade tillgångar utvecklas . Mot bakgrund av pågående arbeten i syfte att utveckla miljö- och hållbarhetsräkenskaper avstyrks motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Staten som arbetsgivare, punkt 2 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf386 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2012/13:Fi227 av (M), 2012/13:Fi243 av (KD), 2012/13:Fi279 av (M) och 2012/13:Ub385 av (MP) yrkande 2. Enligt har möjligheten att få föräldralön, som statligt anställda och majoriteten av privatanställda har, spelat roll för ett ökat uttag av föräldraledighet bland män. Men även andra åtgärder har stor betydelse. Till exempel visar Unionen i sin rapport , kompetens och karriär att ett föräldravänligt arbetsliv gynnar alla. Regeringen har steg för steg tagit bort riktlinjer om att verka för ett mer jämställt uttag; i stället framhålls föräldrars val. Detta sker trots att lagstiftningen bygger på att hälften av dagarna tillfaller vardera föräldern men där dagar kan överlåtas mellan föräldrarna. Jag anser att regeringen därför bör uppmana statliga myndigheter att främja ett mer jämställt uttag bland sina anställda. finns det anställda inom den offentliga sektorn med mycket begränsade kunskaper i svenska. De finns inom både statlig och verksamhet. Det behöver utredas hur ett kompetensutvecklingsprogram kan utformas för att offentligt anställda ska kunna läsa sfi inom ramen för sin anställning. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om ett kompetensutvecklingsprogram för offentligt anställda. , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi202 av m.fl. (V). Den kommande generationsväxlingen på arbetsmarknaden har diskuterats . är de stora pensionsavgångarna här och alltför lite har blivit gjort för att möta de utmaningar som följer av dem. Välfärdsverksamheterna inom kommunsektorn har högst antal pensionsavgångar och har svårt att få tag på utbildad arbetskraft. På grund av de brister som finns inom äldre- och barnsomsorgen arbetar många, framför allt kvinnor, deltid. Cirka 1,6 miljoner människor kommer att lämna arbetsmarknaden av åldersskäl . Många yrken inom den offentliga sektorn har åldersavgångar på . Det är dags att ta ett helhetsgrepp och det finns möjligheter. Skillnaden mellan kvinnors och mäns sysselsättningsgrad uppgår till . Sysselsättningsgapet indikerar att en ökning av kvinnors förvärvsfrekvens är helt avgörande för den framtida personalförsörjningen. Också bland utlandsfödda finns en stor potential att öka arbetskraftsdeltagandet. Regeringen bör mot denna bakgrund tillsätta en med uppdraget att föreslå åtgärder och insatser för att lösa personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Kommissionen bör bestå av företrädare för kommuner och landsting, de fackliga organisationerna, forskare inom arbetsmarknads- och genusfrågor och företrädare för de politiska partierna. Till kommissionen bör också knytas organisationer som arbetar med landsbygdsfrågor. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om att tillsätta en . Mätetal, användarperspektiv och design i offentlig verksamhet, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi265 av och (båda S) och 2012/13:Fi216 av (KD), 2012/13:Fi241 av (FP) och 2012/13:Fi242 av och (båda S). Som medborgare förvånas vi över det paradoxala i att den digitala utveckling, som så kraftfullt har förändrat vår privata tillvaro, har satt så få avtryck i andra viktiga delar i våra liv, som förskola, skola, sjukvård eller omsorgen om våra äldre. Vi använder den senaste tekniken när vi bygger lokalerna och husen. Vi använder ny avancerad teknik för styrning av el, luft och vatten till våra skolor, vårdlokaler och äldreboenden, men mycket lite till att utveckla förhållandena för dem som använder sig av eller finns i husen. Då försvinner användarperspektiven. Vården är kanske det område som kommit längst men även där finns mycket att göra. Mot den bakgrunden bör regeringen initiera ett utvecklingsprogram för att främja användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster. Vi anser bör ge regeringen till känna vad som här anförs om användarperspektivet i offentlig verksamhet. Etiskt förhållningssätt i staten, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi286 av och (båda S) yrkande 1. Förtroendet för statsförvaltningen har minskat , vilket är mycket allvarligt för demokratin. Staten och dess myndigheter måste vara föregångare och leva upp till det som beslutar när det gäller ekonomisk redovisning och momsredovisningar, leva upp till lagen om offentlig upphandling m.m. När medier och inte statens egen internkontroll eller revision finner felaktigheterna i myndigheternas redovisning, tappar medborgarna förtroendet för statsförvaltningen. Mot den bakgrunden bör staten ta fram en ekonomihandbok och ett etiskt förhållningssätt för statsförvaltningen och myndigheterna. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om etiskt förhållningssätt i staten. Ägandeutredning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi204 av m.fl. (V). Alltmer av ägandet sker genom institutionella placeringar. I spåren av ett ökat osynligt ägande följer ökad spekulation och skattesmitning. Pensionsfonder, investeringsfonder, hedgefonder och riskkapitalbolag är alla en del av det systemet. Hur dessa fonder och bolag påverkar ägande, investeringar och sysselsättning är det ingen som vet. Institutionella osynliga ägare med kortsiktiga vinstintressen för med sig konsekvenser. Det påverkar investeringsvolymer, arbetsvillkor och näringslivets utveckling i stort. Ägande är en makt- och demokratifråga. Vilka som fattar besluten, hur besluten fattas och på vilka grunder och hur besluten påverkar samhället är centralt i en demokrati. Ägandet påverkar också den ekonomiska utvecklingen, de sociala förhållandena liksom miljön och lagstiftningen. Sedan den förra ägarutredningen tillsattes 1985 torde ägandeförhållandena i kraftigt ha förändrats. Mot denna bakgrund bör en parlamentarisk utredning tillsättas i syfte att ge en heltäckande bild av hur ägarförhållandena ser ut i olika sektorer. Utredningen bör också analysera ägandets effekter ur samhällsekonomiskt, socialt och demokratiskt perspektiv. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om en parlamentarisk ägandeutredning. Statens ägande i Akademiska hus AB, punkt 8 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:Fi217 av och (båda S). Fler krafter och mer kapital behöver frigöras för skapandet av fler studentbostäder. Direktiven till Akademiska hus AB bör kompletteras med att bolaget ges möjlighet att tillhandahålla studentbostäder och är skyldigt att upplåta sin mark för detta, där det är lämpligt. De lärosäten som så önskar bör tillåtas att investera i studentbostadsfastigheter. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om Akademiska hus AB och lärosätenas roll i bostadsförsörjningen. Naturområden i , punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2012/13:Fö219 av (S). har fått regeringens uppdrag att sälja ut mark och tillgångar som inte längre används av försvaret. Fastigheter som tidigare arrenderats ut eller hyrts ut säljs nu till marknadspris. Vi menar att det är bra att staten på detta sätt säljer tillgångar som försvaret inte har nytta av. Men i vissa fall rör det sig om värdefulla naturområden i skärgården som inte exploaterats och som i praktiken varit skyddade av det statliga ägandet. Regeringen bör därför undersöka vilka öar eller vilka fastigheter på öarna i som är skyddsvärda och därför bör föras över till eller bli naturreservat. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om naturområden i . Sociala investeringar, punkt 10 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi297 av Per och (båda MP) yrkande 2. Sociala investeringar syftar till att genom tidiga insatser minska sociala problem och därmed stora kostnader för exempelvis rättsväsendet, sjukvården och i senare skeden. Sociala investeringar vinner ökat intresse i många kommuner och landsting runt om i landet eftersom man ser att detta tänkande både kan spara ekonomiska resurser och att mänskligt lidande undviks. Fungerande sociala investeringar kräver samarbete mellan många parter, såväl kommunala som statliga. Regeringen bör därför ge berörda statliga myndigheter i uppgift att samarbeta med kommuner och landsting som vill göra sociala investeringar. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om sociala investeringar. Budgetpropositionens innehåll, punkt 11 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 4. Den statliga budgeten ska främja en jämställd samhällsutveckling. En av de viktigaste strategierna i jämställdhetsarbetet är integrering av jämställdhet i alla politikområden. I teorin är jämställdhetsintegrering ett verktyg som ska hjälpa att omfördela de resurser som tilldelas kvinnor och män i så olika grad: tid, inkomster, makt och hälsa. I praktiken tillämpas dock inte strategin på ett enhetligt, systematiskt och konsekvent sätt. Det saknas konkreta jämställdhetspolitiska mål, indikatorer och en kvalitativ metod för analys, uppföljning och utvärdering. Resultatet är en bristfällig tillämpning av jämställdhetsintegrering som vi ser konsekvenserna av i arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Det är hög tid att införa en lagstiftning om jämställdhetsintegrering av statens budget. En sådan lagstiftning handlar också om att säkerställa att myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering verkligen sker som ett medel för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetskonsekvensbeskrivningar (JKB) ska användas som metod för att utvärdera större politiska reformer på samma sätt som miljölagstiftningen föreskriver en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) av infrastrukturprojekt eller miljöfarlig verksamhet. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om jämställdhetsintegrering av den statliga budgeten. Budgetpropositionens innehåll, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So494 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:So201 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 1. Barnperspektivet måste alltid finnas med när lagar stiftas och samhällets resurser fördelas. Många förslag och beslut i stadsbudgeten påverkar barns villkor.