bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — I översynen av artprojektet påpekades att stödet till biologiska samlingar m.m. inom projektet behövde ses över i särskild ordning. har det därför genomförts en översyn (kartläggning) inom av detta stöds betydelse för Svenska artprojektet. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet har regeringen beslutat att Svenska artprojektets mål bl.a. ska vara att tillgängliggöra fakta och data för i första hand forskare och yrkesverksamma naturvårdare, med fokus på digital kunskapsspridning. I andra hand kan den naturintresserade allmänhetens intressen tillgodoses, om lämpligt i samverkan med andra aktörer, bl.a. för att stimulera och kvalitetssäkra dess inrapportering av artobservationer till Artportalen. Enligt departementet finns således inget som hindrar att materialet presenteras i bokform om medel för detta finns tillgängligt. 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Anslaget får användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget får även användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Förvaltningsanslaget redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under samma utgiftsområde. Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. I enlighet med proposition 2012/13:30 Forskning och innovation, föreslår regeringen att anslaget ökar med 2014 bl.a. för en satsning på forskning om skogsråvara och biomassa. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I kommittémotion 2013/14:MJ465 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget höjs med . Det framhålls att intresset för en framtid inom näringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen, och att är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. skjuter därför till medel till forskning inom skogsnäringen. yrkar även på att ska verka för att bli världsledande inom miljöfrämjande grödor (motion 2013/14:MJ366 av ). anför i sin motion 2012/13:MJ445 av m.fl. att det behövs forskningssatsningar på ekologiskt lantbruk. Det framhålls att ökade forskningssatsningar bl.a. behövs för att utveckla det ekologiska jordbruket med fokus på hela jordbrukssystemets funktioner och att det behövs ökade möjligheter för att få pengar till projekt som varar 10–(yrkande 9). Vidare anförs att det behövs forskning, utbildning och utveckling av metoder för ekologisk produktion och att en del av SLU:s anslag bör kunna komma andra aktörer till godo, exempelvis Beras eller Linnéuniversitetet (yrkande 12). I motion 2013/14:MJ379 av och (båda MP) anförs att möjligheterna att ge () i ett grundanslag bör utredas, bl.a. med hänsyn till . Enligt motion 2013/14:MJ235 av (KD) behöver behoven för tillämpad växtförädling inventeras och främjas genom att resurser prioriteras till detta inom forskningen. I flera motioner framhålls behovet av hästforskning. I motion 2013/14:MJ309 av och (båda S) framhålls att det är olyckligt att det statliga stödet till hästforskningen kraftigt reducerats då denna forskning spänner över ett brett fält. Det handlar bl.a. om hästens välbefinnande, reproduktion och avel, antibiotikaresistens och arbetsmiljöfrågor, men också om tillväxt och företagande för att bidra till branschens mognad. Enligt motion 2013/14:MJ320 av (M) behövs mer forskning och utbildning till hästnäringens riksanläggning i . I såväl motion 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 10 som motion 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 10 framhålls behovet av att se över möjligheterna för att fortsätta stödja forskningen för bättre djurvård och djurhälsa, inte minst för att förbättra hovhälsan. Enligt motion 2013/14:MJ274 av (M) är det angeläget att forskningen kring älgdöden fortskrider och prioriteras. Flera motioner tar också upp forskning om livsmedel. I motion 2013/14:MJ467 av (SD) framhålls att tillsatsers effekter – i kombination eller enskilt – i livsmedel måste utredas på ett övergripande och seriöst plan, via oberoende och statligt finansierade forskare, samt att lämpliga åtgärder bör föreslås till utifrån resultatet. I motion 2013/14:MJ226 av (M) yrkande 2 framhålls att för att ska kunna bli ett matland i världsklass bör forskning och utveckling främjas så att vi kan ligga i framkant med kunskap och innovationer om livsmedelproduktion. I motion 2013/14:MJ466 av (FP) anförs att forskning och framställning av svenskproducerade ostsorter bör utvecklas inom näringsgrenen Svensk Mat. framhåller i sin kommittémotion 2013/14:MJ374 av m.fl. yrkande 7 att adekvata resurser bör anslås till djurfria metoder inom toxikologisk forskning. Vidare framhålls att det måste finnas ett tydligt myndighetsansvar för detta. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet riktar man normalt inte forskningsanslagen mot specifika forskningsinsatser, utan medlen kan sökas hos forskningsfinansiärerna i konkurrens med andra forskare. fördelar Formas till olika forskningsprojekt. Enligt rådet går omkring hälften av forskningsstödet till projekt i öppna utlysningar, inom alla ansvarsområden. Av resterande medel går huvuddelen till riktade satsningar, och en mindre del till samfinansierad forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområden. Det finns även medel avsatta till information, internationell verksamhet, akutbidrag och utvärderingar. Riktade satsningar är utlysningar inom avgränsade tematiska områden med särskilt angelägna forsknings- och kunskapsbehov. I enlighet med regeringens direktiv har andelen öronmärkta forskningsmedel mot särskilt riktade satsningar ökat, vilket i sin tur har medfört att andelen forskningsmedel i den öppna ansökningsprocessen minskar. Som exempel på riktade satsningar framhåller rådet bl.a. satsningar inom djurskydd, hästforskning och forskning inom ekologisk produktion. Regeringen har uppdragit åt Formas att genomföra en särskild utlysning inom området djurskydd om totalt . Enligt forskarrådet har det beviljat medel till 16 projekt inom ramen för uppdraget, men konstaterar att inte alla beviljade projekt uppnår de högt ställda kvalitetskraven. En förklaring kan vara att tillgången på forskningsmedel har varit förhållandevis god i relation till antalet forskare. Totalt för perioden –2011 har ca beviljats, enligt rådet. Av budgetpropositionen framgår att medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet rörande djurskydd samt prövning av nya tekniska system upphörde och att särskilda medel för utveckling av djurskyddsbefrämjande åtgärder i stället har avsatts inom Formas befintliga anslag. Av regleringsbrev för avseende anslaget 1:25 (Formas) framgår att ska användas för forskning om djurskydd. Utlysning och utvärdering ska ske efter samråd med . Vidare ska användas för utveckling av djurskyddsbefrämjande åtgärder. Beviljande av medel ska ske i samråd med . Högst ska användas för att bidra till svenska laboratoriers deltagande i projekt på EU-nivå om validering av alternativa metoder för djurförsök. Medel ska beviljas efter samråd med . Av propositionen framgår det vidare att djurskyddsforskning bedrivs vid () inom ramen för anslag. Enligt regleringsbrevet för avseende SLU ska användas för projekt avseende djurskyddsforskning. Som framgår av budgetpropositionen lämnade forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök, och enligt regleringsbrevet för ska gå till forskning om alternativa metoder till djurförsök; utlysningen av medlen ska ske efter samråd med . Det kan även noteras att regeringen i propositionen Ändringar i djurskyddslagen (prop. 2013/14:41) gör bedömningen att ett för alternativa metoder till djurförsök, s.k. 3R-frågor (dvs. metoder som ersätter, förfinar eller minskar djurförök – efter engelskans Replacement, Refinement, Reduction), bör inrättas på (se nedan under Nya anslag). Detta centrum bör medverka i diskussionerna om den bästa användningen av de statliga forskningsmedel som är riktade till 3R-området och bidra till en ökad spridning av resultaten om nya forskningsrön. I nämnda proposition gör regeringen vidare bedömningen att det nya centrumet bör kartlägga vad svårigheter med att kvalificera sig för valideringsstudier kan bestå i och bedöma om särskilda åtgärder bör vidtas. Regeringen bedömer att såväl utveckling och validering av alternativa metoder som andra åtgärder för att bidra till att alternativa metoder ska komma till praktisk användning är av stor betydelse för 3R-arbetet. Enligt Formas påbörjades ett samfinansierat program inom hästforskning tillsammans med Stiftelsen svensk hästforskning (SSH) och Stiftelsen lantbruksforskning (SLF). Forskningen som stöds fokuserar på hälsa, reproduktion samt hästens betydelse för miljö, människa och samhälle. Norska intressenter gick med i samarbetet 2009, och namnet ändrades då till Stiftelsen (). Totalt har parterna satsat 2010, där medel från Formas förmedlas via med . Formas har deltagit som adjungerad ledamot i såväl styrelsen för SHF som i den forskningskommitté som har bedömt och rangordnat inkomna ansökningar. Regeringens ambition var att den certifierade ekologiska odlingen vid utgången av 2010 bör uppgå till av landets jordbruksmark. För att de nationella miljökvalitetsmålen ska kunna uppnås krävs ökad kunskap. Ett led att uppnå målen är bl.a. genom forskning, där Formas inom området Ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion har finansierat forskning . har beviljat till tolv projekt för åren 2010–2012. I fokus för flera av projekten står ekosystemtjänster, det vill säga de tjänster som naturen tillhandahåller människan. En forskargrupp ska bl.a. studera hur ekosystemtjänsterna påverkas av en intensifiering av jordbruket och den förändring av odlingslandskapet som det innebär. För många projekt är det djurens välfärd och hälsa som står i fokus. Kunskaperna som genereras ska bidra till förbättrad biologisk bekämpning och ökad produktion på ekologiska gårdar. Regeringen gav i uppdrag att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Uppdraget redovisades som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram. Av regleringsbrevet för avseende anslaget 1:25 (Formas) framgår att stöd till forskning rörande ekologisk produktion ska finansieras med och att stöd till samfinansierad forskning ska finansieras med inom jordbruks- och miljöteknik, skogsforskning, trädgårdsforskning samt forskning inom växtförädlingsområdet m.m. Stöd till samfinansierad jordbruks- och miljöteknisk forskning och samfinansierad skogsforskning ska efter rekvisition utbetalas till Stiftelsen (Stiftelsen ) respektive (Skogforsk) i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och respektive stiftelse. Verksamhet inom växtförädlingsområdet vid SLU ska finansieras med under förutsättning att den medfinansieras av SLU. Stöd till samfinansierad forskning inom växtförädlingsområdet får utbetalas för forskning i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och Stiftelsen . Stöd till samfinansierad forskning inom trädgårdsområdet får betalas ut till forskningsorgan i enlighet med avtal mellan forskningsrådet och företrädare för näringen. Regeringen satsade även medel på certifieringsstöd, marknadsfrämjande åtgärder, fältforskning, och konsumtion (Epok) vid , försöks- och utvecklingsverksamhet samt . Under anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ges också särskilt stöd till ekologiska projekt. Regeringens satsningar har bidragit till att främja marknaden för ekologiska produkter. Det framgår exempelvis av regleringsbrevet för avseende att ska användas till den verksamhet som bedrivs vid och konsumtion, ska användas för växtförädlingsprojekt, företrädesvis för samnordisk växtförädling i samverkan med näringen, och ska användas för . Av budgetpropositionen framgår att nya medel har tillförts projekt inom ramen för Tvärlivs, som är ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet. Staten och livsmedelsbranschen gör –2014 en gemensam satsning för att stödja svensk livsmedelsforskning. Bakgrunden är att regeringen har uppdragit åt Formas och att i samverkan med livsmedelsbranschen utforma och genomföra ett tvärvetenskapligt forskningsprogram för livsmedel. Programmet är samfinansierat mellan stat och näringsliv. Målsättningen med det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet är – att stärka svensk livsmedelsforskning – att stärka branschens förmåga till innovation och kostnadseffektivitet – att skapa en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelssektor. Programmet ska stimulera behovsmotiverad forskning inom livsmedelsvetenskap och andra forskningsområden av betydelse för livsmedelsbranschen. När det gäller toxikologisk forskning framgår det av regleringsbrevet att Formas får medverka i en eventuell finansiering av toxikologisk forskningsverksamhet i anslutning till . Enligt uppgifter från finns det pågående forskning om toxikologi vid olika universitet. tio största universitet har tillsammans skapat ett nationellt akademiskt centrum för toxikologisk forskning inom ramen för Swetox, som förläggs till tidigare lokaler utanför . bidrar med och ansvarar för att samordna centret. Forskningen kommer t.ex. att inriktas på människors hälsa samt kemikaliers påverkan på djur och natur, så kallad ekotoxikologi. Över ett visst antal år kommer Formas att satsa totalt i stöd till forskare vid svenska universitet, högskolor eller forskningsinstitut som vill förlägga verksamhet till Swetox. Swetox framhåller att då man har en kombination av expertis och möjligheter att utföra kvalitativa försök i djur är det essentiellt att utveckling av alternativ till djurförsök – den s.k. 3R-principen – genomsyrar allt arbete för att motsvara de förväntningar som finns i samhället. Utvecklingen av alternativ till djurförsök skapar ett behov av nya testmetoder och validering av dessa för att de ska kunna användas industriellt. Swetox framhåller att man genom sin kombinerade in vitro- och in vivo-verksamhet samt gedigna erfarenhet inom 3R har en unik möjlighet att validera nya alternativ till djurförsök och att man dessutom har en vilja att verka som valideringscenter för alternativa metoder inom EU. Enligt uppgifter från finns det vid Kemikalieinspektionen ett toxikologiskt råd som samordnar och sprider kunskapen kring toxikologi. Syftet var att göra det lättare för myndigheter och forskare som hanterar frågor om ämnen som kan utgöra ett hot mot hälsa och miljö att samordna sina kunskaper. När det gäller frågan om anslag till SBFI framgår det av regleringsbrev för avseende anslagen 1:28 och 1:29 att skulle utbetalas till SBFI. Av SBFI:s årsberättelse framgår att utöver enskilda bidrag har verksamheten bedrivits med stöd av bl.a. , , , Leader Landsbygd, Software Stiftung, Stiftelsen Biodynamiska Produkter, Formas, i , , Havs- och vattenmyndigheten, statsanslag från regeringen samt för . Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet har medelstilldelningen gått via Landsbygdsdepartementets anslag till Formas genom en öronmärkning av i regleringsbrevet till Formas. Formas har i regleringsbrevet haft uppdraget att redovisa resultaten av den forskning som finansierats genom bidraget via Formas och att göra en analys och bedömning av denna forskning. Formas bedömning var att den aktuella forskningen inte höll den höga kvalitet som kunde förväntas av den forskning som finansieras via forskningsrådet. Ett mått på hög kvalitet i forskningen är publicering av vetenskapliga artiklar och citeringar. Institutet uppvisar få publicerade artiklar, och de få som är publicerade förekommer i tidskrifter med s.k. low impact enligt utvärderingen. Bidraget till SBFI ströks därefter efter beslut på politisk nivå med motiveringen att ett svenskt forskningsråd inte ska ha öronmärkta medel till något som inte har tydligt visad vetenskaplig höjd. 1:26 Bidrag till skogs- och lantbruksakademien Anslaget får användas för att finansiera verksamheten vid Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA). Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA) fungerar som diskussionsplattform för ledande företrädare inom den gröna sektorn. har KSLA bedrivit en omfattande konferens- och seminarieverksamhet inom områden angelägna för de areella näringarna. fyller en viktig funktion som länk mellan forskning, näringsliv, övriga samhällsorgan och ideella organisationer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Förslag till nya anslag m.m. I partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslås på ett nytt anslag: Ekorådgivare. Tjänster som ekorådgivare bör inrättas för att underlätta och stimulera nyetablering av ekologiskt jordbruk. Även i kommittémotion 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att ekorådgivare inrättas för ny etablering av ekologiska jordbruk. I kommittémotion 2013/14:MJ465 av m.fl. (SD) i denna del yrkas att anslås på ett nytt anslag med benämningen Djurvälfärdsersättning, för att kompensera bönder för de höga kraven inom svenskt djurskydd. Detta framhålls även av i kommittémotion 2013/14:MJ372 av m.fl. som anser att man bör införa en generell djurvälfärdsersättning för att kompensera djurhållare för kostnader som uppstår, relativt andra EU-länder, för strängare djurskyddskrav (yrkande 1). I motion 2013/14:MJ425 av (KD) anförs att genom att premiera insatser inom djurvälfärd – som kan gå utöver de krav som ställer – skulle vi både kunna ha en hög djurvälfärd och skapa mer jämlika konkurrensvillkor för våra svenska mjölkbönder. I kommittémotion 2013/14:MJ465 (SD) i denna del föreslås även att anslås på ett nytt anslag: Höjd återbetalning av koldioxidskatt. Återbetalningen av koldioxidskatt bör öka eftersom har en av de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. I motionen yrkas vidare att avsätts på ett nytt anslag: Vattenbruk och fiskeodlingar. har en potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. I samma motion föreslås att avsätts på ett nytt anslag: Fiskevård och fiskbestånd, för att undersöka möjligheterna till ett mer varierat utsläpp av fiskarter då flera arter är hotade i vår närmiljö. För att upprätthålla ett populärt sportfiske är bl.a. gädda och abborre två väldigt viktiga arter vars bestånd kraftigt har försämrats längst ostkusten. Motionärerna i motion 2013/14:MJ465 (SD) i denna del föreslår vidare att avsätts på ett nytt anslag: Livsmedelskontroller. Det förekommer fusk inom livsmedelsindustrin och motionärerna anser att myndigheterna saknar resurser för att på ett fullgott sätt kontrollera att det kött som handlas med är det som faktiskt står på förpackningen. Det krävs ökade resurser för livsmedelskontroller. I motionen föreslås också att anslås på ett nytt anslag 2:6 Kompensation minskade anslag landsbygdsprogrammet. yrkar i kommittémotion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att anslås på ett nytt anslag: Inrättande av djuretisk ombudsman. Det saknas en myndighet som företräder djurens perspektiv. Ombudsmannen skulle verka för en god etisk grund, utvärdera djurskyddskontrollen, göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. Även i kommittémotion 2013/14:518 av m.fl. (MP) yrkande 2 framhålls att en djuretisk ombudsman bör inrättas. I samma motion föreslås också att avsätts på ett nytt anslag, 3R-center, för alternativ till djurförsök. Det anförs att ett sådant center, lämpligen förlagt till SCAW, skulle kunna bidra till samordning, strategier för minskad försöksdjursanvändning, insamling och spridning av information, rådgivning till de djurförsöksetiska nämnderna och liknande. I kommittémotion 2013/14:MJ521 (MP) i denna del föreslås även att anslås på ett nytt anslag: Åtgärder ekologisk produktion. vill införa ett omställningsstöd till certifierad ekologisk produktion för att täcka extrakostnader, t.ex. andra maskiner, skördebortfall och kostnader för certifiering. Det statliga stödet till certifierat ekologiskt lantbruk och omställning till ekologisk produktion bör öka. Vidare bör regeringen göra en översyn av ersättningsnivåerna för certifierade producenter. föreslår att förs över från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och från anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till det nya anslaget Åtgärder ekologisk produktion. Ytterligare medel tillförs från intäkterna från skatten på konstgödsel. Utskottets kompletterande uppgifter m.m. Enligt 3 § förordningen (2009:1464) med instruktion för ska myndigheten säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans vård och ett gott djurskydd. Så som anförs ovan (under anslaget 1:8) har utskottet har tidigare redovisat (bet. 2012/13:MJU2) att har inrättat ett djurskyddsråd, vars funktion är att stödja myndigheten i dess arbete med djurskyddsfrågor. Rådet ska fungera som ett rådgivande organ i djurskyddsfrågor och vara ett hjälpmedel för att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom djurskyddsområdet. Rådet kan initiera möten, seminarier och undersökningar samt ta initiativ till djurskyddsfrämjande åtgärder och föreslå handlingsplaner. I årets budgetproposition framhålls att länsstyrelserna övertog ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna 2009. Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat om reformen ledde till att de uppsatta målen om en mer likvärdig, effektiv och rättssäker kontroll nåddes. Statskontoret konstaterade att djurskyddskontrollerna har utvecklats och att de håller en högre kvalitet. Statskontoret konstaterar även att kontrollverksamheten har blivit mer likvärdig och mer träffsäker sedan ansvaret överfördes till länsstyrelserna. har påbörjat en rad utvecklingsåtgärder, bl.a. för att möta de rekommendationer som framkommit i Statskontorets utvärdering. Bland annat pågår utveckling av it-systemet för att åstadkomma ett flöde mellan och länsstyrelsernas administrativa system. För att ytterligare stärka kontrollarbetet har tillsammans med länsstyrelserna påbörjat ett riskklassificeringsprojekt om djurskyddsobjekt. har även ett samverkansråd för bättre och effektivare djurskyddskontroller inrättats. överlämnades betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Betänkandet bereds inom . 3R-center för alternativ till djurförsök Så som anförs i propositionen redovisades ett uppdrag om hur det framtida nationella arbetet inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med de 3 R:ens princip bör bedrivas. De tre utredande myndigheterna, dvs. , (Nationellt centrum för djurvälfärd) och , föreslog bl.a. att ett nationellt för 3R-frågor inrättas vid . I propositionen Ändringar i djurskyddslagen (prop. 2013/14:41), som lades fram, gör regeringen bedömningen att ett för alternativa metoder till djurförsök, s.k. 3R-frågor, bör inrättas på . 3R-området är brett och omfattar många olika slag av verksamheter med ett flertal aktörer inblandade. Regeringen bedömer att det finns ett behov av samordning och ett utvecklat samarbete mellan de olika aktörerna. För att arbetet med alternativa metoder till djurförsök ska kunna stärkas krävs att de berörda parternas erfarenheter och kunskap tas till vara och att ett effektivt samarbete utvecklas. För att underlätta och strukturera ett sådant samarbete bör det därför enligt regeringen inrättas ett nationellt för 3R-frågor.