bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Jag går inte djupare in på dem.Med detta, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. För är försvarsfrågan någonting centralt och någonting mycket viktigt. Det är ett allmänintresse, något högst centralt. Det handlar om att skapa trygghet. För är det en hjärtefråga att tala sig varm för familjens betydelse och tryggheten i familjen. Det är viktigt att tala om trygghet på gator och torg. Men är det viktigt att tala om att vi behöver trygghet mot yttre hot. Det handlar om att skapa trygghet. Därför är Försvarsmakten så betydelsefull. Historiskt har vi sett, herr ålderspresident, att Försvarsmakten behövs. Man behöver ett försvar. Det handlar om att ha en realistisk människosyn. Det finns godhet, men det finns också ondska. Det finns tillfällen i historien där det har behövts ett ingripande med vapen. Det är absolut det sista vi ska göra, men det kan behövas. är ett exempel från inte så långt tillbaka i tiden.Bara var det en självmordsbombare inte långt från som med berått mod var beredd att spränga sig själv och andra i luften. Tack och lov lyckades han inte fullt ut. Men det är ett exempel på att det finns anledning att skydda sig mot hot. Därför är det så viktigt att tala om Försvarsmakten. Att det nu har blivit ökad diskussion i dessa frågor är positivt och bra. Vi behöver transparens och öppenhet.Vidare är viktigt med öppenhet i fråga om omvärlden. Det finns mycket som ser positivt ut, men det finns även det som är skrämmande. Precis som och var inne på förut finns det anledning att se med öppna ögon vad som sker i vårt stora grannland i öst med en auktoritär ledning - det finns egentligen ingenting att glädjas åt när det gäller den demokratiska utvecklingen - kopplad till en mycket stark upprustning.Här är det angeläget att påpeka att vi inte ser något direkt hot mot vare sig eller i övermorgon, men vi måste se vad som sker. Den upprustning som pågår - som sade förut är detta det land som relativt sett satsar mest på sitt försvar - skapar förmågor. Det ser vi. Vi är alla medvetna om den ryska övningen . Det är ett exempel på den förmåga man har skapat. Övningen blev uppmärksammad. Det är ett annat exempel på den förmåga man har. Det hade anmälts att ca 20 000 skulle delta i den stora Zapadövningen, men det var betydligt fler som var i tjänst.Det här måste vi se med öppna ögon och försöka dra rätt slutsatser när det gäller vår egen förmåga. Vi har i denna kammare antagit en solidaritetsförklaring där vi har lovat omvärlden att vi ska kunna både ta emot hjälp och ge hjälp. Det är viktigt att vi fortsätter att se till att vi på ett tillfredsställande sätt kan göra båda delarna och att det här övas. Det är basalt att en försvarsmakt består av materiel, mannar och övningar. Det är viktigt att övningarna fungerar. Det är glädjande att i den budget vi diskuterar görs ett tillskott på 200 miljoner som går till förbandsverksamhet och till övningar. Det är oerhört betydelsefullt. En höjning är aviserad, ett tillskott, till upp till en halv miljard . Det är helt nödvändigt, och det är ett trendbrott gentemot många års utveckling. I vår egen försvarsmakt finns det mycket positivt att se och lyfta fram. Det som våra soldater, män och kvinnor, gör och har gjort i och på andra håll i världen är en insats att vara mycket stolt över. Den förändring som vi gjorde när vi gick från värnplikt till att ha en yrkesarmé är på sätt och vis den största förändringen . Det innebär naturligtvis stora utmaningar. För de heltidsanställdas del följer man planen på ett tillfredsställande sätt, men när det gäller de deltidsanställda finns det stora utmaningar. Vi måste följa upp detta och se på omvärlden.Herr ålderspresident! Jag lät titta på hur man har gjort i andra länder när man har gått från värnplikt till att ha anställd personal. Det visar sig att i alla länder har försvarsmakten infört bonusar och olika typer av uppmuntran för att få de anställda att stanna kvar. Jag hoppas att Försvarsmakten kommer att ta liknande steg så att vi får våra mannar att stanna kvar. Det är avgörande för att reformen ska fungera på det sätt som det var tänkt. Säkerhet bygger vi tillsammans, något som uttrycktes väldigt klart i Försvarsberedningens rapport . Det samarbete som vi har i är positivt och någonting som vi behöver utveckla. Det är också viktigt att ett Natomedlemskap utreds förutsättningslöst. är den mest aktiva partnern till Nato. Då är frågan: Är det riktigt att fortsätta att på samma sätt vara en partner ? Eller är det bättre att bli en fullvärdig medlem?Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt att ta steget att utreda saken och involvera svenska folket. Detta har ju också betydelse för hur vi fattar beslut . Det är en sak att ha ett samarbete och en annan sak att vara medlem och kunna veta att man kan få hjälp. Denna fråga bör verkligen belysas och utredas. Vi kan inte bara skjuta frågan , utan den behöver utredas i närtid.I sin perspektivstudie var också Försvarsmakten inne på att det finns viktiga beslut som bör fattas. Man säger att får vi öppna plånboken rejält. Annars blir vi mer beroende av omvärlden - Nato - eller också blir det rejäla konsekvenser för vår försvarsförmåga och för möjligheten att möta en väpnad konflikt.Det har kommit i gång en viktig diskussion om dessa frågor, och den välkomnar vi. Försvarsfrågan behöver diskuteras för att vi ska kunna skapa trygghet och för framtiden. Det är viktigt - inte minst i försvarsfrågorna - att vi långsiktigt lägger grunden för ett försvar som fungerar också för våra barn och barnbarn.Med dessa ord yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. När jag tillträdde som försvarsminister pekade jag ut tre huvudprioriteringar, och de gäller fortfarande. Den första är att stärka samhällets robusthet och vår förmåga att förebygga och hantera kriser. Den andra handlar om att genomföra försvarsreformen i syfte att stärka vår försvarsförmåga. Den tredje är att förbereda för ett så klokt försvarspolitiskt inriktningsbeslut som möjligt för försvarets inriktning efter 2015.I dag kommer jag att uppehålla mig vid mina första två prioriteringar. Men jag välkomnar självklart en debatt också om framtidens försvar.Det svenska försvaret genomgår ju en stor reform. Den var nödvändig för att skapa en modern försvarsmakt som kan hantera dagens hot. Syftet med reformen var att stärka vår försvarsförmåga.De förändringar som försvaret nu genomgår är omfattande, och de kräver engagemang och uthållighet. En av de största förändringarna är den nya personalförsörjningen, och det är naturligtvis en utmanande uppgift.Herr ålderspresident! I budgetpropositionen fortsätter alliansregeringen att satsa på det mer användbara och tillgängliga försvaret som denna kammare beslutade om 2009.För att inte tappa tempo i reformarbetet föreslår regeringen i budgetpropositionen en successiv ökning av Försvarsmaktens förbandsanslag med sammanlagt under de kommande fyra åren.Vi föreslår att anslaget ska öka med 200 miljoner och därefter gradvis öka till 500 miljoner 2017. Syftet med höjningen är att stärka försvarsförmåga. Tillskottet går till förbandsverksamheten och till åtgärder för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande och övrig personal. Det här handlar om anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap.Förstärkningen syftar till att rekrytera, utbilda och också att öka den sammanlagda övningsverksamheten avseende både kvantitet och kvalitet.Förra året ökade regeringen anslaget för materiel med . Om man lägger till de medel som anslås efter 2014 innebär det en ökning på materielsidan på över tid.Med årets ökning fortsätter regeringen att bygga ett modernt och starkt och användbart försvar.Herr ålderspresident! Regeringen föreslår också en överföring om från anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser till anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap . förs från anslag 1:1 till anslag 1:2 för att finansiera säkerhetssektorsreformer. Överföringarna är av budgetteknisk karaktär. De påverkar inte verksamheten, men sammantaget innebär förslaget att anslag 1:1 ökas med . Syftet med dessa överföringar är att ytterligare tydliggöra kostnader kopplade till Försvarsmaktens internationella insatsverksamhet. En justering av finansiering och redovisning av den internationella insatsverksamheten är också det en logisk följd av den fortsatta försvarsreformen. På det här sättet tydliggörs också den samlade ansatsen för internationella insatser.Herr ålderspresident! Avseende Förvarsmaktens långsiktiga ekonomi har vi påbörjat en process som det flaggades för redan i budgetpropositionen inför det här året, nämligen att tillsammans med Förvarsmakten ska ta ett samlat grepp om den långsiktiga ekonomin. Detta arbete sker nu i en samlad process inom och i dialog med Försvarsmakten. Det saknas inte utmaningar på lång sikt.Anslagshöjningen är naturligtvis en del i detta. Vi har också givit i uppdrag till Försvarsmakten att se över sina befarade personalkostnadsökningar längre fram tiden.Vi har också givit i uppdrag åt att utreda hur den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och Försvarsmaktens stödverksamhet kan förändras och förtydligas.Samtidigt har vi också tillsatt en utredning om den strategiska styrningen av materielinvesteringar. Allt detta är exempel på hur man i tar ett samlat grepp om Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi.Herr ålderspresident! har vid ett flertal tillfällen ställt krav på att en strukturerad redovisning av materiel ska återinföras, och det här har regeringen tagit fasta på. Regeringen har i budgetpropositionen ytterligare utvecklat materielredovisningen jämfört med föregående år. Syftet är att förbättra uppföljningen av beslutade materielinvesteringar och redovisning av hur leveranserna av de enskilda anskaffningsobjekten fortgår över tid.Vår förhoppning är självklart att den utvecklade materielredovisningen ökar spårbarheten för pågående investeringar över tiden.Vi diskuterar nu inte bara militära frågor, utan vi diskuterar ju hela utgiftsområdet, Försvar och samhällets krisberedskap. Det är en budget både för det militära försvaret och för samhällets krisberedskap.Jag sade i inledningen att min första av tre huvudprioriteringar är att stärka samhällets robusthet. För mig handlar det om att få samhällets samlade resurser att verka så effektivt som möjligt för att förebygga och kunna hantera krissituationer. Det handlar om allt från att kunna möta terroristhot och it-attacker till att kunna hantera naturkatastrofer och naturolyckor.Vi har i budgeten ett utmärkt nytt förslag på hur vi bättre ska kunna utnyttja samhällets samlade resurser.När det gäller polisiära insatser är det viktigt att dessa kan sättas in snabbt vid särskilt allvarliga händelser. Att snabbt kunna transportera polisens nationella insatsstyrka eller vissa andra polisiära enheter kan vara helt avgörande. Som redan har varit uppe tidigare i debatten är nämligen förutsättningarna inte tillräckliga i dag.Terrordådet i aktualiserade behovet av ökad samverkan mellan Försvarsmakten och polisen också i Sverige.Regeringen föreslår att Försvarsmakten ska få i uppdrag att stödja polisen med medeltung helikopterkapacitet. Syftet är att underlätta genomförande av polisiära insatser, bland annat i samband med bekämpning av terrorism och annan grov brottslighet. Merkostnader som uppstår ska delvis finansieras genom att anslag 1:1 tillförs medel.Uppgiften utgör ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd till civila aktörer ska ske med befintliga resurser och förmågor. Denna princip är fortfarande giltig och viktig.Vi har dock sett att medeltung helikopterkapacitet är en så unik resurs som ger så stora vinster på samhällsnivå att ett avsteg i det här specifika fallet är motiverat eftersom beslutet kommer att innebära att polisiära insatser snabbare kan sättas in vid allvarliga händelser. Samhällets samlade resurser kan alltså användas mer effektivt än i dag.Herr ålderspresident! Att regera är att göra avvägningar och ta ansvar, och då räcker det inte att bara ta ansvar för en del här och en del där som kan låta bra och tilltalande. Man måste ta ansvar för helheten. Det är vad Alliansen gör med denna budget.Socialdemokraterna å sin sida föreslår i sitt budgetförslag att man ska skära ned 100 miljoner från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och 100 miljoner från det särskilda anslaget för krisberedskap.För MSB skulle en minskning med innebära neddragningar i kärnverksamheten. En besparing på skulle motsvara exempelvis hela kostnaden för den tvååriga utbildningen Skydd mot olyckor. På blir uppsägning av personal nödvändig, och det skulle främst kunna drabba verksamhetsställena och Revinge.Bidragen till ideella organisationer och till kommunerna i samband med utbildning för deltidsbrandmän skulle behöva upphöra.Därför passar jag på, eftersom vi har Socialdemokraterna här: Vilken del av MSB:s verksamhet är det som ska tas bort?Herr ålderspresident! är en central resurs för samhällets krisberedskap till sjöss. har anskaffat tre större kombinationsfartyg som ska tjänstgöra som miljöskydds- och övervakningsfartyg. Ytterligare fyra kombinationsfartyg, tre övervakningsflygplan, fem övervakningsfartyg och en svävare har anskaffats sedan 2010.Under det här året har de sista fartygen levererats, och regeringen bedömer nu att förmågan att med nationella resurser bekämpa större oljeutsläpp har ökat väsentligt med de nya fartygen.Fartygen och flygplanen har blivit dyrare att driva och underhålla än vad som beräknades när investeringsplanen beslutades . Det är en förklaring till varför har aviserat om underskott . har därför inlett ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi.Grunden i samhällets krisberedskap är ansvarsprincipen som innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden har samma verksamhetsansvar under en kris. Det finns en stor politisk enighet kring ansvarsprincipen, vilket senast visades i Försvarsberedningens rapport i år.I enlighet med principen ska krisberedskapsåtgärder i huvudsak finansieras av myndigheternas ordinarie anslag. Anslaget 2:4 Krisberedskap kan i vissa fall användas för att stödja och påskynda särskilda satsningar.För att förbättra regeringens styrning och uppföljning bedömer regeringen att hantering av anslaget 2:4 Krisberedskap behöver ses över. Med utgångspunkt i en analys av MSB har Statskontoret fått i uppdrag att utreda hanteringen av det anslaget.Redovisningen ska utgöra ett underlag i regeringens arbete för att mer effektivt och ändamålsenligt inrikta användningen av anslaget. Anslaget uppgår till ungefär 1,1 miljarder kronor.I ansvarsprincipen ingår även att bedriva samverkan. Genom att ha en fungerande samverkan mellan myndigheter och andra organisationer och företag stärker vi samhällets robusthet och får samhällets samlade resurser att verka så effektivt som möjligt.Herr ålderspresident! Detta är alliansregeringens åttonde gemensamma budgetproposition. Vi fortsätter att utveckla försvarsförmåga. Mot Alliansens förslag på försvarsbudget ställs fyra djupt oeniga oppositionspartier. Det var intressant att lyssna på har ett ansvarstagande i sig. Jag anser att försvaret är ett nationellt intresse, inte ett särintresse. Det kräver stabilitet och långsiktighet i agerandet. Det krävs att man vet vad man håller på med.500 miljoner ökar man anslagen med när det gäller delar av personalförsörjningen. lägger man in ett beting där 500 miljoner ska sparas. Man tar med ena handen och ger med den andra.Det pågår ett intensivt arbete inom Försvarsmakten kring hur de 500 miljonerna ska sparas ihop. Olika idéer och förslag prövas. Det finns risker för att man är tvungen att ta bort delar av insatsorganisationen för att klara betinget.Frågan är hur detta kom till egentligen. Detta handlar inte om att man skulle pröva och redovisa och sedan ta beslut när man ser effekterna, utan det handlar om ett besked om att här ska det genomföras en besparing på 500 miljoner, punkt slut. Det fanns inte så mycket att välja på.Frågan är: Är det en smart strategi att lägga ett beting där man inte har ett eget grepp över vad konsekvenserna är i slutändan? Vi får se vad konsekvenserna möjligen blir av detta. Uppenbart är att regeringen i någon sorts blindo har gått in och sagt att nu ska det sparas 500 miljoner. De vet själva inte slutpunkten på vad det kommer att leda till.Är det en bra strategi? Är det ett bra sätt att jobba? Är det ett sätt att ta ansvar och vara långsiktig och stabil? Jag tyckte att jag i mitt anförande försökte vara väldigt tydlig och beskriva precis hur regeringen försöker ta ett samlat grepp om Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi.Här vill jag vara väldigt tydlig. Det uppdrag som vi givit i regeringsbeslut 5 handlar inte om att spara på försvaret, och det handlar inte om sänkta anslag. Det handlar om att genomföra den försvarspolitiska inriktning som har beslutat och som Försvarsberedningen var eniga om i sin rapport . Även Socialdemokraterna var med där.RB5 har beskrivits som en bantning, men det stämmer inte. Ni som har försökt er på bantning vet att man inte kan banta bort en övervikt som man befarar ska inträffa . Här handlar det - mycket tydligt - om att ge Försvarsmakten i uppdrag att se över sina befarade personalkostnader som inträffar om ett antal år.Vi ökar nu anslagen med 1,4 miljarder . Det är det vi gör i den budget som vi står här och debatterar. som vi gör de satsningarna måste Försvarsmakten se över hur man ska hantera sina befarade kostnadsökningar, som ligger långt utöver den ram som vi har beställt.Det har varit tydligt - det har kommit upp i debatten också - att det gäller att säkerställa att den av beslutade insatsorganisationen kan genomföras inom angivna ekonomiska ramar.Då måste jag ställa en fråga tillbaka till och : vi frångå den inriktning för Försvarsmaktens insatsorganisation som har beslutat om och som Försvarsberedningen var överens om, eller har och plötsligt några helt andra pengar som ska plockas fram ur några byxfickor? De pengarna har vi inte sett något av. Jag tror att vi står inför en gemensam utmaning.Jag vill gärna ha ett svar från . Om det hade varit så att ni hade tagit kontakt med oss innan ni lämnade skrivelsen och kravet till Försvarsmakten hade vi kunnat diskutera den här frågan. Men så gjordes det inte, utan ni skrev ert direktiv om att spara dessa 500 miljoner, och då är det ert ansvar.Den tydlighet som du säger att du står för tycker jag inte är en realitet i det här sammanhanget. Jag tycker inte att det finns någon tydlighet. Det som pågår nu i Försvarsmakten är ett intensivt bollande med olika typer av besparingsalternativ och uppgifter runt om i hela landet för att få fram ett underlag som ska presenteras för regeringen.Ingången i detta var inte så liberalt att det bara handlade om att pröva och titta lite grann, utan här var det skarpt läge: Pengarna ska levereras - punkt slut. Men regeringen hade egentligen ingen tanke i någon mer grundläggande mening på hur det konkret skulle falla ut. Det är det jobbet som Försvarsmakten gör , och då får vi se hur det ser ut. Det är verkligheten.Risk för att ta bort delar av insatsorganisationen är sådant som man bland annat funderar på i det här sammanhanget. Det har också i en skrivelse till regeringen varnats för minskad militär förmåga som en konsekvens av det här arbetet.Försök nu inte att vältra över ansvaret på någon annan! Det togs ingen kontakt med mig eller någon annan i försvarsutskottet på vår sida innan ni gick ut och lade fram det här förslaget om besparingar.Att hänvisa till Försvarsberedningen 2008 är något långsökt i sammanhanget. Jag kan påminna om att den försvarsberedningens beslut inte accepterades i vårt parti, bland annat när det gäller personalförsörjningen. Det är nog inget bra sätt att ta sig ur detta.Därför återstår min fråga: Är det ett sätt att agera med stabilitet och långsiktighet att lägga upp en sådan här process på det här viset? Handen på hjärtat, : Det är utmaningar som vi står inför tillsammans. Jag vänder mig helt och hållet mot den beskrivning som gör av det uppdrag som Försvarsmakten har fått.Som ni vet har vi haft inte bara en diskussion, utan det är så att vi inte har haft exakt samma uppfattning mellan myndigheten och om hur pengarna kan användas på mest effektiva sätt. Vad menar jag med det? Jo, den insatsorganisation som det beslutades om 2009 innehåller en fördelning mellan olika personalkategorier. Det vi har sett - det är väl medveten om - är att Försvarsmakten har ändrat sina målsiffror efter hand. Målsiffrorna närmar sig mer och mer hur verkligheten ser ut just i dag.När vi har fått in underlag från myndigheten kan regeringen inte sätta sig ned och hoppas att det ska lösa sig med tiden, utan vi har aktivt, som jag har beskrivit i mitt huvudanförande, visat hur regeringen tillsammans med Försvarsmakten arbetar med den långsiktiga ekonomin.Det är en kombination av åtgärder. Det är en budgethöjning, en anslagshöjning. Det är ett uppdrag att Försvarsmakten ska se över sina kostnader på lång sikt när det gäller personalen, för att undvika att man hamnar i ett underskott längre fram, bland annat just genom att titta på fördelningen mellan personalkategorier. Styrningen från är att öka andelen tjänstgörande och minska andelen heltidsanställda. Ett antal andra åtgärder vidtas nu samtidigt.Försvarsmakten kommer att komma tillbaka och redovisa konsekvenserna, och därefter kommer regeringen att ta ställning. Jag har här en utskrift från i Sjöväsendet, det första numret . Det är en del artiklar om marinmateriel. Framför allt är det en artikel av en kommendörkapten vid marintaktiska staben. Han leder i artikeln i bevis att anslagen för marinmateriel - alltså inom anslagen 1:3 och 1:4 - bör vara minst 4-4,5 miljarder . I det aktuella utslaget, vad man har kunnat få, ligger man på 1,5-3,4 miljarder , alltså väldigt mycket lägre. Man tror att det kommer att urholka marinens materiel.Jag minns också , när ÖB varnade för att en försvarsgren kanske behövde läggas ned på grund av bristande anslag till Försvarsmakten. Då läste jag ut att det kanske är marinen som är mest hotad.Då är mina två frågor: Kommer antalet kvalificerade ytstridsfartyg i marinen att minskas kraftigt? Finns det risk för att försvarsgrenen marinen avvecklas helt? Jag vill inleda med att säga att jag har mycket svårt att se framför mig att och försvar inte skulle ha behov av förmågor på alla de arenor som vi har, nämligen mark, luft och sjö. Därför skulle jag bli förvånad om det skulle komma in den typen av konkreta förslag från Försvarsmakten. Jag ser framför mig att vi behöver förmågor när det gäller markstridskrafter, marinstridskrafter och luftstridskrafter.I fråga om materiel och materielplanering är det, precis som den här debatten har vittnat om , avgörande för vår försvarsförmåga att ha rätt materiel. Men en klok materielplanering är inte helt lätt att åstadkomma, eftersom vi har en obalans mellan hur vi avsätter medel i den ordinarie budgetprocessen, ett plus , och sedan har Försvarsmaktens materielplan, som sträcker sig över tio år.Det är inte minst på grund av den obalansen som vi nu har tillsatt en utredning som ska titta på och ge förslag på hur vi kan få en klokare och bättre strategisk styrning av materielinvesteringarna, eftersom det handlar om mycket pengar och handlar om beslut som tas som får konsekvenser på mycket lång sikt. Därför behöver vi hitta bättre system för att få en helhetssyn när det gäller materielinvesteringar. Det gäller också marin materiel, och det gäller olika fartygssystem.Här gäller det att ha en strategisk överblick och att bädda för så kloka beslut som möjligt . Det är det utredningen syftar till, och det är också den dialog som vi ständigt för med Försvarsmakten när det gäller materiel och anskaffning. Då går jag till luftstrid och materiel.