bet · H001TU11 · 2013-04-19 00:00:00 — Motionärerna menar att det inte finns behov av någon mer omfattande utredning men att det däremot behöver genomföras en snabbutredning med en mer konkluderande översyn i huvudsak byggd på tidigare utredningsmaterial och med målet att fördubbla kollektivtrafikens andel av antalet resor till 2020. Översynen skulle enligt motionärerna även behöva presentera hur kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning, vilka möjligheter det finns att samla den särskilda kollektivtrafiken som sjuk- och färdtjänstresor inom samma lagstiftning samt belysa hur en bättre överensstämmelse mellan de funktionella arbetsmarknadsregionerna och de administrativa regionerna (länen) skulle kunna stärka kollektivtrafiksystemet. I kommittémotion 2012/13:477 yrkande 14 av m.fl. (S) konstaterar motionärerna att den nya kollektivtrafiklagen trädde i kraft . För att säkerställa en sammanhållen och effektiv kollektivtrafik anser motionärerna att det är viktigt att det görs en utvärdering av den nya lagen. Det är angeläget att kollektivtrafikmarknaden utvecklas så att den svarar mot de transportpolitiska mål och principer som har antagit. Det innebär bl.a. att kollektivtrafiklagstiftningen ska skapa förutsättningar för att öka det kollektiva resandet och kunna anpassas efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. Ett ökat kollektivt resande bidrar till en miljömässigt hållbar utveckling i hela landet men också till ökad trafiksäkerhet och mindre trängsel. Utskottet vill mot den bakgrunden framhålla att utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att följa upp och utvärdera den nya kollektivtrafiklagen för att säkerställa att den faktiskt verkar i avsedd riktning och bidrar till att genomföra transportpolitiken. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Uppdraget ska redovisas till regeringen och slutrapporteras . Trafikanalys lämnade en första rapport. Den beskriver hur kollektivtrafiken har utvecklats fram tills , de förberedelser som pågår inför reformerna samt något om förutsättningar och hinder för reformernas lyckosamma genomförande. lämnade Trafikanalys ytterligare en rapport. Av rapporten framgår bl.a. att Trafikanalys har låtit ta fram en modell som gör det möjligt att följa hur kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning utvecklas över tiden. Modellen beaktar alla moment i en resa, inkluderar alla trafikslag och följer både långväga och lokala/regionala färdmedel. I rapporten anges att en första undersökning planeras , för att därefter återkomma. Utskottet vill också påminna om att även Transportstyrelsen har i uppdrag att följa utvecklingen av kollektivtrafikmarknaden dels som tillsynsmyndighet enligt kollektivtrafiklagen, dels som ansvarig för marknadsövervakning. Utskottet välkomnar därför att myndigheten har tagit fram en strategi för hur arbetet med marknadsövervakning ska bedrivas. räknar Transportstyrelsen med att ha färdigställt en rapport om marknadsövervakning, och i denna ska ingå en del om myndighetens övervakning av kollektivtrafikmarknaden. Med anledning av vad som anförs i motion 2012/13:T303 (C) om pendeltågstrafiken till vill utskottet nämna att har funnit att AB Lokaltrafiks (SL) pendeltågstrafik till och från inte strider mot konkurrenslagens (2008:579) bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. har i beslut (567/2012) funnit att det inte finns skäl att ytterligare utreda de förhållanden som påtalats i klagomålet. Utskottet vill även lyfta fram att regeringen i propositionen Ny kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200) framför att den avser att noggrant följa och utvärdera utvecklingen, och vid behov vidta ytterligare åtgärder, för att säkerställa att kommersiell kollektivtrafik inte otillbörligt trängs undan av offentligt initierad trafik. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att Trafikanalys har i uppdrag att titta på gränssnittet mellan samhällsfinansierad och kommersiell trafik och identifiera eventuella konfliktytor. Med hänsyn till pågående arbete med att följa utvecklingen av kollektivtrafikmarknaden avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T303 (C), 2012/13:T320 (V) yrkande 13 och 2012/13:477 (S) yrkande 14. Pris och kvalitet i kollektivtrafiken I motion 2012/13:236 av m.fl. (MP) framförs att ökade biljettpriser är ett problem för hela kollektivtrafikbranschen. Motionärerna menar att enligt en undersökning som gjorde har priset på månadskorten i kollektivtrafiken ökat . Det finns flera anledningar till detta, varav en del inte är ordentligt utredda. Motionärerna förespråkar därför i yrkande 3 att regeringen ska utreda vad som har orsakat de höjda priserna i kollektivtrafiken. I yrkande 4 framför motionärerna att den genomsnittliga kostnaden för tågresenärer har ökat, särskilt när man jämför med kostnader för resor med bil och flyg. Motionärerna menar att det är en oroväckande utveckling som måste hejdas. Motionärerna yrkar därför att regeringen får i uppdrag att vidta åtgärder som gör att det klimatsmarta tågresandet och annan kollektivtrafik blir billigare än motsvarande resa med bil eller flyg. Det innebär också att kostnaderna för de transportslag som har en stor klimatpåverkan behöver öka, t.ex. genom flygskatt och höjd koldioxidskatt. I partimotion 2012/13:T320 av m.fl. (V) konstateras i yrkande 14 att staten bör bidra till investeringar i kollektivtrafikens infrastruktur som en del av den övergripande infrastrukturpolitiken. I kommittémotion 2012/13:T477 framhåller m.fl. (S) i yrkande 12 att en väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor . Motionärerna anser vidare att kollektivtrafiken har även menar motionärerna en mycket viktig roll för att minska både transportsektorns klimatpåverkan, trängsel, luftföroreningar och buller i storstadsregionerna. Motionärerna konstaterar att det framför allt är kvinnor som använder kollektivtrafiken och att det därför är viktigt att få fler män att välja kollektivtrafiken. För att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer måste kollektivtrafiken få både ökad kapacitet och kvalitet. Motionärerna framför att det ska vara tryggt och bekvämt att resa kollektivt. Exempel på åtgärder kan vara förbättrad städning av fordon och stationer, förbättrad reseinformation, bättre hållplatser och ökade möjligheter för digital uppkoppling. I yrkande 13 framhåller motionärerna att det finns mycket att förbättra när det gäller upphandlingen av kollektivtrafiken. Upphandlingen av kollektivtrafiken ska ske med kvalitet, miljö och arbetsvillkor i centrum. En väl genomtänkt upphandling av hela kollektivtrafiksystem kan enligt motionärerna bli innovationsdrivande och vara en tydlig del i strategier för hållbara städer och regioner. Utskottet har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet menar att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl fungerande kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Utskottets uppfattning är att en attraktiv och effektiv kollektivtrafikmarknad skapas såväl genom ökad konkurrens som genom en resenärsanpassad samordning. Utskottet är därför övertygat om att den genomförda reformen på kollektivtrafikområdet, tillsammans med de många initiativ som har tagits av kollektivtrafikbranschen, kommer att bidra till en ökad och förbättrad kollektivtrafik. Utskottet välkomnar att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) understryker att kollektivtrafik, gång och cykling kan förbättra kapaciteten och tillgängligheten i transportsystemet samt bidra till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och målet om hälsa. Regeringen framhåller också att den, med tanke på arbetspendlingens betydelse för tillväxt och jobbskapande i hela landet, prioriterar åtgärder som förbättrar pendlingsmöjligheterna genom satsningar på spårburen kollektivtrafik. Utskottet påminner om att staten har det övergripande ansvaret för betydelsefull infrastruktur för kollektivtrafiken. Utskottet vill lyfta fram att det av budgetpropositionen framgår att staten dessutom har delfinansierat investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar i syfte att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig, attraktiv, trygg och säker. uppgick den statliga medfinansieringen till totalt . Som exempel på investeringar nämns i budgetpropositionen busshållplatser, resecentrum, tillgänglighetsanpassning, säkra gångpassager, spårfordon och kollektivtrafikanläggningar vid flygplatser. Utskottet delar motionärernas syn på att det är viktigt att följa prisutvecklingen när det gäller kollektivtrafiken. Utskottet välkomnar därför att Trafikanalys har tittat på detta i rapporten av marknadsöppningar i kollektivtrafiken (rapport 2012:13). Av rapporten framgår att det är komplicerat att följa priserna i kollektivtrafiken då det knappt finns några prislistor. Det finns en mängd olika biljetter för regional trafik ofta periodkort av olika slag och rabatter (pensionärer och ungdomar). Vidare anges att för tågresor är det vanligt med differentierade priser. Utskottet har under ärendets beredning träffat SJ AB:s vd som klargjorde att tillämpar en efterfrågemodell när det gäller prissättning. Syftet med en sådan modell är att använda priset som styrmodell för att få enså stor fyllnadsgrad som möjligt på varje tåg. Vidare lyfte SJ AB:s vd fram att bygger ut 4G-nätet i anslutning till järnvägen. När det gäller motionsförslag om upphandling av kollektivtrafik vill utskottet lyfta fram att SKL och Svensk Kollektivtrafik har tagit fram en vägledning som hjälp i arbetet med att ta fram regionala trafikförsörjningsprogram. Av denna framkommer att den regionala myndighetens beslut om trafikplikt normalt följs av avtal om den trafik som myndigheten avser ta ansvar för. Vilka regler som ska tillämpas beror på avtalets karaktär. I kollektivtrafikbranschens rapport plan till avtal för att fördubbla resandet i kollektivtrafiken () rekommenderas en särskild arbetsprocess när det gäller upphandlingar. Vidare redovisas modellavtal avseende tjänstekoncessionsavtal, resandeincitamentsavtal, produktionsavtal samt olika typer av samverkansavtal. Avtalsprocessen med tillhörande modellavtal och avtalskravsbilagor beskriver den bästa praxis som parterna inom kollektivtrafiken kollektivtrafikföretag från taxi, buss och tåg samt den offentliga beställarsidan inom Svenskt Kollektivtrafik och Kommuner och Landsting (SKL) tagit fram gemensamt. Vidare finns en bilaga med miljökrav. En särskild branschövergripande förvaltningsorganisation har skapats för att följa upp avtalsarbetet. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om de målkonflikter som ökade krav på kollektivtrafiken kan leda till. Krav på både den allmännyttiga kollektivtrafik som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna organiserar och den kommersiella kollektivtrafiken kan bidra till ökade kostnader för kollektivtrafiken och därmed också en dyrare kollektivtrafik för resenärerna. Det kan i sin tur inverka negativt på människors vilja att välja kollektivtrafik. När det gäller detaljerade föreskrifter om hur kollektivtrafiken ska vara utformad och utrustad bedömer utskottet att dessa kan begränsa möjligheterna för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna att ta hänsyn till de olika förutsättningar som gäller för respektive län. Med hänsyn till ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2011/12:T236 (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:T320 (V) yrkande 14, 2012/13:T477 (S) yrkandena 12 (i denna del) och 13. Utskottets förslag i korthet Med hänsyn till pågående berednings- och utvecklingsarbete avslår motionsförslag om nya kollektivtrafiksystem. Jämför reservation 11 (S, V). I partimotion 2012/13:T320 yrkande 16 konstaterar m.fl. (V) att Bus Rapid Transit (BRT) är ett intressant sätt att bedriva kollektivtrafik. I motionen anges att det är ett bussystem som har tydligt företräde i trafiken eller t.o.m. egna vägbanor. Stationerna är upphöjda som vid spårvagnssystem och påminner om dem som finns för spårtrafik. Kvaliteten är högre än på vanliga busslinjer men det är mycket billigare att anlägga än spårtrafik. Motionärerna yrkar därför att får i uppdrag att genomföra två lämpliga försök med BRT i . I kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 12 (i denna del) konstaterar m.fl. (S) att ett kostnadseffektivt sätt att kraftigt öka kollektivtrafikens kapacitet är med s.k. BRT-system. BRT-system kan enligt motionärerna färdigställas relativt snabbt jämfört med spårvägar. För att få en väl fungerande kollektivtrafik som ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt är det viktigt att kollektivtrafiken anpassas till de förändringar som äger rum i samhället. Inte minst kommer klimatutmaningen och den ökade trängseln att öka efterfrågan på effektiva kollektivtrafiklösningar. Regeringen framhöll i propositionen Framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:35) att det behövs en ökad användning av ny teknik som energieffektivare fordon och transportmedel för att minska utsläppen av koldioxid från transportsektorn. Utskottet instämmer i detta och menar att användandet av ny teknik och nya kollektivtrafiksystem är angelägna frågor och kan vara viktiga medel för att påskynda övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp och mindre trängsel i städerna. Utskottet delar därför motionärernas syn om vikten av att utveckla och pröva nya tekniska lösningar och transportsystem. Utskottet har redan tidigare, bl.a. i utlåtande /10:TU4, framhållit att utvecklingen av transporttjänster och transportteknik är av synnerligen stor betydelse när det gäller att komma till rätta med de problem och olägenheter som transporter förorsakar. Utskottet konstaterar därför med intresse att det i kapacitetsutredning anges att BRT kan vara kostnadseffektivt i vissa situationer. BRT finns redan i flera länder och det pågår även utredningar och försöksverksamheter med BRT såväl i som internationellt. Utskottet vill lyfta fram att en BRT-lösning planeras att tas i drift i inom ramen för ett EU-projekt som medfinansieras av Delegationen för hållbara städer och Europeiska regionala utvecklingsfonden. blir därigenom den första staden i med en BRT-lösning, vilken väntas leda till snabbare, effektivare och miljövänligare kollektivtrafik. Bussarna kommer huvudsakligen att köra i särskilda busskörfält med signalprioritet. BRT-lösningen väntas innebära lägre infrastrukturkostnader än spårvagnar, hög komfort och mycket god framkomlighet även i rusningstrafik. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram att bolaget , som bildats av aktörer inom kollektivtrafikbranschen för att driva på utvecklingen mot branschens fördubblingsmål, har startat ett projekt för att påskynda utvecklingen av BRT i . Bolaget arrangerar ett första seminarium på temat tillsammans med . Mot bakgrund av pågående utvecklingsarbete avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T320 (V) yrkande 16 och 2012/13:T477 (S) yrkande 12. Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motioner om färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning. Utskottet förutsätter att arbetet med att utveckla färdtjänsten och öka tillgängligheten fortsätter. Av lagen (1997:736) om färdtjänst framgår att tillstånd till färdtjänst ska meddelas för dem som på grund av funktionshinder, som inte endast är tillfälligt, har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationsmedel. Varje kommun ansvarar, i fråga om kommuninvånarna, för att färdtjänst av god kvalitet anordnas inom kommunen och, om det finns särskilda skäl, mellan kommunen och andra kommuner. Har en kommun överlåtit sina uppgifter till en regional kollektivtrafikmyndighet ansvarar myndigheten för att färdtjänst anordnas inom kommunen. Av lagen (1997:735) om riksfärdtjänst framgår att tillstånd till riksfärdtjänst ska meddelas om resan till följd av den sökandes funktionshinder inte till normala reskostnader kan göras med allmänna kommunikationer eller inte kan göras utan ledsagare, ändamålet med resan är rekreation eller fritidsverksamhet eller någon annan enskild angelägenhet, resan görs inom från en kommun till en annan kommun, resan görs med taxi, ett för ändamålet särskilt anpassat fordon eller med allmänna kommunikationer tillsammans med ledsagare, och resan inte av någon annan anledning bekostas av det allmänna. Frågor om tillstånd till riksfärdtjänst prövas av den kommun där den sökande är folkbokförd eller, om kommunens uppgifter har överlåtits till den regionala kollektivtrafikmyndigheten, av denna. Enligt lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik ska den som har tillsyn över kollektivtrafik och den som utövar sådan trafik se till att trafiken anpassas med hänsyn till resenärer med funktionsnedsättning. Vidare ska särskilda behov hos personer med funktionsnedsättning beaktas när kollektivtrafiken planeras, och de färdmedel som används ska så långt möjligt vara lämpade för resenärer med funktionshinder. Av lagen (2010:1065) om kollektivtrafik följer att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna ska verka för att den regionala kollektivtrafiken är tillgänglig för alla resenärsgrupper. Vidare ska ett regionalt trafikförsörjningsprogram bl.a. redovisa tidsbestämda mål och åtgärder för en anpassning av kollektivtrafiken med hänsyn till behov hos personer med funktionsnedsättning. Vidare ska följande redovisas: de bytespunkter och linjer som ska vara fullt tillgängliga för alla resenärer, omfattningen av trafik enligt lagen om färdtjänst och lagen om riksfärdtjänst och grunderna för prissättningen för resor med sådan trafik, i den mån uppgifter enligt dessa lagar har överlåtits till den regionala kollektivtrafikmyndigheten. I motion 2012/13:T203 framför (KD) att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att förbättra tillgängligheten för personer med rörelsenedsättning, kognitiva funktionsnedsättningar och synnedsättning. Motionären menar att en förutsättning för att kunna leva ett aktivt och delaktigt liv är att man kan förflytta sig. En mer tillgänglig kollektivtrafik innebär att färre blir beroende av färdtjänst. Enligt motionären måste målet vara att alla oavsett funktionsnedsättning ska kunna nyttja kollektivtrafiken hela resan, från start till mål. Det ställer krav på systemlösningar och på att tillgänglighetsarbetet ska inkludera fordon, stationer, hållplatser samt vägen till kollektivtrafiken. I motionen konstateras att ansvaret för att förbättra tillgängligheten ligger hos många olika huvudmän men att regeringen har ett samlat och övergripande ansvar och bör därför ytterligare driva på tillgänglighetsarbetet på olika nivåer. Som grund för tillgänglighetsarbetet måste enligt motionären den tvärvetenskapliga forskningens kunskaper och erfarenheter tas till vara. I motion 2012/13:T354 konstaterar (M) att i genomför det offentliga en upphandling med taxiföretag för rullstolsburna, s.k. rullstolstaxi. Det är till för personer med funktionsnedsättning som inte kan resa med vanliga färdtjänstfordon. I har tre leverantörer fått avtal om att köra rullstolstaxi. Den enskilde individen kan själv beställa sin taxi genom att ringa direkt till något av de upphandlade taxiföretagen och när som helst . Resenären avgör med vilket bolag resan ska ske och det tillkommer ingen extra kostnad. Dessutom brukar högkostnadsskyddet gälla och det finns möjlighet att frivilligt samplanera sina resor. Motionären menar att rullstolstaxi medför en stor frihet för den enskilde individen. I vissa kommuner måste personer med funktionsnedsättning beställa färdtjänst minst i förväg för att åka till en annan kommun. För en liten kommun kan rullstolstaxi få stora ekonomiska konsekvenser. I motionen framförs att ambitionen och målsättningen att förbättra färdtjänstens flexibilitet och tillgänglighet bör finnas i hela landet. Motionären menar därför att man vid ett lämpligt tillfälle bör se över rullstolsburnas tillgång till rullstolstaxi i hela landet. I motion 2012/13:T491 framför (M) att har valfriheten ökat på en rad områden, bl.a. när det gäller skola, sjukvård och äldreomsorg. Det har enligt motionären varit till gagn för såväl medborgarna som landets kommuner och landsting. I motionen framförs att valfriheten inte har ökat i samma utsträckning när det gäller färdtjänst och sjukresor. Äldre människor och människor som är berättigade till färdtjänst kan sällan välja det bolag de vill åka med. Det leder enligt motionären till minskad flexibilitet och minskad möjlighet för den enskilde att påverka sin egen situation. Många kommuner har upphandlat färdtjänsten men det har ofta bara lett till att privata monopol har uppstått. Motionären menar att ett sätt att komma till rätta med denna brist är att låta lagen (2008:962) om valfrihet utvidgas till att också gälla färdtjänst och sjukresor. Då skulle valfriheten stärkas och konkurrensen öka vilket är bra för både passagerare och taxibolag. Utskottet har behandlat frågor om färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning, senast i betänkande 2010/11:TU13. har utskottet framhållit frågornas betydelse och framfört att behovet av åtgärder för att göra kollektivtrafiken användbar för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga, dvs. det handlar om att skapa möjligheter för alla personer att på lika villkor kunna arbeta, studera och delta i olika aktiviteter i samhället. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att mot bakgrund av frågornas vikt beslutade trafikutskottet att låta utskottets uppföljningsgrupp genomföra en uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet kan konstatera att det finns mycket kvar att åtgärda för att förbättra tillgängligheten inom kollektivtrafiken. Utskottet vill dock lyfta fram att tillgängligheten successivt har förbättrats och det har med intresse tagit del av statistik från Kommuner och Landsting som visar att antalet resor med färdtjänst har minskat till följd av att kollektivtrafiken och den fysiska miljön har blivit mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar denna utveckling. Arbete som har bedrivits för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning är bl.a. projekt för alla. Målet med projektet är att 2015 ska totalt 150 stationer ha anpassats genom bl.a. ökad belysning, fler sittplatser, ledstråk och skyltning med symboler. och Jernhusen erbjuder även ledsagning på stationer, vilket innebär att den som har en funktionsnedsättning kan få gratis ledsagning på tågstationen. Ledsagaren hjälper till med att byta tåg, hitta rätt plats på tåget och följer efter resan med till en mötesplats. har 124 stationer i mötesplatser för ledsagning. Utskottet vill också lyfta fram att Samtrafiken har utvecklat Ledsagningsportalen. Ledsagningsportalen är både ett beställningssystem som operatörer kan använda för att beställa ledsagning till och plats, och ett resurshanteringssystem som gör det enklare att avropa ledsagare. Med Samtrafikens trafikdata finns en funktion där en bokad resa med hjälp av ledsagningen kan kopplas ihop med lokala och regionala resor utan förbokning. Utskottet ser också med tillfredsställelse på att regeringen har presenterat en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i under 20112016, bl.a. på transportområdet. I strategin anges att inriktningsmålet är att utforma transportsystemet så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning och att insatserna ska vara inriktade på att öka tillgängligheten i transportsystemet.