bet · H001NU17 · 2013-04-10 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2012/13:N242 (S) och 2012/13:N406 (MP) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om olika övriga energipolitiska frågor. Jämför reservation 14 (MP, V). Det är angeläget att staten arbetar för en snabb omställning från fossila bränslen för att minska miljöbelastningen och skapa positiva alternativ, sägs det i motion 2012/13:N375 av och (båda S). Det krävs också att regeringen satsar på utveckling av fjärrvärme, vindkraft och annan förnybar energiproduktion. För att stärka utvecklingen inom energiområdet på lokalt och regionalt plan borde regeringen stimulera tillkomsten av regionala energi- och miljöföretag och verka för biogastillverkning i regioner. På samma sätt skulle staten kunna driva på utvecklingen av miljövänliga tankstationer, såsom laddstolpar, biogastankstationer och liknande. skulle kunna vara ett pilotlän för att pröva och utveckla ny teknik i omställningen till ett hållbart samhälle, anför motionärerna. Norr om finns stora naturtillgångar som kommer hela till del, slås det fast i motion 2012/13:N299 av och (båda M). Motionärerna anser det vara önskvärt att en större del av dessa naturtillgångar och resurser stannar i . Staten skulle kunna bidra till att utveckla norra genom att, i sin roll som ägare, placera utanför . Sammantaget anser motionärerna att regeringen bör överväga att placera statliga företags huvudkontor och verksledningar utanför och att en del av vattenkraftens resurser bör stanna i där de produceras, detta för att bidra till att utveckla hela . Mer fossil utvinning ger en ökad klimatförstörelse och ett mindre utrymme för investeringar i förnybar energi, sägs det i motion 2012/13:N334 av och (båda MP). Motionärerna förespråkar att all fossil utvinning fasas ut för att förbjudas och att den ersätts med klimatsäkra alternativ (yrkande 5) samt att inrättar ett klimatpolitiskt ramverk där dessa frågor sätts i ett sammanhang (yrkande 7). I motion 2012/13:N401 av (MP) argumenteras för att el för uppvärmning och kylning bör förekomma så sällan som möjligt. Motionären anser att regeringen bör ha ett ökat fokus på sårbarhets- och systemperspektivet när den utformar framtida energilösningar. Vidare bör det utredas hur styrmedlen lämpligast bör utformas så att fjärrvärme och fjärrkyla blir det självklara valet för de flesta. Motionären anser även att regler för energiförbrukning i byggnader bör utgå från energiegenskaper och inte från mängden köpt energi. Ett ökande antal experter och organisationer varnar för att eran med billig olja är över och att en minskad oljeproduktion är högst sannolik inom det kommande decenniet, framförs det i motion 2012/13:N403 av Per och (båda MP). Motionärerna hänvisar till den s.k. Uppsalaöverenskommelsen, som tagits fram för att hantera den minskande oljeproduktionens effekter på världsekonomin på ett kontrollerat sätt. I överenskommelsen erkänns s.k. (tidpunkten då den maximala råoljeproduktionen är uppnådd) som ett framtidsproblem som måste hanteras, och de undertecknande länderna förbinder sig att minska sitt oljeberoende i en sådan takt att en minskande oljeproduktion inte får alltför svåra effekter. bör enligt motionärerna ställa sig bakom överenskommelsen (yrkande 1) och också verka för att fler länder gör detsamma (yrkande 2). I motion 2012/13:N216 av (FP) begärs att de förslag som presenterades i utredningen i konkurrens (SOU 2011:44) genomförs. Utredningen föreslår tredjepartstillträde i alla fjärrvärmenät. Av budgetpropositionen framgår att målet för värmemarknadspolitiken är att öka effektiviteten, förbättra leveranssäkerheten och stärka kundernas ställning. Värmemarknaden utgörs främst av när- och fjärrvärme, men också av enskild bränsleeldning och elvärme. Regeringen riktar främst sina insatser inom värmemarknadsområdet mot att stärka konsumentens ställning. uppdrar regeringen åt och att redovisa utvecklingen på värmemarknaden när det gäller priser, konkurrens och miljöpåverkan. Enligt den senaste redovisningen ökade fjärrvärmepriset med . behandlande utskottet motioner om fjärrvärme (bet. 2010/12:NU12). Utskottet konstaterade att situationen på fjärrvärmemarknaden under en lång rad år hade genererat motionsförslag som på olika sätt varit inriktade på det naturliga fjärrvärmemonopolets utformning och tillkortakommanden. I betänkandet redogjordes för den då pågående s.k. . Utskottet ansåg mot bakgrund av bl.a. pågående utredningsarbete att det inte var motiverat för att vidta några åtgärder med anledning av de då aktuella motionerna. beslutade regeringen om direktiv till en utredning, den s.k. , som skulle analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenätverken och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna (särskild utredare bankdirektören ). redovisade utredningen sina förslag i betänkandet Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44). Utredaren föreslog att en ny fjärrvärmelag införs som bl.a. ska ge möjlighet till ett lagstadgat tredjepartstillträde i samtliga fjärrvärmenät. presenterade promemorian Förslag på åtgärder för utvecklade fjärrvärmemarknader (dnr 2012/1676/E). I promemorian redogör departementet för sin syn på förslagen i . konstaterar att är konkurrensförutsättningarna på fjärrvärmemarknaden begränsade. Vidare konstateras att konsumenternas ställning på fjärrvärmemarknaden bör stärkas. Regeringen gav i uppdrag (N2012/2611/E) att utreda och föreslå utformningen av en modell för reglerat tillträde till fjärrvärmenäten för producenter av värme. ska lämna förslag till de bestämmelser som bör ligga till grund för modellen. Uppdraget ska redovisas . Direktverkande el för uppvärmning Enligt Energimyndighetens rapport ökade användningen av elvärme i sektorn bostäder och service från 1970 till 1990. Därefter har användningen minskat. var användningen av elvärme i denna sektor . När det gäller el till uppvärmning och varmvatten i småhus användes 2010 totalt . anser att viktiga orsaker till att användningen av elvärme har minskat är att de relativt höga elpriserna tillsammans med konverteringsbidrag har gett starka incitament att byta till värmepump, fjärrvärme och pellets. besvarade statsrådet en interpellation (ip. 2011/12:254) från (S) om huruvida statsrådet avsåg att sätta upp ett mål om att avskaffa direktverkande el i åretruntboenden i . Statsrådet konstaterade bl.a. att regeringen inte avsåg att vidta några åtgärder för att skapa ett mål för avveckling av direktverkande el. , i samband med beredningen av budgetpropositionen , behandlade utskottet senast en motion om direktverkande el som uppvärmningsform (bet. 2012/13:NU3). Utskottet ansåg att avvecklingen av denna uppvärmningsform framför allt kan främjas genom en god konkurrens på marknaden mellan olika uppvärmningsformer. Något mål för avvecklingen ansåg utskottet inte att borde fastställa. Återföring av medel från vattenkraft Frågor om s.k. bygdemedel eller andra former av återföring av medel från vind- eller vattenkraftsproduktion har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen , (bet. 2012/13:NU2). Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden och upprepat uppfattningen att nuvarande principer även fortsättningsvis ska gälla för statens budgethantering. Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska knytas till statliga utgifter i samma område. Om sådana kopplingar skulle införas skulle korrigeringar behöva göras till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter. Sammantaget skulle detta enligt utskottet resultera i en svårgenomtränglig statlig budgethantering. och professor , grundare respektive ordförande för den internationella forskargruppen (), publicerade 2003 ett förslag på hur den minskande oljeproduktionens effekter på världsekonomin bör hanteras som kallas Uppsalaprotokollet (the Protocol). Utvinning av fossila bränslen avstyrkte utskottet (bet. 2010/11:NU14) ett motionsyrkande om att minerallagen (1991:45) borde ändras så att såväl prospektering efter som utvinning av kol, fossilgas och olja förbjuds. Utskottet framhöll att minerallagen tillsammans med och därtill knutna författningar utgör en garanti mot att svenska naturtillgångar brukas på ett ovarsamt och ohållbart sätt och att det dessutom råder en bred enighet i om att användningen av fossila energikällor måste minska. Vidare erinrade utskottet om att utskottet pekat på värdet av goda möjligheter för olika intressenter att undersöka den svenska berggrunden, vilket kan resultera i ökade kunskaper som på olika sätt gagnar . Prospektering efter exempelvis naturgas inom ramen för gällande strikta miljörestriktioner borde därför inte förbjudas. Vidare anförde utskottet att gällande restriktivitet när det gäller att låta naturgas spela mer än en marginell roll i det svenska energisystemet är tillräckligt för att det ska vara obehövligt att lagstifta mot utvinning av såväl naturgas som andra fossila bränslen. Motionsyrkandet fick stöd i en reservation (MP, V). Även avstyrkte utskottet (bet. 2012/13:NU17) med hänvisning till gällande miljölagstiftning motionsyrkanden om att minerallagen borde ändras så att prospektering efter fossila bränslen och utvinning av fossila bränslen i förbjuds. Motionsyrkandena fick stöd i en reservation (MP). I en annan reservation (V) förespråkades i stället en vetorätt mot utvinning av fossil gas och olja. I motion 2012/13:N299 (M) förespråkas att en del av vattenkraftens resurser bör stanna i . Här vill utskottet erinra om de grundläggande principer som gäller för statens budgethantering och som har redovisats i samband med att utskottet har tagit ställning till motioner om återföring av medel från vatten- eller vindkraft samt vissa andra naturresurser (se bl.a. bet. 2012/13:NU2). Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter i samma område. Utskottet anser att de nuvarande principerna för statens budgethantering ska gälla även fortsättningsvis. Med anledning av yrkandena i motion 2012/13:N334 (MP) om fossil utvinning vill utskottet erinra om de miljörestriktioner som redan finns för utvinning av gas och olja i . Dessa restriktioner innebär strikta begränsningar för sådan utvinning som kan medföra negativ miljöpåverkan. När det gäller vad som anförs i motion 2012/13:N401 (MP) om att el för uppvärmning och kylning bör förekomma så sällan som möjligt vidhåller utskottet sin uppfattning om att en utfasning av den direktverkande elen som uppvärmningsform framför allt kan främjas genom en god konkurrens på marknaden mellan olika uppvärmningsformer. Motion 2012/13:N403 (MP) rör ett förslag från två forskare om hur den minskande oljeproduktionens effekter på världsekonomin bör hanteras. Utskottet anser inte att något riksdagsuttalande ska göras med anledning av motionen. används i olja framför allt som transportbränsle. Transportsektorn och fordonsflottan behöver ställas om för att bryta oljeberoendet och minska miljöpåverkan, vilket dock bör prioriteras. I motion 2012/13:N216 (FP) begärs att fjärrvärmenäten öppnas upp för konkurrens. Av tidigare redovisning framgår att har fått i uppdrag att utreda och föreslå utformningen av en modell för reglerat tillträde till fjärrvärmenäten för producenter av värme. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte är motiverat för att nu vidta några åtgärder med anledning av motionen. Utskottet ser inte heller någon anledning för att vidta några åtgärder med anledning av vad som anförs i motion 2012/13:N375 (S) om förnybar energi och att utse till pilotlän. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga motioner som är aktuella i avsnittet i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Biogas, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 15, 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:MJ409 av (SD) yrkandena 1, 7 och 8, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N280 av m.fl. (S), 2012/13:N314 av i (C), 2012/13:N328 av (C) och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 10. Biogas förutspås bli en viktig energiform . Inte minst kan biogasen vara viktig för framtidens transporter. En ökning av produktionen är därför väsentlig för en omställning från ett fossilberoende samhälle. Det fordras en ambitiös ansats för att öka andelen biogas såväl bland fordonsdrivmedel som inom andra sektorer. En övergripande plan behövs för hur staten, regionerna och kommunerna ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. För att möjliggöra detta krävs en helhetsstrategi med såväl mål som konkreta åtgärder. Ett mål bör fastställas för den årliga biogasproduktionen 2020. Vi anser således att bör uppmana regeringen att ta fram en biogasstrategi och fastställa ett nationellt mål för den årliga biogasproduktionen 2020. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2012/13:MJ424 (S), 2012/13:N366 (S) och 2012/13:N405 (MP) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Biogas, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ409 av (SD) yrkandena 1 och 8 samt 2012/13:MJ409 av (SD) yrkande 7, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 15, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N280 av m.fl. (S), 2012/13:N314 av i (C), 2012/13:N328 av (C), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 10. Biogas bör i första hand användas till drivmedel. Samhällsnyttan är störst om biogasen nyttjas till tunga fordon inom transportsektorn. En central del av att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla in sig på gasnätet. Så sker på sina håll , men då gasnätet i princip är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns det i likhet med vad som anförs i motion 2012/13:MJ409 (SD) enligt min mening skäl att verka för en utbyggnad av gasnätet, givetvis då inom en rimlig kostnadskalkyl. Primärt bör målsättningen vara att nätet når ut i jordbruksintensiva regioner, t.ex. och , där potentialen att nyttja stallgödsel är stor. Jag anser att bör uppmana regeringen att verka för en utbyggnad av gasnätet till de jordbruksintensiva regionerna i . Jag anser också att ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi bör komma till stånd. Generella regelverk för hela behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta; snarare kan stordriftsfördelar skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. Med det anförda tillstyrks motion 2012/13:MJ409 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Vindkraft, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:N214 av och (båda M) och 2012/13:N267 av m.fl. (S). Vindkraften är det energislag som byggs ut snabbast i både och världen. Utbyggnaden skapar nya gröna jobb och är en förutsättning för att nå målen om förnybar energi. Utbyggnadstakten har varit hög under ett flertal år, men har det uppkommit ett antal hinder, och den tidigare så positiva utvecklingen har börjat sakta ned. För att ta vara på den potential som finns i vindkraften är det nödvändigt att öka allmänhetens deltagande och därmed acceptansen för vindkraft i närmiljön. Ett sätt att uppnå detta är att erbjuda dem som bor i närheten av ett blivande vindkraftverk att bli delägare genom att köpa andelar i kraftverket. Jag anser därför att den som bygger ett vindkraftverk ska vara skyldig att ge dem som bor inom en radie av från kraftverket möjlighet att köpa andelar i det. Sammanlagt bör av ägandet vara öppet för närboende, och de andelar upp till denna nivå som inte köps av närboende bör erbjudas boende i kommunen. Med det anförda tillstyrks motion 2012/13:N253 (MP) i berörd del. Motionerna 2012/13:N267 (S) och 2012/13:N214 (M) avstyrks. Vindkraft, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N214 av och (båda M) och 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:N267 av m.fl. (S). I likhet med vad som anförs i motion 2012/13:N214 (M) anser jag att det är motiverat med en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i . Den gällande planeringsramen för vindkraften är enligt min mening alldeles för optimistisk. För att nå nivån i ramen måste dagens vindkraft femdubblas. En så stor andel vindkraft är inte bara investeringsmässigt kostsam utan blir också mycket besvärlig att hantera på elnätet. Den svenska landsbygden och landskapsbilden kommer därtill att förfulas av alla vindsnurror. Många närboende drabbas dessutom av både buller och solreflexer. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2012/13:N214 (M). Motion 2012/13:N267 (S) och motion 2012/13:N253 (MP) avstyrks i här aktuella delar. Vindkraft, punkt 2 motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vindkraften har fått ett stort kommersiellt genombrott i , och det finns omfattande planer på utbyggnad av stora vindkraftsparker både på land och till havs. När det gäller att utveckla vindkraft till havs har unika förutsättningar som måste tas till vara. har både industrikapacitet att utveckla tekniken och en lång kustremsa. En satsning på havsbaserad vindkraft skulle säkra el till den elintensiva industrin och hjälpa till att klara uppsatta klimatmål. Tyvärr finns det hinder för den havsbaserade vindkraften. Som nämns i motion 2012/13:N267 (S) är det förenat med vissa högre kostnader att etablera vindkraft till havs. De högre kostnaderna beror bl.a. på att landanslutning av vindkraftsparker bekostas av projektören, som den som etablerar sig i ett område där det redan finns ett kraftverk kan ansluta sig till den befintliga ledningen. Detta leder till att utbyggnaden av havsbaserad vindkraft inte utvecklas på det sätt som vi anser nödvändigt eftersom möjliga projektörer väntar ut varandra. har lämnat en rapport till regeringen, där ett system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaderna vid förnybar elproduktion föreslås. Vi anser att Svenska kraftnäts förslag kan lösa det problem som riskerar att bromsa utbyggnaden av havsbaserad vindkraft och har lagt fram förslag med denna inriktning. Förslaget behandlas i utskottets betänkande om prövning av nätkoncessioner (bet. 2012/13:NU12). Vi ser därför inget skäl för att bifalla de aktuella motionerna. De avstyrks således i berörda delar. Vindkraft, punkt 2 motiveringen (V) av (V). Vindkraft är den energikälla som ökar mest i världen, och utvecklingen i visar på samma trend. Jag vill här påminna om förslag för att främja vindkraften som dessvärre avslog (bet. 2012/13:NU3). Som jag då påpekade finns det en stor outnyttjad potential för den havsbaserade vindkraften. Därför vill jag och främja pilotstöd, forskning och utveckling samt marknadsintroduktion av vindkraft till havs bl.a. genom att skapa ett nytt anslag. Jag ser därför inget skäl för att bifalla de aktuella motionerna. De avstyrks således i berörda delar. Solenergi, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:N394 av (C). Vi vill sätta fart på utbyggnaden av förnybara energikällor. Åtgärder för den förnybara energiproduktionen måste dock utformas så att de når största möjliga effekt på både kort och lång sikt. I likhet med vad som anförs i motion 2012/13:N366 (S) anser vi att bör få i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk för att föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad. Med det anförda tillstyrks motion 2012/13:N366 (S) i berörd del. Motion 2012/13:N394 (C) avstyrks. Solenergi, punkt 3 motiveringen (MP) av (MP). Solenergi har en viktig roll i ett förnybart energisystem. När det gäller åtgärder för att främja solenergimarknaden vill jag hänvisa till de förslag som har lagt fram, vilka avslogs av (bet. 2012/13:NU3). förordade en förlängning och utökning av stödet till installation av solvärme och solel. Vidare förespråkades ett planeringsmål för solvärme () och för solel () och att borde få i uppdrag att utreda hur dessa mål ska uppnås och beräkna vilka insatser som behövs. Innehållet i det uppdrag jag anser att borde ges skiljer sig således från vad som förespråkas i motionerna 2012/13:N366 (S) och 2012/13:N394 (C). Motionerna avstyrks därför i aktuella delar. Solenergi, punkt 3 motiveringen (V) av (V). Potentialen för att i utnyttja solen som kraftkälla effektivare än vad som sker är enorm. Eftersom det är billigare att installera el från andra förnybara energikällor är solenergin förlorare i elcertifikatssystemet. När det gäller åtgärder för att främja solenergimarknaden vill jag hänvisa till förslag som avslogs av (bet. 2012/13:NU3). Som jag då anförde förespråkar jag en kraftfull utbyggnad av solenergin i . Ökade satsningar på klimatvänlig energiteknik bör göras för att ytterligare stimulera användandet av exempelvis solel och solvärme. För att tydliggöra värdet och nödvändigheten av satsningen på solenergi för både branschen och hushållen behövs nationella planeringsmål för såväl solel som solvärme. Realistiska planeringsmål är enligt min och uppfattning solel och solvärme till 2020. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2012/13:N366 (S) och 2012/13:N394 (C) i aktuella delar. Vågkraft, punkt 4 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 19. Vågkraft är en ny energikälla som utvecklas såväl i som i många andra länder. Kraftverken kan se olika ut men principen är att de på ett effektivt sätt ska omvandla vågenergin till elektricitet som de måste hålla för havets krafter. Fördelen vi ser med vågkraften är att den kommer att ge en förhållandevis låg miljöpåverkan jämfört med många andra energikällor. Av elektriciteten i elnät kommer i princip ingenting från vågkraft. Detta kan dock förändras, för med rätt stöd kan vågkraft komma att bli en viktig kompletterande förnybar energikälla. bör därför uppmana regeringen att se över möjligheterna att stödja vågkraft som en kompletterande förnybar energikälla. Motion 2012/13:N366 (S) tillstyrks således i här aktuell del. Vågkraft, punkt 4 motiveringen (V) av (V). Vågkraft kan komma att bli en viktig del i den framtida förnybara energimixen i . Tekniken befinner sig dock fortfarande i sin linda. För att vågkraften ska kunna utvecklas till sin fulla potential är det viktigt med stöd inom energiforskningsområdet. Jag vill därför här påminna om de förslag som tidigare lagt fram för att främja vågkraft (se bet. 2012/13:NU3 och bet. 2012/13:NU6). föreslog då ökade medel för satsningar på forskning inom bl.a. vågkraft, men detta avslogs av riksdagsmajoriteten.