bet · H001UbU8 · 2013-03-11 00:00:00 — Men även högskolestudenters utbildning behöver ha god anknytning till arbetsmarknaden, och studie- och yrkesvägledning måste fungera väl genom hela utbildningssystemet, så att studenter kan fatta beslut på goda grunder.Jag vill påminna om att det också finns andra utmaningar än matchningsproblematiken. Att de mest studiemotiverade når anställbarhet på så som möjligt är faktiskt inte det enda målet för högre utbildning. Vi har fler samhällsutmaningar att angripa - klimathot, ojämlikhet, ohälsa, bristande demokrati. Vårt samhälle skulle må bra av mer kritiskt tänkande, mer bildning, mer kreativitet och mer innovationskraft.Den som studerar på högskolan förbättrar inte bara sina chanser på arbetsmarknaden avsevärt och bidrar till tillväxt, utan han eller hon utvecklas också som människa, ser sammanhang och får nya perspektiv på tillvaron. Ju fler som tar del av högre studier, desto större motvikt blir det till den devalvering av bildning, kunskap och kultur som jag tycker mig kunna se i vårt samhälle i form av antipluggkulturer, försämrad läsförståelse, ökad främlingsfientlighet, triviala kvällstidningsrubriker och alltmer idiotiska tv-programsidéer.Eftersom vi lever i där de tekniska möjligheterna för att bilda sig och ta del av ny kunskap i en öppen utbildningskultur ökar för var dag som går måste vi också använda dessa möjligheter i samhällsbygget om vi ska kunna utgöra en motvikt till det som är förenklat och fördummat.Herr talman! Jag vill avsluta med en vädjan till majoriteten i utskottet att tillsammans med oss i bred majoritet anta alla dessa utmaningar. Släpp er gamla debatteknik som går ut på att ta billiga poäng genom att påstå att vi måste välja mellan kvalitet och kvantitet och att vi bara bryr oss om det . Släpp den politik som orsakar skandalrubrikerna och de oroade inläggen, inte bara från oss socialdemokrater utan också från så vitt skilda håll som TCO, , Teknikföretagen, ett flertal lärosäten och ENQA, för att nämna några.Det finns en oro för att vi aldrig kommer att klara konkurrensen med så låg andel högskole- och yrkeshögskoleutbildande, oro för matchningsproblem och misslyckade rekryteringsförsök, oro för den ökade snedrekryteringen, oro för ett kvalitetsutvärderingssystem som ensidigt premierar vissa saker och inte håller måttet internationellt och oro för kompetensförsörjning i hela landet.Dimensionera högskolan och efter efterfrågan och förmåga. Stäng inte dörren i ansiktet på dem som både vill och kan. Ta till vara den naturliga nyfikenheten och den inneboende kraften hos de individer som står och stampar och vill in. Gör en seriös översyn av högskolelandskapet för att kunna utveckla, och eventuellt avveckla, med goda argument i stället för godtycklig strypning. Att bara backa upp en handfull elitinstitutioner är varken en framgångsrik lösning på de framtida utbildningsbehoven eller på hur man ökar kvaliteten i den högre utbildningen och forskningen. behöver både stora breda universitet och specialiserade mindre högskolor.Gör allt detta för alla de 10 000 och 20 000 som står och stampar, vill in och är fyllda av lusten att lära och "jag kan också".Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 11 men står naturligtvis bakom innehållet i samtliga våra reservationer och i det särskilda yttrandet. debatterar vi högskolan och de villkor som ska gälla vid ansökan till och i högskolan. väckte vi från en motion om vikten av att meritpoäng ska ges även till dem som läser modersmål och inte bara till dem som läser moderna språk.Hösten 2010 började nya regler att gälla för antagning till högskolan. Genom att läsa särskilda så kallade meritkurser får eleven extra poäng, meritpoäng, att lägga till sitt meritvärde och därmed förbättra förutsättningarna att komma in på en särskild högskoleutbildning. En del av dessa meritkurser är de i moderna språk. Det gäller bland annat fördjupningskurser i moderna språk. Syftet är att få fler att läsa språk på gymnasiet. Alla språk som läses enligt kursplanen för ämnet moderna språk är meriterande.Det nuvarande meritpoängssystemet begränsar tyvärr många elever genom att det utgår från att svenska är alla elevers modersmål. Många elever i den svenska skolan läser svenska som andraspråk. Vid sidan av har de sedan modersmålsundervisning samt kurser i engelska. Att utöver detta aktivt välja att läsa ytterligare kurser i så kallade moderna språk innebär att dessa elever läser mer språk men belönas inte för det i meritpoängssystemet.Miljöpartiet menar att elever som av olika anledningar bedriver modersmålsstudier inte ska missgynnas av det nuvarande meritpoängssystemet. Om vi över huvud taget ska ha ett meritpoängssystem och premiera språkkunskaper vid antagning till högskolan anser vi att kunskaper som eleven tillägnat sig genom studier i modersmålet naturligtvis ska vara meriterande på samma sätt som moderna språk. Med anledning av detta föreslår vi att regeringen ska få i uppdrag att verka för att även kunskaper i modersmålet ska ge meritpoäng.Herr talman! Under har teknikutvecklingen gått i rasande fart. Hela samhället håller på att digitaliseras. Det som mer eller mindre var omöjligt att på ett enkelt och snabbt sätt få reda på kan man nu få veta genom några klick på tangentbordet. Den nya tekniken har fört mycket positivt med sig, och allt fler människor och länder använder sig av nätet. är ett av de länder i världen som har den mest teknikvänliga befolkningen, delvis på grund av breda satsningar.Allt tyder på att framtidens utbildningar kommer att vara mer beroende av nätet. En växande andel studenter väljer att studera genom nätutbildningar eller distansutbildningar. ökade antalet svenska nätstudenter från 20 000 till 40 000 helårsstudenter. läser 80 000 studenter hela eller delar av sin högskoleutbildning på nätet, vilket motsvarar av helårsstudenterna.Svenska högskolor erbjuder omkring 3 500 fristående kurser, 90 yrkesexamensprogram och 130 generella program på nätet. Just därför är det viktigt att se över hur möjligheten till högre användning av nätutbildningar och distansutbildningar kan utvecklas.Herr talman! Bedömning är en helt central del i skolans arbete med att stimulera lärande och kunskapsutveckling. Alla processer som bidrar till att göra lärandet synligt för eleven är viktiga för elevens framtida utveckling.Bedömning för lärande synliggör elevens kunskaper och effekterna av undervisningen så att lärarna kan förstå bättre vad som fungerar i undervisningen och vilka behov eleverna har. Därför måste bedömningen av elevens prestationer utformas på ett sådant sätt som gynnar elevens utveckling mot de mål som läroplanen fastställer.En granskning som Skolinspektionen gjorde 2011 visade dock på att endast en liten andel av de nyexaminerade lärarna fått tillräcklig utbildning i bedömning. Man fann att många lärare är osäkra på hur de ska bedöma yngre elevers kunskaper och inte alltid utgår från de krav som ställs i kursplanerna.Det saknas ofta ett samband mellan målen för undervisningen, det som sker i klassrummet och hur eleverna sedan bedöms. Ett sätt att förbättra situationen är att stärka bedömningskompetensen i lärarutbildningen.Herr talman! I finns det ca 40 . Dessa skolor är godkända av Skolinspektionen som fristående skolor och undervisar enligt läroplan. Waldorfskolorna har varit en viktig del av det svenska skolväsendet som på många sätt har bidragit till utvecklingen och mångfalden av den svenska skolan.Det har tidigare funnits en integrerad utbildning för att bli behörig Waldorflärare. Denna utbildning har genomförts av Waldorflärarhögskolan, först i samarbete med i och sedan med . Tyvärr har avbrutit detta samarbete. tillbaka är utbildningen av Waldorflärare därmed inte längre en integrerad och finansierad del av den svenska lärarutbildningen.Samtidigt har regeringen i en förordning beslutat att Waldorflärare är behöriga att undervisa i . Å ena sidan ställer regeringen krav på att lärarna ska vara behöriga och utbildade Waldorflärare, å andra sidan tar regeringen inget ansvar för att finansiera denna utbildning.Det är mycket märkligt, menar vi, att regeringen ställer krav på Waldorflärarutbildning men inte säkerställer att denna lärarutbildning, på samma sätt som all annan lärarutbildning i , finansieras offentligt. Det är regeringen som har det övergripande ansvaret i denna fråga.Vi menar att det inte duger att, som regeringen gör , skylla på att detta är en sak enbart för universiteten själva och Waldorflärarhögskolan att komma överens om på tu man hand. Det som behövs för att vi även i fortsättningen ska ha tillgång till utbildade och kompetenta Waldorflärare i är att regeringen tar initiativ för att säkerställa Waldorfhögskoleutbildningens existens. Vi vet att regeringen nu har börjat samtala med Waldorflärarutbildningen och utlovat förbättringar, men hitintills har vi bara hört fagra löften och inte sett någon verklighet.Regeringen har skapat ett stort problem som kan bli Waldorfskolornas slut i . Det måste regeringen ta ansvar för.Det som efterfrågas är vad regeringen avser att göra för att säkerställa att Waldorflärarutbildningen i finns kvar, är fullt finansierad och att vi kan känna oss trygga med att det även kommer att finnas behöriga Waldorflärare i Sverige.Herr talman! Med det vill jag avslutningsvis yrka bifall till reservationerna 7 och 10, men vi står självfallet bakom alla våra reservationer. Trevligt att vara här! Det är många vänliga ansikten som jag känner igen. Kul att se er igen! Och jag menar det.Jag tänker fatta mig kort . Jag tänker koncentrera mig på en av de motioner jag har väckt som berör högskolan.Även om det finns orosmoln, som berördes i det första inlägget , är det fortfarande så att ligger högt vad gäller andelen människor som genomgår en högre utbildning. Vi har en förhållandevis väl utbyggd högskola vad gäller antalet utbildningsplatser. Vi har även vad jag anser vara en ganska hygglig geografisk spridning på våra högskolesäten.Ändå finns det brister i våra utbildningar, vilket bland annat om anställbarhet efter högskolestudier visar. som rapporten visar att vissa högskolor har ett mycket väl utvecklat system för samverkan med näringslivet under studierna visar den också att det är betydligt sämre ställt vid andra högskolor vad gäller denna samverkan.Kvaliteten varierar och den varierar ganska ordentligt. Det är någonting som borde väcka oro både hos vår regering och hos våra beslutsfattare. Det handlar trots allt om att våra studenter ska vara anställbara efter avslutade studier. Det handlar också om att vi ska få ned arbetslösheten, inte minst när det gäller våra ungdomar, som vår konkurrenskraft måste stärkas. Ett nära samarbete mellan högskola och näringsliv underlättar för våra studenter att etablera kontakter med näringslivet, vilket naturligtvis ökar chanserna att man som student erhåller ett jobb efter avslutade studier. Ett sådant samarbete ökar dessutom möjligheterna att verklighetsanpassa studierna så att de är optimerade, och det här är viktigt, i förhållande till de krav som dagens näringsliv ställer på utbildningen.Ytterligare ett problem som lyfter fram är att uppföljningen av studenternas anställningsmöjligheter efter avslutad utbildning inte sker i den omfattning eller med den kvalitet som är önskvärd. Om det nu är som så att det brister vad gäller uppföljning och utvärdering är det naturligtvis mycket svårt att veta om en viss utbildning är optimerad efter dagens arbetsmarknadsbehov.Herr talman! är det så att det har skett förbättringar. Det har till och med jag insett. Jag läste det faktiskt i går. Det är glädjande. Men det finns mer att göra på området. För att säkerställa att man gör relevanta utvärderingar fortlöpande menar jag att det ska skrivas in i högskolelagen, och ska det alltså tydligt framgå att lärosätena ska ha en skyldighet att fortlöpande följa upp examinerade studenters erfarenheter av sin utbildning, men också vilken framgång de röner när de är klara med sin utbildning. Hur ser det ut? Har de fått jobb? Hur länge går de arbetslösa? Vart har de tagit vägen? Har de studerat vidare? Det här är oerhört viktigt. Det menar jag ska skrivas in i högskolelagen. Det har åtminstone inte skett. Jag dubbelkollade det för säkerhets skull i högskolelagen i går.Det är dessutom så att det fortfarande finns brister. har vi inget högskoleverk , men påtalade att det fanns ett antal brister. Man menar att det gäller en avsaknad av "mätbara indikatorer och mål för samverkan med arbetslivet". Det är ändå en ganska allvarlig kritik. Jag menar att det naturligtvis måste åtgärdas.Med det vill jag yrka bifall till reservationerna 3, 6 och 8. var jag aktiv inom studentfacklig verksamhet. När jag kom in i träffade jag kolleger från för att förhöra mig lite om vad det är som är på gång . Vad är det för viktiga frågor som vi bör ägna oss åt och fördjupa oss i?Det de svarade mig gjorde mig rätt beklämd. De sade: Du, , det är precis samma frågor som var aktuella när vi var aktiva. Det handlar om kvalitet i högre utbildning, gymnasifiering av högskolan, studiefinansieringen och invandrarakademikernas situation. Det är tragiskt att höra och tragiskt att får förflyta utan att någonting händer.Desto bättre känns det med en alliansregering vid rodret. Äntligen ser vi att något börjar hända.Kvalitet har hamnat i fokus, och den påverkar numera till viss del även resursfördelningen. Dessutom har mycket resurser satts in för att ge bättre förutsättningar för lärosätena att faktiskt erbjuda utbildningar med kvalitet och inte bara många studieplatser. Visst måste det göra skillnad för kvaliteten att regeringen sedan den tillträdde har ökat anslagen per studieplats inom humsamsektorn med . Visst är det också kvalitet att vi bättre matchar studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov, i synnerhet av de dyra utbildningsplatserna såsom läkare och tandläkare där antalet nybörjarplatser har ökat . Detta medför att presumtiva studenter faktiskt har en rimlig chans att antas till utbildningen i och inte prompt måste bege sig till länder såsom , och för att möjliggöra sina önskade studieval. Visst gynnar det också kvaliteten att alla lärosäten numera kan söka examensrätt inom smalare profilområden och att kvalitetsutvärderingssystemet fokuserar på studenternas resultat och inte bara på lärosätenas interna kvalitetsarbete.Kvalitet i högre utbildning hänger ju också samman med förkunskaper där hela utbildningssystemet utgör en sammanhållen kedja. Alliansregeringen har där satt ett ökat fokus på kunskap, tidigt stöd och tidig hjälp alltifrån lågstadiet och upp genom gymnasiet. Vi har dessutom skärpt kraven på förkunskaperna för att uppnå grundläggande behörighet till högre utbildning, och vi har infört meritpoäng för att uppmuntra fler att läsa fördjupningskurser i språk och matematik. krävs det faktiskt godkänt i svenska, engelska och matematik. Många skulle nog tycka att det är en självklarhet, men så har tidigare inte varit fallet. Detta är ett sätt att medvetandegöra de unga om den arbetsinsats som kommer att krävas och markera att högskolestudier ställer krav på ökat ansvarstagande och ökad självständighet jämfört med gymnasiestudier. presenterade en rapport i vilken de hade tillfrågat universitetslärare om nya studenters kunskapsnivå. En majoritet av lärarna hävdade då att förkunskaperna hade förändrats - dess värre till det sämre. Lärarna ansåg att studenterna hade det svårare än gårdagens studenter att uttrycka sig skriftligt, att de var svagare i matematik och att de hade för ytliga kunskaper till och med i engelska - det tror vi faktiskt inte eftersom vi tror att svenska studenter är duktiga i engelska. Det var universitetslärarnas uppfattning. De var också oroade av att motivationen och ambitionen brister hos studenterna. Dessutom menade lärarna att många studenter kräver alltför mycket hjälp och service och att de inte tar ansvar för sina studier.Dåvarande universitetskanslern var bekymrad då han kommenterade rapporten. Han såg flera orsaker till den uppkomna situationen, däribland låga förkunskaper men också den bristande konkurrensen till olika utbildningar, vilket gör att det generellt sett krävs lägre betyg för att komma in. Det här är också en konsekvens av att antalet platser inom högskolan har byggts ut i en utsträckning som gör att konkurrensen är borta. Han menade därför att universitet och högskolor står inför stora utmaningar.För det första måste studenter med goda förkunskaper bli utmanade av sina studier. För det andra måste högskolorna jobba för att lyfta upp en grupp studenter från en låg kunskapsnivå till en fullgod akademisk nivå. För det tredje måste universitet och högskolor förmås bibehålla sina krav på kvalitet så att de inte sänker ribban för att studenterna ska bli godkända.Nu är det ännu för tidigt att veta vilken effekt reformerna på utbildningssidan som Alliansen har genomfört kommer att få för den högre utbildningen. Men jag tror att det är viktigt att hålla fokus på de uppräknade utmaningarna som såg också för de närmaste åren.En ytterligare fråga som diskuterades mycket då jag var studentfackligt aktiv var, som jag nämnde, invandrarakademikernas situation och deras svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Gruppen av utlandsfödda med akademisk utbildning utgör en tredjedel av dem som har flyttat till , men bara hälften av dem har ett arbete som motsvarar deras utbildningsbakgrund och yrkeserfarenhet. Då liksom nu är detta ett stort resursslöseri, och det är glädjande att regeringen nu tar krafttag för att försöka råda bot på situationen. Det sägs ibland att har världens bäst utbildade taxichaufförer och att där finns både hjärnkirurger och ingenjörer bland dem som kör oss. Hur sant detta är vet väl ingen exakt. Men då i drev projektet vägen har jag fått mig berättas att när de sökte personer med läkarbehörighet hittade de några som jobbade som stuveriarbetare i hamn och andra som sålde korv på torget. Det är inte klokt hur vi misshushållar med mänsklig kompetens.Nu finns det hur som helst kompletterande utbildningar för flera olika yrkesgrupper, till exempel jurister, lärare, läkare och sjuksköterskor. En rad uppdrag har också lagts ut för att möta ett ökat behov av validering. Metoder ska förfinas och vidareutvecklas, och Universitets- och högskolerådet, UHR, har gjorts ansvarigt för all bedömning av utländsk utbildning alltifrån gymnasienivå till högskoleutbildningar. Det här har varit uppdelat på flera myndigheter, men blir det en portal in. Det kommer att underlätta och tydliggöra arbetet. Vidare ska åtgärderna följas upp. En första delrapport väntas . Detta är bra för samhällsekonomin, och vi måste naturligtvis inse att detta är stimulerande för den enskilde som har lagt ned tid, kraft och möda på att skaffa sig en akademisk utbildning och sedan inte har fått dra nytta av den i sitt nya land.Herr talman! När jag läser oppositionens motioner förvånas jag. Ambitionerna och visionerna med högre utbildning är svåra att identifiera, i stället presenteras allmänt skrivna förslag som vi har sett . Socialdemokraterna till och med upprepar ett förslag om att införa ett treterminssystem. Den möjligheten har funnits . Det är tråkigt att vi inte lyfter upp diskussionen och tar till oss av vad som faktiskt fungerar och i stället fokuserar resurserna och diskussionerna på sådant som vi faktiskt behöver förbättra.Splittringen mellan partierna i oppositionen är dessutom total. Av alla reservationer är det faktiskt bara en som lyckats samla åtminstone de tre rödgröna partierna.Detta visar att det på utbildningsområdet finns en spretig politik från fyra oppositionspartier som ska ställas mot en enig allianspolitik i de viktiga framtidsfrågorna som högre utbildning är.Min förhoppning är, avslutningsvis, att studenter som är aktiva inte ska mötas av samma besked som jag fick om att inget har hänt, utan att de stora och viktiga samhällsfrågor som de jobbar med nu faktiskt har klarats av och att man har gått vidare.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder)I detta anförande instämde (M). talar mycket om kvalitet. Det är naturligtvis avgörande. Hon pekar mycket på vad bristande grundutbildning kan leda till för utmaningar i högre utbildning. Det är också intressant.Apropå att vi ska fokusera på sådant som vi är överens om vet vi båda två att kvaliteten behöver öka, särskilt inom humsamområdet. Många studenter har så lite lärarledd tid som , ingen möjlighet till praktik och för lite handledartid när de skriver uppsatser och så vidare.Om ni väljer att fokusera så pass mycket på kvaliteten, vilket jag tycker är bra, undrar jag varför ni inte har högre anslag än vi har för kvalitetsförbättringar. Det var också en fråga att få! Jag har precis berättat om hur vi har ökat anslagen inom humsamområdet per utbildningsplats. Här har vi gjort krafttag, och det har vi gjort i samband med att vi sitter i majoritet. Vi sitter vid makten, och vi genomför de enorma resursförstärkningarna i ett sådant läge. Det talar sitt eget språk.Jag skulle vilja ställa en annan fråga till , som uppehöll sig mycket vid detta att fler måste få chansen till högskoleutbildning. Jag håller naturligtvis till stor del med om det nämnde och när hon sade att det är viktigt att vi måste svara upp med antal platser.Jag läste en skrift som heter högskolevärld i ständig förändring, som gav ut precis innan det blev , där universitetskanslern pratar lite om överutbildning. Han reflekterar över det: Överutbildning, finns den? Det universitetskanslern nämner där är att man inom högskolesektorn börjar debattera att det finns en inflation i högskoleplatser, och just detta att när hälften av en befolkning i princip har universitets- och högskoleutbildning eller yrkeshögskoleutbildning är risken att populariteten minskar. Där nämns också en rapport som FAS gav ut som säger att "var tredje anställd . har högre utbildning än jobbet kräver" och att "gruppen 'underutbildade' är medan gruppen 'rätt utbildade' har minskat".Jag tycker att det är en viktig reflexion, och jag skulle gärna vilja höra hur ser på den frågan. Först tycker jag att vi inte så mycket behöver debattera resursförstärkningar som vi är överens om. De här resursförstärkningarna är ju någonting som vi har varit överens om. Jag menade de 200 miljoner som vi har lagt men som inte ni har lagt på kvalitetsförbättringar.Sedan tror jag inte ett smack på det där att vi skulle vara på väg in i ett samhälle där vi har för hög utbildning. Jag tror att det är en myt. Sambandet mellan hur man etablerar sig på arbetsmarknaden och vilken utbildning man har är fortfarande linjärt. Det finns länder som har betydligt högre andel utbildad befolkning än vi, så jag tror inte att vi ligger i farozonen för det på många år.Jag tänkte på det här med kvalitet och kvantitet, och jag undrar varför ni bara resonerar så när det gäller inom högskolans snäva ram. Man kan faktiskt välja både kvantitet och kvalitet inom högskolan, och för den delen inom hela utbildningsområdet, och därmed stärka konkurrenskraft, skapa jobb och se till att lösa matchningsproblematiken. Men då måste man välja bort kvantitativa satsningar på andra områden där det är mer osäkert om de skapar jobb eller inte. Man kan nämna krogmomssänkningar eller kraftiga sänkningar av bolagsskatten som sådana exempel.Ni kan väl inte mena att detta att ha högre ambitioner när det gäller utbildningsområdet är en mindre kvalitativ satsning än att det ska bli billigare pommes frites på krogen eller läx-RUT till exempel? Jag förstod mycket väl att det handlade om de extra pengar som ni har avsatt för kvalitet. handlar det om att vi har gjort dessa kraftfulla förstärkningar när alliansregeringen sitter på kassakistan.