bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningsområdet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. för . har medel använts för olika utvecklingsinsatser inom vuxenutbildningen, bl.a. för undersökning av vuxnas kunskaper och kompetenser och för Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC) som undersöker den vuxna befolkningens kunskaper, kompetens och allmänna färdigheter som behövs på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att insatserna bör bedrivas i motsvarande omfattning som 2013. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2015–2020. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 3 (SD) och 4 (V). Anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för kompletterande utbildningar – statsbidrag för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet som avser hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning för . En satsning på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) inleddes . Regeringen anser att medel bör avsättas så att verksamheten kan utökas med ytterligare ca 3 500 årsplatser . För satsningen föreslås att anslaget ökas med 2014. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16) en satsning på vuxenutbildning för personer i åldern 20–. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Satsningen motsvarar ca 1 500 årsplatser . Satsningen på en lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning regeringen tidigare beräknat och tilldelat medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014. Förutom de ovan föreslagna anslagsförändringarna påverkas de totalt föreslagna och beräknade anslagsnivåerna av ett antal reformer, besparingar och överföringar till respektive från andra anslag som regeringen har aviserat i tidigare budgetpropositioner och som fasas ut eller skalas upp. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2015–2020. I propositionen anges att Myndigheten för beslutar om stöd till utbildningsanordnare. Huvuddelen av utbildningarna bedrivs under fyra kalenderår, men på grund av höga investeringskostnader bedrivs pilotutbildning . I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del begärs att ytterligare ska tillföras anslaget . Motionärerna anser att vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen. Av dessa medel avsätts till fler platser i den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) för att ge möjlighet till en gymnasieutbildning för alla de arbetslösa unga som saknar gymnasiekompetens. Detta sker inom ramen för det socialdemokratiska förslaget om ett utbildningskontrakt (se vidare nedan). Återstående satsas på fler platser i . Motionärerna hänvisar i sammanhanget till att endast 25–av ansökningarna att bedriva yrkeshögskoleutbildning beviljades 2012 och att det gick i genomsnitt 4,2 sökande per studieplats. Detta visar enligt motionärerna på ett stort behov av att utöka möjligheterna att studera vid . Också i kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs fler platser inom komvux. I motion 2013/14:Ub340 av (S) anser motionären att man bör investera i en mer permanent och långsiktigt hållbar struktur för yrkesvux eftersom den visat sig vara en lyckad utbildningsform. I motion 2013/14:Ub433 av (S) framhåller motionären behovet av vuxenutbildning. Att mitt i livet kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana är något som samhället enligt motionären måste bejaka. I motion 2013/14:Ub488 av m.fl. (S) yrkande 1 efterfrågas fler studieplatser bl.a. inom den kommunala vuxenutbildningen. För att stärka kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden krävs en kraftfull satsning på kompetenslyft för kvinnor mitt i livet. I kommittémotionerna 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 6 föreslås att s.k. utbildningskontrakt ska införas för arbetslösa under som inte avslutat en gymnasieutbildning, i syfte att minska ungdomsarbetslösheten. Utbildningskontraktet innebär enligt motionärerna att man erbjuds en individuellt utformad utbildningsplan och garanteras insatser som ska leda fram till en gymnasieexamen, gärna parallellt med jobb eller praktik. Motionärerna i kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 5 anser vidare att det nu är hög tid att införa det riktade statsbidraget för vuxenutbildningen i enlighet med tillkännagivande (bet. 2011/12:UbU7, rskr. 2011/12:139) för att en hög nivå på utbildningen ska garanteras. I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del begärs en ökning av anslaget med 2014 för att skapa 5 000 studieplatser inom den kommunala vuxenutbildningen och 5 000 studieplatser inom . Också i motion 2013/14:Ub468 av m.fl. (SD) yrkande 1 vill motionärerna avsätta medel för ytterligare 5 000 studieplatser inom . Motionärerna hänvisar bl.a. till Myndighetens för egen bedömning att fler än kan utbildas i och därefter få ett arbete. I partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget tillförs 2014. Motionärerna framhåller att många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskolan. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på eller vid högskolor och universitet. En rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen bör därför införas, enligt motionärerna. Av det höjda anslaget avsätts till satsningen på en rätt till gymnasieutbildning på komvux, vilket skulle motsvara 28 750 fler studieplatser . Den återstående ökningen av anslaget med bör enligt motionärerna avsättas till 6 500 fler platser på . Motionärerna framhåller att det trots hög arbetslöshet är svårt att rekrytera inom vissa branscher och yrken på grund av brist på människor med rätt yrkesutbildning. En utbildningsform som snabbt kan möta detta behov är . I partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en ny skötarutbildning för psykiatrin inom ramen för . Medel till denna satsning ingår i de som avsätts till 6 500 fler platser på i partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del. Motionärerna framhåller i partimotionen att det behövs en ny skötarutbildning inom ramen för , detta för att psykiatrin ska förses med personal med tillräcklig utbildning och för att säkra tillräckliga kunskaper hos den befintliga personalen. I några motioner efterfrågas satsningar på fler studieplatser inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och i vissa fall fler studieplatser specifikt inriktade på unga som saknar fullständig gymnasieutbildning samt fler platser inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen på gymnasial nivå (yrkesvux). Fler platser inom är också efterfrågat i ett par motioner. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den offentligt finansierade vuxenutbildningen är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet, som även i fortsättningen ska ge den enskilde möjligheten att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen efter valet har prioriterat upp vuxenutbildningen kraftigt. –ökade det sammanlagda stödet till vuxenutbildningen med ca enligt uppgift från (bet. 2012/13:UbU1 utg.omr. 16 s. 178). I budgeten görs fortsatta satsningar inom vuxenutbildningen. När det gäller yrkesvux föreslås att avsätts för en satsning på ytterligare ca 3 500 årsplatser . Satsningen är en del i att möta den ökade efterfrågan på yrkesinriktad vuxenutbildning under konjunkturnedgången. Vidare ska den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–som avbrutit sin grundskole- eller gymnasieutbildning att återuppta sina studier fortgå . Satsningen motsvarar ca 1 500 årsplatser , vilket gör att anslaget behöver tillföras . I sammanhanget vill utskottet därtill framhålla att kommuner, och Skolinspektionen totalt tillförs 2014 i syfte att öka genomströmningen inom komvux. Ett sätt att åstadkomma detta är enligt regeringen att ställa högre krav på att eleverna deltar aktivt i den undervisning som anordnas. Huvuddelen av medlen avsätts under utgiftsområde 25, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning (prop. 2013/14:1 utg.omr. 25 s. 59 och 61 och utg.omr. 16 s. 71). Utöver de statliga satsningarna inom kommunernas vuxenutbildning finns det även statligt finansierade platser inom . Myndigheten för har funnits , och regeringen har avsatt extra resurser för att kunna utöka antalet årsplatser inom . Senast i budgetpropositionen ställde sig bakom förslag om att tillföra medel för en nivåhöjning med 1 500 årsplatser , och därtill beräknades att medel bör avsättas för 3 000 årsplatser respektive 2015 och 1 500 årsplatser (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). När det gäller motionsyrkandet om att det riktade statsbidraget för vuxenutbildning åter bör införas kan utskottet, i likhet med föregående då motsvarande yrkande avstyrktes, konstatera att orsaken till att det riktade statsbidraget för vuxenutbildningen ersattes av ett generellt statsbidrag fr.o.m. var de stora lokala skillnaderna i behoven av komvux (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1 s. 78, rskr. 2012/13:113). När det gäller frågan om en rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen noterar utskottet att regeringen avser att stärka rättigheterna till komvux på gymnasial nivå. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att komma tillbaka till med förslag om en utökad rätt att uppnå grundläggande behörighet till högskolan och förslag om att det bör införas en rätt att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå särskild behörighet till högskolan. Regeringen menar att dessa rättigheter bör gälla fr.o.m. (prop. 2013/14:1 utg.omr. 71–72). Utskottet anser att regeringens aviserade reform inte bör föregripas. När det sedan gäller frågan om inrättandet av en skötarutbildning för psykiatrin inom ramen för har utskottet avstyrkt liknande motioner vid ett flertal tillfällen, . Utskottet menade i korthet att det mot bakgrund av vidtagna förordningsändringar fanns möjligheter för en lösning av frågan om att inrätta en skötarutbildning med nationellt likvärdigt innehåll inom ramen för och att utskottet avsåg att följa frågan (bet. 2012/13:UbU9 s. 13–14). Utskottet kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen inte har avsatt medel till en skötarutbildning inom psykiatrin eller någon annan specifik utbildning inom ramen för . Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i denna fråga. Sammantaget ser utskottet med tillförsikt på de fortsatt kraftfulla satsningar på vuxenutbildningen som regeringen gör i denna budget. Med det anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag och avstyrker motionerna 2013/14:So400 (V) yrkande 22, 2013/14:Ub340 (S), 2013/14:Ub433 (S), 2013/14:Ub463 (V) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub468 (SD) yrkande 1, 2013/14:Ub488 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub517 (SD) i denna del, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub571 (S) yrkande 11 och 2013/14:Ub573 (S) yrkandena 5 och 6. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 2 (MP). Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor, universitet och högskolor samt för analyser av och utveckling av folkhögskolornas och lärosätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd för . Anslaget har haft en låg kostnadstäckning när det gäller bidrag till folkhögskolor, varför föreslås överföras från anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet till anslaget 1:15 . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget tillförs 2014 att användas som utvecklingsmedel till det skolforskningsinstitut som regeringen aviserat ska inrättas. I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 22 utvecklar motionärerna sin syn på skolforskningsinstitutet. Om resultaten i svensk skola ska förbättras måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Då är det viktigt att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Motionärerna vill därför ge det aviserade skolforskningsinstitutet i uppdrag att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, , Skolinspektionen samt kommuner och fristående skolor. I partimotion 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 13 föreslås att 2 000 fler platser tillförs . För denna satsning avsätts 2014 i kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del. Motionärerna framhåller att arbetsmarknaden i hög grad kräver gymnasial och i växande grad eftergymnasial utbildning. Många arbetslösa har dock fel eller för kort utbildning för att nå upp till de krav som arbetsmarknaden ställer. Det behövs därför fler platser inom . Det ger förutsättningar att bättre matcha individens kompetens mot arbetsmarknadens behov, både när den grundläggande kompetensen saknas och när den behöver anpassas eller justeras för nya karriärvägar. har tidigare genom ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen förmedlas vidare till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. uttalade även att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete (bet. 2010/11:UbU12 s. 13 f., rskr. 2010/11:237). I proposition 2012/13:30 Forskning och innovation angavs att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet bör öka med 2013–2016, detta för finansiering av insatser för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola för ökad måluppfyllelse och förbättrade kunskapsresultat. Därtill föreslogs att medel skulle tillföras för finansiering av forskarskolor för lärare och förskollärare samt för finansiering av insatser för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom matematik, naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Mot bakgrund av de åtgärder och medelstilldelningar som beskrevs i proposition 2012/13:30 Forskning och innovation ansåg utskottet att tillkännagivande hade tillgodosetts. Utskottet framhöll också bl.a. att man ansåg att det är viktigt att forskningsresultat med relevans för skolans och förskolans verksamhet systematiskt vägs samman och sprids till dem som är verksamma i skolan och förskolan, så att kunskaperna omsätts i praktiken i undervisningen och i utformningen av stödet till eleverna men också i det pågående skolutvecklingsarbetet (prop. 2012/13:30 s. 100–101, bet. 2012/13:UbU3 s. 64–65, rskr. 2012/13:151). I sammanhanget bör också nämnas den studie som utskottet låtit ta fram: Hur kan ny kunskap komma till bättre användning i skolan (2012/13:RFR10). Av studien framgår bl.a. att en stor majoritet av lärare och skolledare som besvarat en enkät anser att de har behov av kunskaper från ny forskning för att kunna utveckla utbildningen. Det är dock få skolor som har en plan för hur kunskapsimplementeringen ska gå till. En av tio lärare som besvarat en enkät i studien uppger att det finns en plan. Av budgetpropositionen framgår att insatser ska göras för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola till dem som är verksamma där. För detta föreslås att avsätts , och därtill beräknas avsättas . Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen har för avsikt att inrätta en ny myndighet, ett skolforskningsinstitut, för detta ändamål. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskild utredare för att förbereda och genomföra bildandet av en sådan myndighet. Regeringens avsikt är att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 59). Utskottet anser inte att något ytterligare uppdrag i enlighet med motionsförslaget ska tillföras det aviserade skolforskningsinstitutet och ser följaktligen heller inget behov av att tillföra ytterligare medel för ett sådant uppdrag. När det sedan gäller frågan om fler studieplatser vid har utskottet ovan under anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning behandlat denna fråga och hänvisar till de ställningstaganden som görs där. Med det anförda ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub570 (S) yrkande 22 och 2013/14:A398 (MP) yrkande 13. 5 Universitet och högskolor I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag till anslag för universitet och högskolor m.m. (anslagen 2:1–2:66) för och ett antal motioner i anslutning till dessa. Vidare behandlar utskottet förslag från regeringen om en försöksverksamhet med krav på lämplighet vid antagning till lärarutbildning, om separat antagning av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet och om bemyndigande att delta i bildandet av en ny stiftelse. Dessutom behandlas motionsyrkanden som väckts med anledning av förslagen. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Först återges några uppgifter (nyckeltal) om verksamhetens omfattning och kostnader. Sedan redovisas utfallet för de indikatorer som regeringen använder för att bedöma måluppfyllelsen. Därefter behandlas regeringens förslag till anslag och övriga förslag samt motioner i anslutning till dessa. Verksamhetens omfattning och kostnader Det finns sammanlagt 50 universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare som ger högskoleutbildning i . Av dessa är 14 statliga universitet och 19 statliga högskolor. Därutöver finns det 17 enskilda utbildningsanordnare, varav 3 också har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, nämligen , Stiftelsen och i . Övriga enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda vissa examina på grundnivå och avancerad nivå, medan 4 enskilda utbildningsanordnare endast har tillstånd att utfärda psykoterapeutexamen. Totalt fanns drygt 310 000 helårsstudenter registrerade 2012. Antalet helårsstudenter minskade något jämfört med . Trots minskningen ligger utbildningsvolymen kvar på en historiskt sett hög nivå. Jämfört var antalet helårsstudenter ca 25 000 fler 2012. sökte totalt ca 403 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Av de sökande var kvinnor och män. Könsfördelningen bland de sökande har varit i stort sett oförändrad . Under /12 påbörjade nästan 92 000 nya studenter svensk högskoleutbildning . Av dessa var kvinnor och män. Det var en minskning jämfört med föregående läsår. Drygt hälften av samtliga högskolenybörjare var . Det är en ökning jämfört med föregående år. Mellan läsåren 2002/03 och 2011/12 ökade andelen nybörjare under från . ökade antalet aktiva doktorander till drygt 18 900, varav var kvinnor och män. Av doktoranderna ägnade sig på heltid åt studier på forskarnivå. Det var vanligare att männen studerade på heltid än kvinnorna, respektive . ökade antalet nybörjare i utbildning på forskarnivå till 3 718, vilket var en ökning innan med . Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna var 2012 relativt jämn kvinnor och män. Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna skiljer sig dock mellan forskningsämnesområdena. Antalet licentiatnybörjare ökade och uppgick till 470, varav kvinnor och män. Antalet anställda vid landets universitet och högskolor 2012 var 73 400 personer. Det är det högsta antalet någonsin och är en ökning jämfört med föregående år. Av de anställda vid universitet och högskolor arbetade med undervisning och forskning. Antalet professorer fortsatte att öka och uppgick till 6 080. Det är drygt 400 fler än föregående år. Av samtliga anställda vid universitet och högskolor var kvinnor och män 2012. Könsfördelningen varierar dock mellan olika personalkategorier. Bland den forskande och undervisande personalen var kvinnor och män, medan andelen kvinnor bland professorerna endast var och andelen män . De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till . De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget är av verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Målet för verksamhetsområdet är att utbildningen och forskningen vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Uppföljning av målet sker genom att utvecklingen inom sektorn följs med hjälp av ett antal indikatorer som bedöms belysa utbildning och forskning av hög kvalitet och effektivitet. Indikator: Resultatet av kvalitetsutvärderingar Fram t.o.m. har fattat beslut om 912 utbildningar. Varje utbildning gavs ett omdöme på en tregradig skala. Av besluten framgår att av utbildningarna har getts det högsta omdömet, mycket hög kvalitet, vilket kommer att utgöra underlag för en kvalitetsbaserad resurstilldelning till det berörda lärosätet. De utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet, vilket är av de granskade utbildningarna, har fått på sig att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits. Därefter gör en förnyad granskning för att pröva om lärosätet ska få behålla examenstillståndet eller om det ska återkallas. De utbildningar som fick omdömet bristande kvalitet har kommit in med åtgärdsredovisningar.