bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — påverkar det ekosystemet negativt. Inte minst är över- gödd av näringsämnen från jordbruk och avlopp. tiet att det är nödvändigt att införa en skatt på handelsgödsel och höja skatten på bekämpningsmedel. Kreosot är befriat från den skatt på bekämpningsmedel som annars gäl- Skattefriheten bör tas bort. Ämnet är klassificerat som cancerframkal- lande och innehåller flera substanser med hälsofarliga egenskaper. Med detta föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. styrker partimotionen 2013/14:Fi254 (V). Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi250. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Öppen utfrågning om föreslagna justeringar av 3:12-reglerna – utskrift öppna utfrågning om föreslagna justeringar av 3:12-reglerna Tid: –12.00 Chef för skatteavdelningen , (M), ordförande (S), vice ordförande BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Ordföranden: är . med skatteutskott öppnat. Mitt namn är . har uppdraget som ordförande i skatteutskott. mig sitter utskottets vice ordförande , till höger om mig Jag vill starta med att hälsa före- dragshållare, gäster, tv-tittare och utskottets ledamöter mycket välkomna till dagens sammanträde, som sker i form av en öppen utfrågning med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen om justeringar av det så kallade 3:12-regelverket. Uttrycket 3:12 syftar ursprungligen på 3 kap. 12 § i lagen om beskatt- ning av fåmansbolag. Det är ett regelverk som återfinns i inkomst- skattelagen och syftar till en korrekt beskattning för delägare som är verksamma i fåmansbolag. Det är en lagstiftning som enkelt uttryckt delar upp utdelning och inkomster för delägare verksamma i fåmansbolag mel- lan beskattning av inkomst av tjänst och beskattning i inkomstslaget kapi- Inkomst av lön kan beskattas , men inkomst av kapital beskattas i dessa fall med ned till . I diskussionen om justeringar av 3:12-regelverket ryms flera frågeställ- ningar som återkommande är av intresse för skatteutskottet. mer vi drivkrafter för fler anställningar i små och växande företag? kommer vi till rätta med överutnyttjande av regelverk? detta: Hur värnar vi skattesystemets legitimitet? har att yttra sig över den budgetproposition som reger- ingen överlämnade till och har att bereda ett förslag till ny skattelagstiftning. Utskottet har som en del i det arbetet bju- dit in företrädare från , , akademi och intresse- och branschorganisationer för att från olika utgångspunkter belysa det aktuella lagförslaget. Först kommer sammanhanget och förslaget till skattelagstiftning att presenteras ordentligt. Därefter kommer inbjudna gäs- ter att få möjlighet att var presentera synpunkter, perspek- tiv och kommentarer. Efter de inledande presentationerna vidtar en frågestund som i första hand riktar sig till utskottets ledamöter och supp- Jag vill inledningsvis också säga att det här är en öppen utfrågning som tv-sänds i och på webbplats. den stenografiskt, så att det finns möjlighet att ta del av utfrågningen även Vi har för avsikt att vara klara med utfrågningen , då utskottets sammanträde också avslutas. Förste talare är från . vid rättsavdelningen och arbetar med företagsbeskattning. Han ska visa på regelverkets syfte, sätta in det i ett sammanhang och peka på några tenden- ser i tillämpningen. Välkommen och varsågod! SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 : Tack för att vi fick komma hit! Det är jättespännande att få delta i det här arbetet. Jag tänkte kort kommentera de gällande reg- lerna och titta lite på utvecklingen av de regler som är aktuella att för- ändra . Slutligen har jag lite iakttagelser om vad som hänt sedan den stora förändringen 2006. Det finns vissa särskilda problem som är kopplade till fåmansföretag. Man är självbestämmande, och det saknas ett egentligt tvåpartsförhållande i vissa avtal. Sedan har man möjlighet att själv styra om det är arbetsin- komst eller utdelning, vilket avviker från hur det är i andra typer av företag. Vi har i det duala systemet, det vill säga att vi beskattar kapitalinkomster lägre än tjänsteinkomster. Av den anledningen har vi 3:12- reglerna, för att med schabloner på ett förhållandevis rättvist sätt fördela inkomsterna mellan inkomstslagen kapital och tjänst. talade om det här på ett alldeles föredömligt sätt, så jag lägger inte så mycket mer tid på det. Det är två regler som berörs av de förändringar som vi ska göra fram- över. Den ena är en förenklingsregel som på sitt sätt är väldigt enkel att tillämpa. Det handlar i princip om ett fast belopp, och det är det beloppet inklusive belopp som man sparat som man kan ta ut som kapitalbeskattad utdelning, det vill säga enligt den lägre beloppssatsen, oftast . kan man räkna upp det man sparar med statslå- neräntan plus , så det växer. Man kan lägga på hög, vilket jag återkommer till . Det är en enkel regel som i princip tickar och går. Den är enkel att tillämpa för företagen. Den andra är huvudregeln, som kanske är den som är föremål för mest diskussion i de här sammanhangen. Den har sin grund i viljan att upp- muntra anställningar. Man använder lönen som utgångspunkt för utdelning med 20 procents beskattning. Regeln består av tre delar. Först gäller det normalavkastning. Man har köpt aktierna för ett visst belopp, och av det beloppet kan man ta som utdelning för beskattning till . Man kan ha sparat även enligt den här regeln. Sedan får man lägga till de löner man har betalat ut: upp till ca 3,4 miljoner och av det som är däröver. Detta gynnar större fåmansföretag, där man kan få ett större underlag för lågbeskattad utdel- ning. Resterande del beskattas som inkomst av tjänst. Detta är så att säga the bottom line. De här reglerna styr vad som ska beskattas med 20 pro- cent. I huvudregeln finns också ett krav på löneuttag. Man måste ta ut en viss lön som beskattas under inkomst av tjänst, vid sidan av utdelningen. Vi har gjort en resa med 3:12-reglerna, som har förändrats på olika sätt. Jag har valt att lyfta fram några exempel i den här debatten. Bland annat handlar det om utvidgningen av fåmansföretagsbegreppet 2001. Även före- tag med väldigt många delägare kan räknas som fåmansföretag och kvalifi- cera sig för 3:12-reglerna i den mån delägarna är verksamma i företaget i BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Om man är hundratals delägare men alla är verk- samma, till exempel i ett konsultföretag, kan det fortfarande vara ett Detta fanns med i skattereformen. Några andra exempel: sänkte vi kapitalskatten från Vi har också fått en löneunderlagsregel. Man har ökat andelen från Över ca 3,4 miljoner är det . man ytterligare 2009. Schablonbeloppet i förenklingsregeln infördes , men har sedan förändrats i omgångar och ligger nu på 2,75. fasta belopp som beskattas som inkomst av kapital . Jag tänkte inte lägga mer tid på regelområdet utan göra en liten utblick med hjälp av siffror som vi har sett vi i vår verksamhet om hur det har gått med beskattningen och vilka belopp det har blivit. Beskattningen på har haft en stigande omfattning. är det dominerande inslaget, det vill säga det här med löneunderlaget. ligger per 2012 på närmare 20 miljarder. Men förenklingsregeln har också ökat starkt, med . Vi har också tittat lite på hur mycket det är som beskattas till 20 pro- Sammantaget blir det rejäla belopp jämfört med tjänstebeskattningen. Vi hade som syfte med reglerna att fördela det mellan tjänst och kapital, men vi kan se att den absoluta majoriteten beskattas under kapital. 52 miljarder, jämfört med 2 miljarder under inkomst av tjänst, och det är ständigt stigande, medan tjänstebeloppet är sjunkande. En annan del som jag vill peka på handlar om det sparade utdelningsut- Det är den del av utdelningsutrymmet som man inte kan utnyttja ett visst år. Denna kan man då spara till kommande år och det året ansam- lat ta ut en större andel beskattat till . Det är en stadig ökning Det finns ett ansamlat utdelningsutrymme i företagen på när- mare 500 miljarder för 20 procents beskattning, i den mån det genereras vinst för utdelning. Vissa av de här företagen kanske inte har möjlighet till det fullt ut. Den årliga uppräkningen gör att det sparade utdelningsutrym- met ökar – med 23 miljarder och med 27 miljarder . närmare 30 miljarder enbart i uppräkning för 20-procentigt beskattat hade vi inga siffror som vi tyckte att vi kunde lita på, men man kan ändå i staplarna se en klar trend för vartåt det lutar. 3:12 var inledningsvis ett system som man kanske ville hålla sig utan- för, för det hade begränsande regler, stoppregler och annat. en bild av att det snarare är så att man vill tillhöra detta system. ökat antal K10-blanketter, det vill säga 3:12-företag. vara att man ser 3:12 som ett fördelaktigt system och vill kunna utnyttja de regler som finns inom ramen för detta. Det är väldigt många blanketter som inte ens innehåller utdelning; där är det bara det rullade sparade utdel- ningsutrymmet som finns med. var det 145 000 K10-blanket- ter som deklarerade utdelning. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 De budskap jag valde att lyfta fram här var att det är en stor övervikt för huvudregeln för kapitalbeskattat belopp, 52 jämfört med 2 miljarder, att det finns stora sparade utdelningsutrymmen på ca 500 miljarder, som växer med 30 miljarder per automatik, och att antalet K10-blanket- ter har ökat i och med att det finns en vilja att vara med i systemet. Ordföranden: så mycket, från , för inledningen och en kort presentation av regelverket och de tendenser som vikan se i tillämpningen av detta. Vi går vidare till , statssekreterare på Han ska närmare presentera det lagförslag som ligger på bord. , : Tack till utskottet och presidiet och dess ledamöter för den här möjligheten att diskutera regeringens för- slag till förändringar av 3:12-systemet! Jag ska säga någonting kort om behovet av ändringarna som både ordfö- randen och har varit inne på tidigare. Det är självklart att i ett dualt inkomstskattesystem, där vi har den här spänningen mellan lågt beskattade kapitalinkomster och högt beskattade tjänsteinkomster, kom- mer det alltid att finnas ett behov av en schablonisering av de inkomster som uppstår i ett fåmansbolag där man har inflytande över vad som är antingen inkomst av tjänst eller inkomst av kapital. Jag vill säga något om vad ett fåmansbolag egentligen är. Det måste finnas en definition av det i regelverket. Det finns två olika typer av krite- rier som kan vara uppfyllda. Bolaget kan vara det som man skulle kunna uppfatta som ett fåmansbolag i en allmän mening, alltså att det är ganska få som är ägare. Men så finns också den så kallade konsultregeln där bola- get kan komma in under det här regelverket trots att det är väldigt många delägare. När det gäller behovet av den här konsultregeln ska man komma ihåg att regelverket, som vi har sett, har förändrats över tiden. Det har succes- sivt blivit alltmer förmånligt och har gått från att vara ett regelverk som man kanske inte ville vara med i till att nu vara väldigt fördelaktigt. För konsultföretag var det i själva verket inte fördelaktigt att vara med, utan det fanns i stället ett starkt skäl att slå sig samman i ett bolag för att kunna vara utanför fåmansreglerna och få ut sina inkomster uteslutande som kapitalinkomster. Konsultregeln har införts för att förhindra det här. Skälet är naturligtvis att i ett sådant här företag har man ett avgörande inflytande över sin verksamhet. I diskussionen kring förslagen om ändringar av 3:12 har möjligheten att ta bort konsultregeln framkommit, men det skulle alltså öppna den här möjligheten igen, och det vore inte alls bra. Varför behöver 3:12-reglerna ändras? Vi har kunnat se, vilket redogjorde för, att de har blivit mycket mer förmånliga – så pass förmånliga att möjligheter till skatteuttag som kapitalinkomst inte utnyttjas utan sparas av företagen. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Det har också särskilt gynnat företagsstrukturer som definieras som fåmansbolag enligt konsultregeln och som har många anställda. Då är det den här löneunderlagskomponenten som har varit särskilt gyn- Regeringens uppfattning är att det här gynnandet har fått en proportion som inte var avsedd från början och gör bedömningen att det utgör ett överutnyttjande av de här skattereglerna. Det har inneburit ett skattegyn- nande av de här företagen som har snedvridit konkurrensen både gentemot noterade företag som är verksamma i samma bransch och gentemot verk- samhet i offentlig sektor. För privata företag handlar det både om konkurrens om pris för de tjäns- ter och varor som man erbjuder sina kunder och om möjligheten att konkurrera när det gäller lön för anställda. När det gäller konkurrens gent- emot offentlig sektor handlar det framför allt om lönekonkurrens. Regeringens uppfattning är att det finns ett behov av att ändra de här Det gäller att bevara legitimiteten i skattesystemet, därför att när det gäller den här typen av uttag sticker proportionen mellan kapitalinkomst- delen och tjänsteinkomstdelen för mycket i ögonen. Det gäller också att skydda skattebaserna och återställa balansen i konkurrensförhållandena. Låt mig ge ett exempel som kan illustrera vad det är för typ av överut- nyttjande som regeringen vill komma åt. I det här räkneexemplet har vi en delägare som har gått in i företaget och äger ½ procent, och det omkost- nadsbelopp som den här delägaren har är helt nominellt . är ett stort företag med 1 500 anställda, och det finns 1 miljard i löne- summa i företaget, vilket ger ett ganska stort lönebaserat utrymme för den här delägaren på 2 ½ miljon kronor. Om man då tittar på vad huvudregeln ger ser man att schablonen när det gäller avkastningen på omkostnadsbeloppet är ganska stor, det är alltså plus statslåneräntan och runt 11–. 11–är en hög avkastning, och den får man ta ut till . I det här fallet är det på , så det är klart att det är en liten Här är det då det lönebaserade utrymmet som ger avkastningen. Det handlar alltså om att genom att gå in med kan man sänka sin skatt med ¾ miljon. Regeringen föreslår några skärpningar, och jag ska kort nämna dem. Den viktigaste är att det införs ett 4-procentskrav för att man ska få använda sig av lönebaserat utrymme. Konsekvensen av det är att om jag har gått in i ett företag, har satsat kapital och har ett omkostnadsbelopp – jag ska återkomma till det alldeles strax – får jag fortfarande ta ut mina plus statslåneräntan till 20 procents beskattning. Men är min ägar- andel får jag inte använda lönebaserat utrymme. Det införs också ett tak för det lönebaserade utrymmet och en uppstram- ning när det gäller definitionen av dotterbolag. Det görs för att hindra SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Det här förslaget ger en del pengar, och i budgetpropositionen finns det också förslag på lättnader i 3:12-systemet. De två viktigaste lättnaderna är att värdet av det lönebaserade utrymmet utökas för de lönesummor som är lägst, alltså upp till 60 inkomstbasbelopp – då ökar värdet från . Dessutom sänks det högsta löneuttagskravet från 10 till 9,6 inkomst- basbelopp. Det här är det förslag som har lagts fram till i budgetproposi- tionen. Det har varit ute på remiss i form av en skattepromemoria, och det har också varit i Lagrådet. Lagrådet kritiserade kapitalandelskravet men ansåg inte att någon form av konstruktion liknande detta var orimlig. Regeringens bedömning är att det är rimligt att gå vidare med ett kapitalandelskrav just därför att det handlar om beskattning av kapitalinkomster – då ska det också finnas ett krav på insatt kapital. Det har också varit diskussion om en annan komponent som inte nu längre finns med i det slutliga förslaget, och det var ett ökat löneuttags- krav. Det har regeringen dragit tillbaka, och det finns alltså inte med i förslaget. Sedan fanns det också en diskussion hos Lagrådet om svårigheten att genomskåda förslaget, att det skulle ha funnits motstridiga effekter och att det därför skulle vara svårt att överblicka de fulla konsekvenserna. Regeringen gör nu bedömningen att när förslaget nu är förenklat så att den viktigaste komponenten är kvalifikationen för att använda lönebaserat utrymme är det en konsekvens som berör en grupp av ägare, och de andra förändringarna berör andra delägare. Därför görs bedömningen att försla- get nu är enklare och lätt att genomskåda. Varför är det då rimligt med ett kapitalandelskrav? Vi har kunnat se att delägare med mycket små ägarandelar har varit kopplade till en väldigt liten kapitalinsats, och det har, som i det exempel jag visade tidi- gare, lett till stora summor i lågt beskattad kapitalinkomst. Regeringen anser att det inte är motiverat i företag med många ägare, ett spritt ägande, och därmed också ett litet risktagande, att man får använda sig av den här regeln för lönebaserat utrymme. Jag vill återkomma till det som jag har sagt . Det finns fortfarande möjlighet att ta ut plus statslåneräntan till 20 pro- cents beskattning om man har gjort en kapitalinsats. Den möjligheten påverkas inte. Vilka företag och vilka delägare berörs nu av regeringens förslag? Det är väldigt få företag som har delägare som berörs. Det finns drygt 300 000 aktiebolag exklusive offentligt ägda företag i landet, och av dem är unge- fär två tredjedelar, drygt 200 000, fåmansbolag. Av de här drygt 200 000 företagen finns det nästan 28 000 företag som har delägare som tjänar på det här förslaget. De delägare som berörs av 4-procentskravet återfinns i 400 företag. Det är alltså ungefär av det totala antalet företag. På delägarnivå är det ungefär 300 000 delägare i de här företagen som inte berörs över huvud taget. Antalet delägare som berörs positivt, alltså framför allt genom det ökade värdet av löneunderlaget men också det mins- kade löneuttaget, rör sig om 50 000. De som påverkas negativt är 3 600 Vad är det då för typ av företag som berörs? Antalet delägare i de före- tag som saknar delägare som är berörda av förslaget är väldigt få. nen är två delägare i den gruppen. Men bland de företag som berörs av det här är medianen 91 delägare. Hälften av de här företagen har alltså fler delägare än 91. Det handlar alltså om ett spritt ägande. Den andra viktiga egenskapen är att dessa företag beter sig helt olika när det gäller att hantera sin vinst. Kommer den att återinvesteras i företa- gen eller kommer den att delas ut? Om det finns delägare som berörs negativt innebär det att i genomsnitt av vinsten delas ut varje Företagen töms på vinstmedel som inte återinvesteras. Detta har vi kun- nat läsa om i olika sammanhang i tidningarna. De företag som inte har berörda delägare beter sig på ett helt annat sätt. Där är proportionerna i stort sett omvända. återinvesteras i företagen. Dessa företag är helt olika när det gäller storlek i termer av antal De företag som får förutsättningar för sänkt skatt enligt regering- ens förslag återfinns bland företag som har lönesummor på upp till unge- fär 20 miljoner, medan de företag som har delägare som får höjd skatt återfinns bland företag som har mycket stora lönesummor. Det handlar alltså om spritt ägande, många delägare, att falla in under konsultregeln och dessutom personalintensitet med många anställda. dessa företag som tjänar på förslaget. Det blir mer lönsamt för de företa- gen att anställa fler personer. Låt mig avsluta med att säga något om de ekonomiska konsekvenserna Den här bilden visar ett räkneexempel baserat på uppgifter från Prakti- Det här ska motsvara en genomsnittlig delägare i . Det finns tre kolumner. Nuvarande regler gäller enligt regeringens för- slag även efter för dem som äger . Förslaget omfattar alltså dem som äger . med en anställd. En anställd kan i det här fallet vara en landstingsanställd Konsekvensen är att under nuvarande regler skulle läkaren i Prakti- kertjänst ha en genomsnittlig beskattning på . bolagsskatt, socialförsäkringsavgifter och de olika inkomstskatterna. ingens förslag innebär att den här personen får en höjd skatt med i Skillnaden blir alltså i genomsnitt- lig skatt med förslaget jämfört med den anställde som har 59. på jämfört med då skillnaden är nästan SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Vilka konsekvenser får lättnaderna? Det är svårt att säga. Det beror på hur mycket man delar ut. Vi har sett från redogörelse att många av de lönebaserade utrymmena inte används för utdelning. Låt oss se vad det blir totalt sett med reglerna. Med ett fåmansföretag med fyra delägare, ett anskaffningsvärde på och ett tiotal anställda kommer den maximala skattesänkningen med regering- ens förslag för företagen att bli nästan om det finns möjlighet att utnyttja hela det lönebaserade utrymmet. Det har i debatten framkommit att en oönskad konsekvens av regering- ens förslag är att det blir svårare att rekrytera nyckelpersoner. Remissvaren på den promemoria som vi skickade ut är lite roliga. Det finns de som säger att detta är ett problem, och det finns de som säger att detta inte sker, att reglerna över huvud taget inte används på detta sätt. Vår bedömning är att den typen av fenomen har förekommit. 3:12-reglerna har förekommit för att sänka skatten för personer som i realiteten har varit anställda genom att i nominell mening göra dem till delägare. Fyraprocentskravet för att använda löneunderlaget stoppar den möjlighe- ten. Det är ett viktigt problem för många företag att kunna knyta nyckelpersoner till sig. Därför har regeringen aviserat att vi ska göra en översyn när det gäller skattereglerna för optioner och andra typer av aktierelaterade instrument som används i incitamentsprogram och se hur de kan förbättras. Förberedelserna för det utredningsarbetet pågår nu i . Som avslutande kommentar vill jag konstatera några saker. Givet det duala inkomstskattesystemet finns det även i fortsättningen ett behov av ett 3:12-regelverk. Incitamenten för inkomstomvandling i fåmansbolag lig- ger inbyggda i skattesystemet. Det är ett ständigt pågående arbete att se hur systemet fungerar och hur det används. Vi kommer att följa utveck- lingen noga. Det har befarats att reglerna kan kringgås. Det är inte omöj- ligt att det är så. Om det sker och det blir en oönskad konsekvens av reglerna avser regeringen att titta närmare på den frågan och överväga vad som kan göras åt problemet. Skattesystemen har karaktären att det inte går att se alla konsekvenser och hur alla regler kan samverka. Man måste ständigt följa hur de används och se över dem. Syftet är helt enkelt att systemets legitimitet måste beva- ras. Det måste vara legitimt för alla medborgare. Här finns ett fenomen som har stuckit mycket i ögonen på ett sätt som regeringen vill ändra på. Ordföranden: , , statssekreterare vid mentet. var delvis inne på de synpunkter som har lyfts fram mot förslaget. Låt oss gå vidare där och lämna ordet till en av dem som tidigt och tydligt har framfört synpunkter på lagförslaget. Jag hälsar , generalsekretare i , välkommen till skatteutskottet och den öppna utfrågningen. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE , generalsekreterare : Herr ordförande och Ett stort tack för att vi har inbjudits hit för att få ge våra synpunkter på regeringens förslag till justerade regler för 3:12. När jag lyssnade på statssekreteraren insåg jag att de som vi övriga har fått oss till del inte räcker för att bemöta vad statssekreteraren Den omständigheten att vi har fått förmånen att få komma hit tillsammans med FAR är inte ett uttryck för att det är advokater och kon- sulter som närmast berörs av förslaget. Det berör faktiskt alla delägarägda Arkitekter, reklambyråer, it-konsulter och till exempel Prak- tikertjänst har nämnts. Låt mig också inledningsvis understryka att den kritik som vi har läm- nat inte tar sin utgångspunkt i att vi inte tycker att man ska betala mer skatt utan det tar uteslutande sin utgångspunkt i hur förändringen genom- förs och de skadliga konsekvenser som vi bedömer förslaget kommer att få. Statssekreteraren hänvisade till tidningsartiklar. kunde man läsa att ett antal revisorer i KPMG hade tjänat 40 utan att betala någon nämnvärd inkomstskatt.