bet · H001KU21 · 2013-06-10 00:00:00 — summeras inte alla åtgärder till exakt för varje skrivelse, på grund av avrundning. *: Med totalt avses i sammanhanget andelarna för samtliga tillkännagivanden (1 246 stycken) som redovisats som slutbehandlade i de skrivelser som nämns i tabellen. Även om de ovan redovisade statistiska uppgifterna om regeringens slutbehandling av såväl riksdagsskrivelser som tillkännagivanden möjliggör vissa iakttagelser kan dessa uppgifter inte på ett mer precist sätt beskriva hur väl regeringens åtgärder svarar mot de begärda åtgärderna och mot uppfattningar i skrivelser och tillkännagivanden. För att besvara en sådan frågeställning krävs en mer kvalitativ granskning, i nära samarbete med samtliga fackutskott, av såväl skrivelser och tillkännagivanden som regeringens åtgärder. En sådan granskning torde kräva en omfattande arbetsinsats i likhet med tidigare genomförda uppföljnings- och utvärderingsarbeten (jfr bet. 2005/06:KU34 bil. Iakttagelser om saknade tillkännagivanden Inom ramen för utskottets behandling av årets skrivelse har såväl årets som tidigare skrivelser (för riksmötena /972011/12) granskats vad gäller eventuella saknade tillkännagivanden i regeringens redogörelser. Vid denna granskning har följande iakttagelser gjorts (utöver de iakttagelser om saknade tillkännagivanden som återfinns i justitie- och socialförsäkringsutskottens yttranden, se ovan). Tillkännagivandet om tårgas och pepparspray (bet. 1997/98:JuU18 mom. 10, rskr. 151) saknades i regeringens skrivelse (skr. 1998/99:75 s. 25) även om det sedermera redovisades års skrivelse (skr. 1999/2000:75 s. 22). Även skrivelse (skr. 1999/2000:75 s. 34) saknades ett tillkännagivande när den aktuella riksdagsskrivelsen först felaktigt redovisades som slutbehandlad. Tillkännagivandet gällde frågan om behandlingsinsatser inom kriminalvården (bet. 1999/2000:JuU1 mom. 37, rskr. 78) och återfanns i regeringens redovisning när den rätteligen slutbehandlades skrivelse (skr. 2000/01:75 s. 29). Ytterligare två exempel återfinns i förra årets skrivelse (skr. 2011/12:75 s. 122123) där såväl tillkännagivandet om scenkonstpensionerna som tillkännagivandet om uppföljning av museibesök (bet. 2011/12:KrU1 mom. 18 och 20, rskr. 74) saknas. De sistnämnda exemplen får troligen anses bero på ett förbiseende eftersom regeringens redogörelse uttryckligen redovisar de två momenten med tillkännagivanden som ej slutbehandlade (men trots detta alltså inte redovisar dessa tillkännagivanden). skrivelse (skr. 1998/99:75 s. 53) saknas tillkännagivandet om direktutbetalning av bostadsbidrag m.m. (bet. 1995/96:BoU11 mom. 14, rskr. Inom ramen för utskottets behandling av årets skrivelse har ytterligare granskning av såväl årets som tidigare skrivelser (för riksmötena /20002011/12) genomförts vid . Vid denna granskning har följande iakttagelser gjorts. I såväl förra årets som årets skrivelse (skr. 2011/12:75 s. 40 och skr. 2012/13:75 s. 44) saknas en markering (*) om att beslut om att det är lämpligt att regeringen återkommer till med förslag på det svenska bidraget efter 2011 till EU:s stridsgrupper (bet. 2010/11:UFöU2 mom. 1, rskr. 100) utgör ett tillkännagivande. Detsamma gäller beslut och tillkännagivanden om dels förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag såvitt avser delmoment b) (bet. 2007/08:NU1 mom. 4, rskr. 98) som slutbehandlades skrivelse (skr. 2008/09:75 s. 129), dels prisreglering (bet. 2005/06:TU3 mom. 2, rskr. 141) som slutbehandlades skrivelse (skr. 2006/07:75 s. 140). skrivelse saknas såväl markeringen i form av asterisk som momentets titel vad gäller tillkännagivandet om individuell visningsersättning och förhandlingsrätt (bet. 2005/06:KrU10 mom. 4, rskr. 206 som återges i skr. 2010/11:75 på s. 142143). Samma brist, dvs. avsaknad av såväl markering som momentets titel, återfinns i dels skrivelse (skr. 2008/09:75 s. 22) i fråga om tillkännagivandet om tidsfrist för förordnande av god man (bet. 2005/06:SfU12 mom. 6, rskr. 166), dels skrivelse (skr. 2007/08:75 s. 106) i fråga om tillkännagivandet om åtgärder till förmån för fiske (bet. 2005/06:BoU11 mom. 7, rskr. 237), dels skrivelse (skr. 2002/03:75 s. 17) i fråga om tillkännagivandet om psykiatrisk vård i kriminalvårdsanstalterna (bet. 1990/91:JuU34 mom. 12, rskr. 330) där de ovannämnda tillkännagivandena redovisades som slutbehandlade. I årets skrivelse (skr. 2012/13:75 s. 152) saknas markeringen för tillkännagivandet om uppföljning av museibesök (bet. 2011/12:KrU1 mom. 20, rskr. I såväl 2002 som skrivelser saknades markering för tillkännagivandena om informationskrigföring, om Försvarsmaktens personalförsörjning och om civil och militär samverkan (bet. 1999/2000:FöU2 mom. 18, 43 och 49, rskr. 168) när dessa tillkännagivanden slutbehandlades (skr. 2001/02:75 s. 48 f. och skr. 2002/03:75 s. 51 f.). skrivelse (skr. 2005/06:75 s. 113) saknas markeringen för tillkännagivandet om resegarantisystemet (bet. 2004/05:LU8 mom. 15 [res. 11], rskr. skrivelse saknades markering för tillkännagivandena om samlad redovisning av jaktfrågor och om jakt på säl (bet. 1999/2000:MJU17 mom. 24 och 28, rskr. 253) när dessa tillkännagivanden redovisades i regeringens redogörelse över behandlingen av riksdagsskrivelserna (skr. 2000/01:75 s. 101). skrivelse (skr. 1999/2000:75) saknades markering för tillkännagivandena om utvärdering av lagen m.m. (bet. 1998/99:FöU8 mom. 2, rskr. 225), om hanteringen av pyrotekniska varor (bet. 1997/98:NU11, rskr. 211212) samt om de kommunala bostadsföretagen (bet. 1998/99:BoU1 mom. 7, rskr. 59), och skrivelse (skr. 1998/99:75) saknades markering för de två sistnämnda tillkännagivandena. I den sistnämnda skrivelsen saknas även markering för tillkännagivandet om stöd till idrotten (bet. 1998/99:KrU1 mom. 10i, rskr. skrivelse (skr. 1997/98:75) saknas markeringen för elva tillkännagivanden, bl.a. om Försvarsmaktens organisation i , i övrigt, och (bet. 1996/97:FöU1 mom. 40, rskr. 109) och om utvärdering av bostadsbidragen (bet. 1996/97:BoU1 mom. 15, rskr. skrivelse (skr. 1995/96:15) saknas markeringen för två tillkännagivanden, bl.a. om demokrati (bet. 1993/94:KU40 mom. 14, rskr. Samtliga dessa brister får i sammanhanget betraktas som allvarliga eftersom den ovan redovisade förstärkta granskningen i den del som berör tillkännagivandena grundar sig på uppgifter2[ Enligt regeringens redogörelser ska de moment i utskottsbetänkandena som innehåller tillkännagivanden utmärkas i redovisningen med en asterisk (skr. 2012/13:75 s. 3 f.).] om tillkännagivanden som regeringen redovisar i sina redogörelser över behandlingen av skrivelser. I sammanhanget kan även pekas på att det inte alltid är enkelt att avgöra huruvida ett riksdagsbeslut utgör ett tillkännagivande eller ej. Detta är tydligt i exemplet med beslut om att godkänna att som ramansvarig nation får leda en nordisk stridsgrupp tidigast (bet. 2011/12:FöU1 mom. 5, rskr. I riksdagsbeslutet anges att godkännande fattas med de villkor som utskottet närmare anger under avsnittet om EU:s stridsgrupper och under förutsättning att regeringen tar initiativ till en luftförsvarsutredning med de villkor som utskottet anger under avsnittet om en sådan utredning men orden att ger till känna eller tillkännager regeringen inte återfinns i det formella beslutet. Beslutet har både markerats som ett tillkännagivande i årets skrivelse (skr. 2012/13 s. 47) och utan markering i förra årets skrivelse (skr. 2011/12:75 s. 44). Även om det torde ligga nära till hands att betrakta det aktuella riksdagsbeslutet som en sådan beställning eller politisk viljeyttring från sida som i stora delar överensstämmer med formen hos ett tillkännagivande så torde beslutet inte kunna betraktas som ett sådant. En anledning är att riksdagsbeslutets utformning inte är fakultativ för regeringen utan har en mer bindande karaktär (se ovan). Ett liknande exempel återfinns i beslut om Försvarsmaktens förmåga (bet. 1998/99:FöU1 mom. 7, rskr. 74) där försvarsutskottet föreslog att skulle godkänna regeringens förslag till inriktning av Försvarsmaktens förmåga i olika avseenden med den ändring som utskottet förordat beträffande förmågan att stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred. Beslutet markerades som ett tillkännagivande skrivelse (skr. 1998/99:75 s. 48 f.). I vissa andra fall förekommer uppgifter (dvs. en markering genom en asterisk) i regeringens redogörelser om att ett visst riksdagsbeslut inneburit ett tillkännagivande till regeringen när så inte är fallet. Fem sådana exempel är tillkännagivandena om åtgärder till förmån för fiske (bet. 2011/12:CU5 mom. 1, rskr. 281 som återges i skr. 2012/13:75 på s. 127128), om domstolarnas avdelningsindelning, om lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. och om de allmänna advokatbyråerna (bet. 1998/99:JuU1 mom. 15, 16 och 21, rskr. 80) samt det ovannämnda tillkännagivandet om EU:s stridsgrupper och luftförsvarsutredning (bet. 2011/12:FöU1 mom. 5, rskr. Ett flertal gånger förekommer även uppgifter om att tillkännagivanden har slutbehandlats när så inte skedde. Ett sådant exempel är tillkännagivandet om enskilda organisationers samarbete med Sida (bet. 1999/2000:UU2 mom. 75, rskr. 81) som redovisades skrivelse som slutbehandlat (skr. 2000/01:75 s. 41). Tillkännagivandet slutbehandlades först skrivelse (skr. 2003/04:75). Ett annat sådant exempel är tillkännagivandet om direktutbetalning av bostadsbidrag m.m. (bet. 1995/96:BoU11 mom. 14, rskr. 229) som till synes slutbehandlades skrivelse (skr. 1997/98:75 s. 65 f.) med en hänvisning till att den dåvarande regeringen hade angett att den inte avsåg att vidta någon åtgärd (tillkännagivandet saknades i den påföljande skrivelsens redovisning, se skr. 1998/99:75 s. 53). Emellertid redovisades tillkännagivandet igen års skrivelse (skr. 1999/2000:75 s. 48), och det slutbehandlades först skrivelse (skr. 2009/10:75 s. 48). förekommer att samma tillkännagivande redovisas som slutbehandlade . Tillkännagivandena om kompensation för senarelagd utbetalning av arealersättning och om nationell informationssatsning om samerna (bet. 2000/01:MJU2 mom. 2 och 19, rskr. 86) redovisades som slutbehandlade i både 2001 och skrivelser (skr. 2000/01:75 s. 101 f. och skr. 2001/02:75 s. 107). I vissa situationer är den exakta tidpunkten för slutbehandlingen av ett tillkännagivande inte alltid lätt att fastställa. Ett exempel på detta är tillkännagivandena om ett miljö- och hälsoinriktat byggande och boende, om återanvändning och återvinning i byggandet och om elöverkänslighet m.m. (bet. 1994/95:BoU18 mom. 1, 2 och 15, rskr. 234) samt om barnsäkerhet i byggnader och om brandvarnare (bet. 1996/97:BoU12 mom. 15 och 16, rskr. 176) som samtliga lades till handlingarna av regeringen , vilket angavs skrivelse (skr. 1999/2000:75 s. 99100). I sammanhanget kan dock påpekas att frågorna som tillkännagivandena gällde behandlades i regeringens proposition om vissa byggfrågor m.m. (prop. 1998/99:62 s. 40 f.) och att nämnda proposition överlämnades till . Detta framgår såväl av skrivelse som av skrivelse (skr. 1998/99:75 s. 106107) även om tillkännagivandena i den sistnämnda skrivelsen då angavs som ej slutbehandlade. Huruvida regeringens ad-acta beslut eller regeringens överlämnade av ovannämnda proposition ska ses som den rätta tidpunkten för slutbehandlingen är svår att bedöma. Genomgående har utskottets förstärkta granskning av regeringens skrivelser och regeringens slutbehandling av tillkännagivanden inneburit att den sista åtgärden som redovisas i regeringens skrivelser har använts som tidpunkt för slutbehandlingen. I andra sällsynta fall innebär regeringens redovisning att ett tillkännagivande redovisas som två. Detta skede med ett tillkännagivande om åtgärder mot ekonomisk brottslighet (bet. 1993/94:LU20 mom. 5, rskr. 228) som första gången den redovisades skrivelse (skr. 1994/95:15 s. 26) var markerad som ett tillkännagivande. I senare skrivelser och i den skrivelse där tillkännagivandet slutbehandlades (skr. 1997/98:75 s. 18 f.) redovisades det som två tillkännagivanden, dels ett som gäller revisorernas uppgifter, dels ett som gäller utredning av den ekonomiska brottsligheten i samband med konkurs samt en mer aktiv roll för konkursförvaltarna. Dessa slutbehandlas genom olika åtgärder (den första genom en proposition och den andra genom en skrivelse, båda lämnade ). I sådana fall har alltid den åtgärd som inträffade sist (och tidpunkten för denna) registrerats som den som inneburit en slutbehandling. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats och ger, med några enstaka undantag, en fullständig och korrekt bild av skrivelser och tillkännagivanden. I likhet ser positivt på den långsiktiga utvecklingen och förutsätter att redogörelsens kvalitet, inte minst i fråga om uppgifter om vilka åtgärder som planeras och bedömningar av när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade, kommer att behållas i kommande redogörelser. Det finns dock alltjämt enligt utskottets mening utrymme för ytterligare förbättringar. Särskilt gäller det dels bedömningar av när tillkännagivanden kan antas bli slutbehandlade, vilket även efterfrågas av trafikutskottet, dels utförliga redovisningar av orsaker till dröjsmål i beredningsåtgärder och av regeringens slutsatser och genomförda åtgärder vid slutbehandling av tillkännagivanden. noterar att andelen slutbehandlade riksdagsskrivelser i årets skrivelse har ökat. Detsamma gäller andelen slutbehandlade tillkännagivanden, som mer än fördubblats jämfört med regeringens förra skrivelse. Utskottet ser positivt på detta, i synnerhet som det totala antalet redovisade tillkännagivanden är det högsta . Ytterligare en positiv iakttagelse är att den genomsnittliga handläggningstiden för slutbehandling av tillkännagivanden alltjämt minskar. Den genomsnittliga handläggningstiden för slutbehandling av de tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade i årets skrivelse är strax under . Detta ligger inom ramen för tidigare uttalande om att det bör höra till undantagen att tillkännagivanden inte kan slutredovisas . Vad gäller slutbehandlingen av äldre tillkännagivanden noterar utskottet att årets skrivelse innebär att två av de fem tillkännagivanden som är äldre än kvarstår som ej slutbehandlade. Iakttagelsen görs i ljuset av utskottets tidigare uttalande om att inte kan anses vara en acceptabel tidsåtgång för behandlingen av ett tillkännagivande. Utskottet noterar att olika beredningsåtgärder i dessa två återstående tillkännagivanden ska vidtas respektive redovisas under innevarande och . Här bör det enligt utskottet betonas att handläggningstiden för slutbehandlingen av ett enskilt tillkännagivande är avhängig tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som förutsätts för en sådan slutbehandling. uppmärksammar att ett tillkännagivande om stöd till brottsoffer saknas i årets skrivelse. Utskottet pekar bl.a. på att har bekräftat felet och uppgett att det var ett förbiseende. Vidare hänvisar justitieutskottet till tidigare uttalanden om allvaret i att uppgifter om tillkännagivanden saknas och om att eventuella brister i rutiner skulle åtgärdas i syfte att förhindra att detta skedde. delar uppfattning och förutsätter att vidtar de åtgärder som behövs. noterar att ett tillkännagivande om trygghetssystemen utomlands saknas såväl i årets skrivelse som i regeringens redogörelser. finner det anmärkningsvärt att ett tillkännagivande kan gå helt förlorat i regeringens korrespondens med . Inom ramen för sin förstärkta granskning har utskottet funnit ytterligare fem tillkännagivanden som vid enstaka tillfällen har saknats i 1999, 2000 och skrivelser. Till skillnad från tillkännagivandet om trygghetssystemen utomlands som nämns ovan har dessa saknade tillkännagivanden redovisats i senare skrivelser. Mot bakgrund av det ovannämnda vill på nytt och med skärpa betona vikten av att regeringens redogörelse för tillkännagivanden är fullständig och korrekt. Utskottet förutsätter, mot bakgrund av att utskottet har uppmärksammat saknade tillkännagivanden, att eventuellt kvarvarande brister i rutiner åtgärdas i syfte att förhindra att det inträffade återigen upprepas. Vad gäller ej slutbehandlade tillkännagivanden bör följande nämnas. När det gäller reklamskattens avskaffande har inte skatteutskottet något i sak att invända mot att så ännu inte skett, men förutsätter liksom tidigare att reklamskatten avskaffas när det finns ett statsfinansiellt utrymme. I fråga om tonnageskatten betonar skatteutskottet att det i finns en samstämmig uppfattning om det angelägna i att frågan snart löses. noterar att tre av de fyra ej slutbehandlade ärenden som utskottet uppmärksammade kvarstår som ej slutbehandlade, t.ex. tillkännagivandena om aktivitetsersättning och om sjuklön. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med förslag i dessa två ärenden . I frågan om tillkännagivandet om misshandlade kvinnor konstaterar socialförsäkringsutskottet att beredningen har pågått . Utskottet understryker att det är mycket angeläget att frågan får en lösning . I fråga om socialförsäkringsförmåner vid graviditet markerar utskottet att frågan är mycket angelägen och att ett enhälligt utskott stod bakom tillkännagivandet i ämnet. Utskottet framhåller därför att frågan måste lösas och utgår från att regeringen återkommer med förslag. Därutöver understryker socialförsäkringsutskottet liksom tidigare vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas . lyfter fram två frågor om en översyn av upphovsrättslagen respektive om en granskning av effekter för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Utskottet konstaterar att sex respektive har passerat utan att de begärda utredningarna har inletts. I fråga om översynen konstaterar näringsutskottet än en gång att en redovisning om orsaken till dröjsmålet saknas. delar de ovannämnda utskottens bedömningar och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att utskottens synpunkter ska beaktas. Sammantaget konstaterar utskottet att beredningsåtgärder med anledning av ett antal tillkännagivanden har fördröjts. Utskottet påminner därför om vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika en onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma ett tillkännagivande och att det, om det trots detta skulle dra ut , är angeläget att regeringen lämnar fullgod information om orsakerna till fördröjningen. När det gäller tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program delar näringsutskottet regeringens bedömning om att tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat genom regeringens beslut om mineralstrategi. delar näringsutskottets bedömning. Vad gäller de tillkännagivanden som regeringen bedömer som slutbehandlade bör följande nämnas. I de fall regeringen bedömer att ett tillkännagivande är slutbehandlat är det enligt viktigt att regeringens slutsatser och genomförda åtgärder för detta redovisas tydligt och utförligt, vilket även näringsutskottet framhållit. I årets skrivelse finns enstaka brister i detta avseende, t.ex. vad gäller tillkännagivandet om erkännandet av som stat. anger för sin del att det är olyckligt att regeringen inte hörsammar tillkännagivande. delar utrikesutskottets bedömning och anser för egen del att regeringens redovisning i vart fall hade tjänat på att hänvisa till utrikesministerns interpellationssvar där regeringens skäl för att lägga den aktuella riksdagsskrivelsen till handlingarna framgår. noterar i fråga om samordnad information vid företagsstart dels att det av tillkännagivandet framgick att det skulle inrättas en gemensam myndighetsportal för bl.a. rådgivning till personer som vill starta företag, dels att , och påtalat att en del problem behöver lösas innan portalen kan bli verklighet. Utskottet anser därvid att tillkännagivandet inte kan betraktas som slutbehandlat mot bakgrund av regeringens uppdrag till myndigheterna. Regeringen bör enligt näringsutskottet återkomma i nästa års redogörelse med en beskrivning av den fortsatta behandlingen av tillkännagivandet. delar näringsutskottets bedömning och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att näringsutskottets synpunkter ska beaktas. På sitt eget område noterar att regeringen redovisar tillkännagivandet om sammanslagningar av myndigheter som slutbehandlat. Utskottet noterar att tillkännagivandet efterfrågade en redovisning av effekter av enmyndighetsreformer vid tre myndigheter vad avser rättstillämpningens enhetlighet. Utskottet konstaterar att redovisningen som lämnats dels skiftar i omfång för var och en av myndigheterna, dels främst är inriktad på vilka åtgärder som genomförts för att uppnå de efterfrågade effekterna. Vid en sammanvägd bedömning anser utskottet att det, mot bakgrund av frågans betydelse, är angeläget att får en samlad redovisning av det som har framkommit sedan . Tillkännagivandet kan således inte anses som slutbehandlat. Regeringen bör återkomma med en beskrivning av den fortsatta behandlingen av tillkännagivandet i kommande redogörelser. Riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser Utskottets förslag i korthet lägger riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. Av riksdagsstyrelsens redogörelse (redog. 2012/13:RS4) framgår att styrelsen redovisar behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen i en redogörelse till . I redogörelsen redovisas sju riksdagsskrivelser, två från /12 och fem från /13. Samtliga skrivelser redovisas som lagda till handlingarna. Av årets redogörelse framgår att ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en anpassning av riksdagsordningen (bet. 2010/11:KU14 mom. 7, rskr. 178) tycks ha fallit ur styrelsens aktuella redovisning. Så skedde även i föregående års redogörelse från riksdagsstyrelsen, och utskottet uppmärksammade detta i bet. 2012/13:KU21. Tillkännagivandet gällde en utredning som har tillsatts, presenterats och legat till grund för ett förslag från riksdagsstyrelsen (framst. 2011/12:RS1), men redogörelse för detta saknas alltjämt. Även i fallet med slutbehandlingen av ytterligare en riksdagsskrivelse med ett tillkännagivande om skilda valdagar och valdagens förläggning (bet. 2009/10:KU19 mom. 2, rskr. 305) saknas uppgifter i redogörelsen. Vid föregående års behandling av riksdagsstyrelsens första redogörelse gjorde iakttagelsen att riksdagsstyrelsen då ännu inte hade återkommit med något förslag till i frågan, varför den aktuella riksdagsskrivelsen fortfarande fick anses som ej slutbehandlad. I sammanhanget kan konstateras att en promemoria (med titeln ett valår m.m.) upprättades . Promemorian remitterades enligt beslut av riksdagsstyrelsen och remisstiden gick ut . Utskottet har fått information om att avsikten är att promemorian ska beredas vidare inom ramen för den pågående översynen av riksdagsordningen. Vidare saknas en redovisning av riksdagsstyrelsens beredningsåtgärder och av hur skrivelserna har slutbehandlats vid respektive riksdagsskrivelse. Denna allmänna iakttagelse låter sig göras i ljuset av riksdagsstyrelsens ambition att redovisningen till av vidtagna åtgärder ska följa samma form som regeringens redovisning (se avsnittet om tidigare behandling nedan) och utformningen av regeringens redovisning i skrivelse 75 för var och en av riksdagsskrivelserna. Därutöver kan konstateras att det finns ett fortsatt utrymme för ökad tydlighet i redovisningen från riksdagsstyrelsen till om styrelsens behandling av riksdagsskrivelserna. Ett exempel på detta är redogörelsen för behandlingen av ett tillkännagivande om en utredning (bet. 2009/10:KU17 mom. 4, rskr. 301302) med innebörden att styrelsen borde låta utreda vissa frågor om granskningsrapporter. I redogörelser (se bilagan i redog. 2010/11:RS2) innefattas inte den delen av tillkännagivandet i redovisningen. har dessa frågor utretts och även behandlats av (framst. 2011/12:RS3, bet. 2012/13:KU5, rskr. 3132), men någon utförlig redovisning av genomförda beredningsåtgärder och skälen till slutbehandlingen har inte lämnats.