bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — I planen beskrivs 15 olika åtgärdsområden som man ska arbeta vidare med och en tidsplan för arbetet. deltar aktivt i de olika arbetsgrupper som utför det konkreta arbetet. Utskottet ser positivt på att kommer att bidra till finansieringen av viktiga arbete med att överväga och reformera internationella skatteprinciper på centrala områden. har också börjat utveckla en världsomspännande standard för automatiskt utbyte av information på skatteområdet. Motiven för att utveckla en internationell standard för automatiskt utbyte av skatterelaterad information har stärkts betydligt sedan har antagit lagstiftning som innebär att man kommer att kräva avtal, antingen med finansinstitut direkt eller med enskilda stater, om att automatiskt lämna information om kapital- tillgångar och kapitalinkomster som amerikanska personer har i finansinsti- tut utanför (Foreign Account Tax Compliance Act, FATCA). Sådana s.k. har ingåtts eller kommer att ingås av flera länder. Fören- ade Kungariket, , , och har tillsammans med upprättat en modell för sådana avtal. FATCA-avtalen utgör en betydelsefull pusselbit för det arbete som bedrivs inom med att ta fram en internationell standard för automatiskt informationsutbyte. BILAGA 7 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE På mervärdesskattens område enades om ett paket med åtgärder för att motverka fusk. Paketet innehåller en snabb- mekanism för att införa omvänd skattskyldighet och utvidga medlemsstater- nas möjligheter att tillämpa omvänd skattskyldighet på vissa varor och tjänster som är särskilt känsliga för bedrägeri. Direktiven trädde i kraft i Utredningen om stärkt rättssäkerhet i skatteförfarandet (dir. 2012:14) har lämnat sitt betänkande , SOU 2013:62. ningen föreslår ändrade bestämmelser om skattetillägg och skattebrott samt tulltillägg och tullbrott. Utredningen föreslår bl.a. att sanktionerna ska sam- ordnas när en felaktighet eller passivitet kan leda till både en administrativ och en straffrättslig påföljd. Samordningen föreslås ske genom att åklaga- ren i allmän domstol ska yrka att skattetillägg eller tulltillägg ska tas ut i samband med att åtal väcks för skattebrottet eller tullbrottet. inte inleder någon förundersökning föreslås att eller Tullver- ket får meddela beslut om skattetillägg respektive tulltillägg. Utskottet har inte några invändningar mot de bedömningar som reger- ingen redovisar och anser att de ramar som regeringen föreslår för utgifts- område 3 Skatt, tull och exekution är väl avvägda. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker de förslag om utökade ramar som läggs fram i motionerna Fi282 (SD) och Fi254 (V). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 7 1.Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (SD) (SD) anför: tillför för ökade gräns- kontroller. Den ökade globaliseringen innefattar även en ökad rörlighet för kriminella nätverk, och gränser står numera – i och med medlem- skapet i EU – närmast oskyddade. Tullen har förlorat en del av sina befogenheter, och passkontroller är förbjudna mellan Schengenlän- der. I detta klimat frodas människo-, narkotika- och vapensmuggling samti- digt som kriminella individer kan röra sig fritt inom området. Det är viktigt att tullen ges de verktyg den behöver för att kunna möta dessa nya förutsättningar. Eftersom EU förbjuder tullen att utföra en väsentlig del av sitt arbete är det på lång sikt ambition att återvinna vår nationella suveränitet på detta område. På kortare sikt vill vi se en möjlighet för att införa temporära gränskontroller när det bedöms behövas. anser att behöver ytterligare medel för sitt arbete med att motverka skattefusk och skattebortfall och tillför därför . För att skapa utrymme för dessa satsningar föreslår jag att ramen för utgiftsområdet höjs med åren 2014–2017. bör flyttas från till Justitiedepar- tementet för att tydliggöra att verket i första hand är en brottsbekämpande myndighet. 2.Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (V) (V) anför: har en nyckelroll i arbetet med att bekämpa skattefusk, svart- jobb och social dumpning. Enligt beräkningar går samhället miste om i uteblivna skatteinkomster (det s.k. skattefelet). För att komma till rätta med problemen krävs tydlig lagstift- ning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. Väns- terpartiet har en rad förslag på det här området som vi utvecklar mer i motion 2013/14:Sk376 Skattefusk, svartjobb och social dumpning. För detta, och för arbetet mot den grova organiserade brottsligheten, bör ansla- get till ökas med 2014. upplever en mängd problem som är förknippade med olag- lig införsel av alkohol, tobak, narkotika och vapen. har en ansträngd ekonomi, bl.a. beroende på stora kostnader för införandet av en ny tullkodex och e-tullar som en följd av EU-medlemskap. Tull- verkets kärnverksamhet i form av brottsbekämpning och effektiv handel är BILAGA 7 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE personalintensiv, och anser att måste kunna genom- föra fler kontroller – inte färre – så att de kan stoppa olaglig införsel av vapen, alkohol, narkotika och tobak. föreslår därför att Tull- verkets anslag ökas med jämfört med regeringens För att skapa utrymme för våra anslagsökningar föreslår jag att ramen för utgiftsområdet höjs med åren 2014–1016. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 7 Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi lägger i motion 2013/14:Sk409 av m.fl. (S) förslag om att resurser ska omdisponeras för att skapa ett slagkraftigare arbete mot skattefusk och skattebrott efter dansk förebild. Resurser tas från arbetet med att administrera olika nedsättningar och undantag och från sats- ningen på rättssäkerhet. Administrativa förändringar och nya tekniska lös- ningar används också för att frigöra resurser. Vi återkommer i denna fråga. yttrande 2013/14:JuU1y Ramen för utgiftsområde 4 och ändring i ordningslagen har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över budgetpro- positionen (prop. 2013/14:1) och motioner i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. yttrar sig till att börja med över förslagen i budgetpropo- sitionen och motionerna om utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet och de beräknade ramarna för samma utgiftsområde för budgetåren 2015–2017. föreslår att finansutskottet tillstyr- ker regeringens förslag till ram för utgiftsområde 4. Vidare bör finansut- skottet tillstyrka regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter till utgiftsområde 4 , 2016 och 2017 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Motstående motionsförslag i dessa delar bör avstyrkas. I yttrandet finns i denna del avvikande meningar från S-, MP-, SD- och V-ledamöterna till förmån för respektive partis förslag till utgiftsram och beräkningar av utgifter för kommande budgetår. yttrar sig också över regeringens förslag till lag om änd- ring i ordningslagen (1993:1617). I anslutning till detta överlämnar justitie- utskottet – under förutsättning att finansutskottet samtycker – ett antal motioner från den allmänna motionstiden till finansutskottet. Motio- nerna har enligt justitieutskottet en sådan anknytning till lagförslaget att de bör behandlas tillsammans med detta. I denna del föreslår ett enigt justitieutskott att finansutskottet ska till- styrka regeringens lagförslag och avstyrka samtliga motioner. JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 8 Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram för utgifts- område 4 Rättsväsendet och den preliminära fördel- ningen av utgifter till utgiftsområdet för åren 2015–2017. Utskottet avstyrker motstående motionsförslag. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Det övergripande och långsiktiga målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet avser kri- minalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminal- politiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som har begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som har drabbats av brott. Utgiftsområde 4 innefattar myndigheter inom polis- och åklagarväsen- dena, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår Rättsmedi- cinalverket, , , , och . Regeringen föreslår att fastställer ramen för utgiftsområde 4 Rätts- väsendet till 40 . Regeringen föreslår också att godkänner en preliminär fördel- ning av utgifter till utgiftsområden –2017 som riktlinje för reger- ingens budgetarbete. För utgiftsområde 4 innebär regeringsförslaget en ram på , och . Regeringen framhåller i budgetpropositionen (s. 44–45) att ett väl funge- rande rättsväsende är en viktig förutsättning för att befolkningen ska känna trygghet. Regeringen har därför genom stora resurstillskott kraftigt för- stärkt rättsväsendets kapacitet. Mer behöver dock göras för en effektiv brottsbekämpning. I propositionen redogör regeringen för ett antal vid- BILAGA 8 JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE tagna och planerade åtgärder. Regeringen framhåller bl.a. att nu har fler poliser än någonsin, vilket är en viktig förutsättning i arbetet med att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. åtgärd för att förbättra förutsättningarna för polisens effektivitet är att de 21 polismyndigheterna kommer att övergå i en samlad organisation 2015. I fyra partimotioner har det lagts fram förslag om andra nivåer års ram för utgiftsområde 4. I partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 (delvis) föreslås det att ramen för utgiftsområde 4 fastställs till ett belopp som är högre än vad regeringen har föreslagit. nen föreslås det bl.a. särskilda satsningar mot den organiserade brottslighe- ten och den ekonomiska brottsligheten. Vidare föreslås en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet, och får extra medel att dela ut till brottsofferjourerna. I partimotion 2013/14:Fi399 av m.fl. (MP) yrkande 4 (delvis) föreslås det att ramen för utgiftsområde 4 fastställs till ett belopp som är högre än vad regeringen har föreslagit. yrkande 5 (delvis) föreslås det att de beräknade utgiftsramarna för rättsvä- sendet ökas med , med 241 miljoner kronor och med jämfört med I motionen föreslås bl.a. särskilda satsningar för att motverka brottslighet bland unga och utbilda rättsväsendets aktörer i frågor om diskriminering och rasism. I partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 4 (delvis) föreslås det att ramen för utgiftsområde 4 fastställs till ett belopp som är högre än vad regeringen har föreslagit. yrkande 5 (delvis) föreslås det att de beräknade utgiftsramarna för rättsvä- sendet ökas med , med 2,758 miljarder kronor och med jämfört med regeringens förslag. I motionen föreslås det bl.a. kraftiga straffskärp- ningar, en statlig garanti för skadestånd till brottsoffer och särskilda sats- ningar för att öka vittnesskyddet och säkerheten i domstolar. I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 (del- vis) föreslås det att ramen för utgiftsområde 4 fastställs till ett belopp som är lägre än vad regeringen har föreslagit. (delvis) föreslås det att de beräknade utgiftsramarna för rättsväsendet mins- kas med jämfört med I motionen föreslås bl.a. att det ska inrättas en fångom- budsman, en integritetsskyddsmyndighet och en särskild myndighet som ska utreda brott då den misstänkte är polis. JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 8 De ovan beskrivna förslagen i budgetpropositionen och motionerna om ramar för utgiftsområde 4 Rättsväsendet –2017 kan sammanfat- tas i följande tabell. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till ramar för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 2014–2017 Sedan regeringen tillträdde 2006 har en omfattande satsning på rättsväsen- det genomförts. Hela rättsväsendet, från polisen till kriminalvården, har förstärkts kraftigt. Genom det förstärkta resursläget har rättsväsendets för- utsättningar att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten förbättrats väsent- ligt. Regeringen har bl.a. genomfört satsningar för att öka polisens närvaro, säkerställa en effektiv åklagarverksamhet, värna kvaliteten i den dömande verksamheten, utveckla innehållet i verkställigheten och stärka brottsofferperspektivet i hela rättskedjan. Det är enligt utskottet angeläget att arbetet för att effektivisera och modernisera rättsväsendet fortsätter. Som regeringen framhåller i budgetpro- positionen är en mycket betydelsefull åtgärd i det avseendet att de 21 polismyndigheterna kommer att övergå i en samlad organisation. Utskottets förhoppning är att sammanslagningen av polismyn- digheterna kommer att ge betydligt bättre förutsättningar att bedriva en effektiv polisverksamhet med hög kvalitet. Den utgiftsram för rättsväsendet som regeringen föreslår är enligt utskottet väl avvägd. Regeringens medelstilldelning bör ge goda för- utsättningar för ett framgångsrikt effektiviserings- och moderniseringsar- bete inom rättsväsendet. Det kan konstateras att oppositionspartiernas olika motförslag till utgiftsram inom utgiftsområde 4 skiljer sig väsentligt från varandra såväl i den rättspolitiska inriktningen som i medelstilldelningen. Det finns alltså inte något gemensamt alternativ till regeringens förslag till utgiftsram inom utgiftsområde 4. förordar således regeringens förslag. Det innebär att justi- tieutskottet föreslår att finansutskottet, när det gäller utgiftsområde 4 Rätts- väsendet, tillstyrker regeringens förslag till utgiftsram och den preliminära utgiftsfördelningen –2017. bör avstyrka motionerna 2013/14:Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi319 (MP) BILAGA 8 JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE yrkandena 4 och 5, 2013/14:Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14: Fi254 (V) yrkandena 4 och 5, allt i de delar som avser utgiftsområde 4 Ersättningsskyldigheten för polisens kostnader för ordningshållning avskaffas Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i ord- ningslagen (1993:1617) och avstyrker motioner som tillgodoses genom lagändringen. I budgetpropositionen föreslår regeringen bl.a. en ändring i ordningslagen (1993:1617) som bedöms påverka beräkningen av statens inkomster. Lag- förslaget går ut på att bestämmelsen i 2 kap. 26 § ordningslagen ska upphöra att gälla. Detta innebär att man avskaffar den nuvarande skyldig- heten för den som i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställning eller allmän sammankomst att ersätta polisens kostnader för att hålla ordning. Regeringen anför bl.a. att frågan om ersättning för polisbevakning ytterst handlar om huruvida kostnaderna för polisens insatser ska bäras av det allmänna eller av den som ger upphov till dem (s. 552 f.). Regeringen redogör vidare för att den nuvarande regleringen ger upphov till avgräns- nings- och tillämpningsproblem. Ersättningsskyldigheten genererar ett rela- tivt litet tillskott till statskassan, och det framstår enligt regeringen inte som motiverat att behålla skyldigheten enbart av statsfinansiella skäl. Reger- ingen framhåller också att det inte bara är företrädare för idrottsrörelsen som är kritiska till den nuvarande ordningen. Regleringen ifrågasätts av flera olika skäl och av skilda intressenter. Vid en samlad bedömning finner regeringen att övervägande skäl talar för att ersättningsskyldigheten bör avskaffas. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen om ersättningsskyldighet i 2 kap. 26 § ordningslagen upphävs. Regeringen betonar att detta inte innebär någon förändring av ansvarsför- delningen när det gäller ordningshållningen. Huvudansvaret för ordning och säkerhet ska även i fortsättningen ligga på anordnaren. Det får inte förekomma att polisens resurser tas i anspråk för uppgifter som kan anför- tros annan personal, t.ex. entrévärdar eller ordningsvakter. För att säkerställa att avskaffandet av ersättningsskyldigheten inte får oönskade konsekvenser, t.ex. att anordnare övervältrar sina skyldigheter på polisen, bör effekterna utvärderas. Det bör också övervägas om det behövs några ändringar i lagstiftningen för att långsiktigt förhindra att ansvaret för- skjuts på ett sådant sätt. JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 8 Enligt regeringens förslag ska en försumlig anordnare även i fortsätt- ningen kunna åläggas att ersätta de kostnader som polisen har vållats till följd av försumligheten (2 kap. 27 § ordningslagen). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Under den allmänna motionstiden väcktes det flera motioner med för- slag om att avskaffa de enskilda idrottsklubbarnas och andra arrangörers skyldighet att ersätta polisens kostnader för ordningshållande. Sådana för- slag finns i kommittémotionerna 2012/13:Ju373 (S) av m.fl. yrkandena 82–83 och 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 5 samt i motionerna 2012/13:Ju254 av (S), 2012/13: Ju266 av och (båda S) och 2012/13: Ju274 av (M). har tidigare behandlat motionsyrkanden med olika förslag när det gäller polisens rätt att ta ut ersättning för ordningsin- satser vid t.ex. idrottsarrangemang, senast i betänkande 2011/12:JuU15 (s. 37–39). I det ärendet avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden efter- som man inte ville föregripa den då pågående utredningen sam- ordning för att motverka brottslighet i samband med idrottsarrangemang (Ku 2011:03). Regeringens förslag att avskaffa ersättningsskyldigheten i 2 kap. 26 § ordningslagen har inte mött några invändningar i följdmotioner. Utskottet konstaterar att företrädare såväl på kulturområdet som inom idrottsrörelsen har påtalat att det nuvarande kostnadsansvaret är betungande, och ersätt- ningsskyldigheten i ordningslagen får alltså stora ekonomiska konsekven- ser för dem som anordnar t.ex. festivaler och idrottsarrangemang. Med hänsyn till detta, och av de skäl som i övrigt förs fram i propositionen, välkomnar justitieutskottet regeringens förslag att avskaffa ersättningsskyl- digheten. Liksom regeringen vill utskottet dock betona att detta inte inne- bär någon förskjutning av ansvaret för ordningshållningen; huvudansvaret ska även i fortsättningen ligga på anordnaren. vill också särskilt understryka vikten av att effekterna av denna förändring utvärde- ras. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen har för avsikt att se till att så sker. De ovan angivna motionsyrkandena gäller samma sak som regeringens lagförslag, och de bör enligt justitieutskottet behandlas tillsammans med lagförslaget. överlämnar därför, under förutsättning av finansutskottets medgivande, motionerna till finansutskottet. Enligt justitie- utskottets bedömning är samtliga motionsyrkanden tillgodosedda genom regeringens lagförslag. BILAGA 8 JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE Sammanfattningsvis föreslår justitieutskottet att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) och avstyrker motionerna 2012/13:Ju373 (S) yrkandena 82–83, 2012/13:Kr329 (SD) yrkande 5, 2012/13:Ju254 (S), 2012/13:Ju266 (S) och 2012/13:Ju274 (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (SD), (V), (M), (FP) och (KD). JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 8 1.Utgiftsramen (S) (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S) anför: Vi står bakom Socialdemokraternas budgetalternativ och anser således att ramen för utgiftsområde 4 bör vara högre än regeringens förslag. bör alltså tillstyrka det förslag till utgiftsram för utgiftsområdet som lämnas i motion 2013/14: Fi308 (S). bör avstyrka såväl regeringens som de övriga oppositionspartiernas förslag till utgiftsram och preliminära utgiftsfördel- ningar för utgiftsområdet. Socialdemokraternas budgetalternativ innebär bl.a. en särskild satsning mot grov organiserad brottslighet och ekonomisk brottslighet. Kampen mot den organiserade brottsligheten måste prioriteras, och polisens arbete mot denna brottslighet behöver därför förstärkas centralt. Socialdemokraterna vill se en nationell spjutspetsorganisation på detta område inom ramen för och ökar därför polisens resurser. Den ekonomiska brottsligheten kostar samhället långt mer pengar än den traditionella brottsligheten. Den skadar konkurrensen, göder svartjobb och drabbar hederliga företagare hårt. Förtroendet för skattesystemet byg- ger på att människor uppfattar att det fungerar och att alla gör rätt för sig. Socialdemokraterna vill förstärka ansträngningarna mot den ekonomiska brottsligheten och ökar därför resurserna till . Trots kraftigt ökade resurser finns det fortfarande stora brister i polisens effektivitet. Alltför få vardagsbrott upp. Problemen har funnits och har påvisats av bl.a. och Statskontoret. Ändå har regeringen inte lyckats åtgärda bristerna eller ens vidtagit tillräck- liga initiativ för att identifiera dem. Socialdemokraterna menar att det saknas tillräcklig kunskap om polisverksamheten och dess effektivitet för att kunna styra verksamheten. Regeringen har på detta område brustit genom att inte ställa tydliga och relevanta krav på redovisningen av poli- sens resursanvändning. Regeringen har inte heller tydligt angett vilka resultat man förväntar sig. För att stärka polisens möjlighet att bygga sin verksamhet på vetenskap och beprövad erfarenhet och därmed förbättra effektiviteten vill Socialdemokraterna skapa en särskild utvecklings- och analysfunktion. Funktionen ska ha till uppgift att utvärdera polisverksamhe- ten samt leda och styra verksamhetsutvecklingen. Detta skulle både för- bättra kvalitetsgranskningen och bidra till en effektivare polis. Socialdemo- kraterna ökar resurserna till polisen för detta ändamål. BILAGA 8 JUSTITIEUTSKOTTETS YTTRANDE Socialdemokraterna vill förstärka brottsoffrens ställning. rerna är i starkt behov av utökade resurser, inte minst när det gäller arbetet mot våld i nära relationer. I det socialdemokratiska budgetalternati- vet förstärks resurserna till , som får möjlighet att dela ut det ekonomiska tillskottet till brottsofferjourerna. Det bästa sättet att minska skadeverkningarna av brott är att hindra att Två grundläggande förutsättningar för att kriminaliteten ska avta är att klyftorna i samhället minskar och att välfärdssystemen fungerar. Det behövs dock även mer specifika brottsförebyggande åtgärder. förebyggande arbetet behöver förstärkas på olika sätt, inte minst genom bättre samordning och ökad kunskap. Socialdemokraterna vill tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet och avsätter sär- skilda medel för detta ändamål. Utgiftsramen (MP) (MP) anför: Jag står bakom budgetalternativ och anser således att ramen för utgiftsområde 4 bör vara högre än reger- ingens förslag. bör alltså tillstyrka det förslag till utgifts- ram för utgiftsområdet som lämnas i motion 2013/14:Fi319 (MP). Vidare bör finansutskottet tillstyrka förslaget i samma motion om den preliminära fördelningen av utgifter till utgiftsområdet . bör avstyrka såväl regeringens som de övriga opposi- tionspartiernas förslag till utgiftsram och preliminära utgiftsfördelningar för utgiftsområdet. Trots att polisväsendet nu har 4 000 fler poliser än 2002, och trots att de brottsbekämpande myndigheterna har fler hemliga tvångsmedel till sitt förfogande än någonsin, inte en högre andel brott upp. Fler poliser är inte den enda lösningen på polisväsendets utmaningar. budgetalternativ ger förutsättningar för krafttag mot brotts- ligheten bland unga män och kvinnor. föreslår att Brottsföre- byggande rådet får i uppdrag att, tillsammans med universitet och högskolor, ta fram vetenskapligt baserade metoder för att minska brottslig- heten bland unga, särskilt unga män. anser vidare att unga som döms för brott så långt som möjligt ska få andra påföljder än fäng- else eller särskild ungdomsvård.