bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Av de inresande studenterna kom 23 000 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram (s.k. free mover-studenter) och resten studerade vid svenska universitet och högskolor inom ramen för ett utbytesprogram. Av samtliga inresande studenter som var nybörjare vid svenska högskolor 2011/12 kom från nordiska länder och länder inom EU. infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för tredjelandsstudenter. Bland de studieavgiftsbetalande studenterna kom de flesta studenterna från , , och . Av 5 800 nyantagna studieavgiftsskyldiga studenter började endast 1 740 studera vid ett lärosäte. Av de nyantagna studieavgiftsskyldiga studenterna hade någon form av svenskt stipendium. Under /12 studerade 27 700 svenska studenter utomlands, vilket var något fler än föregående läsår. Av de utresande studenterna var två tredjedelar fritt utresande studenter och utbytesstudenter, medan läste språkkurser på eftergymnasial nivå. Nästan två tredjedelar av de utresande studerade i . Anslag och bemyndiganden för gemensamma ändamål Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp eller förslag till beställningsbemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:1 Internationella program för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:1 Internationella program för . Anslaget föreslås öka med till följd av att medel som tidigare utbetalats från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för stödåtgärder inom ramen för EU-program föreslås överföras till anslaget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 4:2 Avgift till och Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:2 Avgift till och för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt utgifter för de Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:2 Avgift till och för . Utgifterna för anslaget påverkas främst av utvecklingen av budget, andel av budgeten och eventuella valutaförändringar. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:3 Kostnader för Svenska Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bevakningen och genomförandet av verksamhet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning för . och innevarande budgetår har en stor del av medlen avsatts för den årliga övergripande utbildningsstatistiken och för indikatorprojekt of (). fördelades medel för bl.a. det svenska deltagandet i den femte omgången av den internationellt jämförande undersökningen Eurostudent, en analys av utländska studenters etablering på den svenska arbetsmarknaden, en enkätundersökning och en fördjupad analys av tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade ingenjörer och en enkätundersökning om inträdet på arbetsmarknaden efter avgången från gymnasieskolan. Medel fördelades också för utveckling av distansutbildning i samiska språk. Delar av anslaget används för verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Det innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. Regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta att bedrivas i samma omfattning som 2013. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 8 Lagförslag om ändring i högskolelagen Utskottets förslag i korthet antar förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Därmed bifalls propositionen. Förslaget innebär att benämningen Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola utgår ur bilagan till högskolelagen (1992:1434) och den nya högskolans benämning, konstnärliga högskola, införs. Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola lämnade in en gemensam framställan till regeringen om att bilda en ny högskola genom ett samgående mellan de tre lärosätena (U2012/3514/UH). tillsatte regeringen en organisationskommitté med uppdrag att förbereda och vidta de åtgärder som krävs för att en ny högskola som omfattar verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ska kunna inrättas och inleda sin verksamhet (dir. 2012:121). Uppdraget gavs med förbehåll för beslut i nödvändiga delar. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen till att verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ska ingå i en högskola fr.o.m. . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). har i en skrivelse till regeringen (U2013/1556/UH) föreslagit att namnet på den nya högskolan ska vara konstnärliga högskola. I en bilaga till högskolelagen (1992:1434) anges de universitet och högskolor med statlig huvudman som får utfärda en gemensam examen. I bilagan anges bl.a. Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola. Regeringen har genom förordningen (2013:617) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) föreskrivit att den nya högskolan ska benämnas konstnärliga högskola fr.o.m. . Mot den bakgrunden föreslår regeringen att bilagan till högskolelagen ändras på så sätt att de nuvarande benämningarna utgår och att den avsedda benämningen på den nya högskolan förs in. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Utskottet konstaterar att förslaget till ändring innebär att den nya högskolan enligt 1 kap. 18 § högskolelagen får överlåta förvaltningsuppgifter som innebär myndighetsutövning till ett utländskt lärosäte. Vid beslut i denna fråga ska 10 kap. 8 § regeringsformen tillämpas mot bakgrund av att beslutet medför att en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning kan överlåtas till ett utländskt lärosäte. Utskottet föreslår att beslutet, i enlighet med 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen, ska fattas med minst tre fjärdedels majoritet av de röstande och mer än hälften av ledamöter. 9 Separat antagning av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om separat antagning av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet. Därmed bifalls propositionen och motionen avslås. Jämför reservation 1 (V). I högskolelagen (1992:1434) fastställs vissa principer som rör tillträdet till högskoleutbildning. Universitet och högskolor ska så långt det kan ske med hänsyn till de kvalitetskrav som ställs enligt lagen som studenter ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studierna (4 kap. 1 §). Kan inte alla sökande till en utbildning tas emot, ska urval göras bland de sökande (4 kap. 3 §). Närmare bestämmelser om tillträde finns i högskoleförordningen (1993:100) och i andra förordningar som ansluter till högskolelagen. De nuvarande bestämmelserna om tillträde till högskoleutbildning gäller oavsett om en sökande är avgiftsbefriad eller studieavgiftsskyldig. I huvudsak förutsätter bestämmelserna om urval att alla sökande ska jämföras med varandra i merithänseende. Det är därför i praktiken inte möjligt för ett statligt universitet eller en statlig högskola som omfattas av högskolelagen att dela upp de sökande till en utbildning i olika antagningar. Bestämmelserna om tillträde medför nackdelar för lärosätena när det gäller rekrytering av tredjelandsmedborgare, eftersom antagningen inte kan genomföras när söktrycket från denna kategori sökande är som störst. Besked om antagning från ett svenskt lärosäte lämnas efter det att en tredjelandsmedborgare redan har accepterat ett erbjudande om en utbildningsplats från ett annat land. Erfarenheterna visar också att de nuvarande bestämmelserna om tillträde sätter gränser för hur många studieavgiftsskyldiga studenter som ett lärosäte kan anta. När ett lärosäte ligger nära eller över det s.k. takbeloppet, dvs. lärosätenas rätt till ersättning för studenter och deras prestationer upp till en viss nivå, kan lärosätet bli tvunget att begränsa antalet anslagsfinansierade studenter på grund av att ingen finansiering ges för ytterligare studenter inom denna kategori. Antalet studieavgiftsskyldiga som kan antas och utbildas är däremot inte beroende av anslagets storlek, eftersom det inte är fråga om en statlig finansiering. Bestämmelserna om urval innebär dock att inte heller fler studieavgiftsfinansierade studenter kan antas även om resurser, såsom lärare och lokaler, är tillgängliga för detta. För att möjliggöra för statliga universitet och högskolor att anta fler och högt meriterade tredjelandsmedborgare bör det enligt regeringens uppfattning införas en ordning som gör det möjligt med separat antagning av sökande som är studieavgiftsskyldiga för antagningen enligt förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. Detta bör gälla både i fråga om utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Mot bakgrund av att finansieringssystemet innebär att utbildning finansieras på olika sätt för studieavgiftsbefriade respektive studieavgiftsskyldiga studenter kommer de olika kategorierna av sökande inte att konkurrera om samma utbildningsplatser vid separata antagningar. Antagningarna kan hållas skilt från varandra och urval göras inom respektive antagning. En ordning med separata antagningar av studieavgiftsfinansierade studenter skapar också förutsättningar för en långsiktig planering för universitet och högskolor. Lärosätenas prognoser för intäkter från den studieavgiftsfinansierade verksamheten underlättas, och det ger lärosätena bättre möjligheter att planera för utökning av verksamheten genom att t.ex. anställa ytterligare lärare. Vid en separat antagning kan det dock inte uteslutas att de sökandes meriter kan komma att skilja sig åt mellan studieavgiftsskyldiga och anslagsfinansierade studenter. Regeringen anser därför att ett system med separata antagningar för studieavgiftsskyldiga studenter ställer höga krav på noggrannhet och likabehandling i antagningsprocessen. Verksamheten vid universitet och högskolor ska enligt 1 kap. 4 § högskolelagen avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen. De tillgängliga resurserna ska enligt nämnda paragraf utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Kvalitetsarbetet är också en gemensam angelägenhet för universitetens och högskolornas personal och studenter. Kravet på kvalitet måste alltid beaktas av lärosätena. Vidare ska lärosätena, enligt vad som har redovisats ovan, enligt 4 kap. 1 §, så långt det kan ske med hänsyn till kvalitetskravet i fråga om utbildning och forskning som studenter ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studier. För att upprätthålla en god kvalitet och hög internationell konkurrenskraft ligger det i ett lärosätes eget intresse att väl meriterade sökande antas även vid en separat antagning av studieavgiftsskyldiga. Av kravet på kvalitet och effektivt resursutnyttjande följer också att en separat antagning inte får genomföras så att denna påverkar dimensioneringen av de anslagsfinansierade studenternas tillgång till högskoleutbildning negativt. Dessutom anser regeringen att statliga universitets och högskolors möjlighet att besluta om separata antagningar inte står i strid med 4 kap. 1 §. Bestämmelsen tar sikte på lärosätenas uppgift att anta så många studenter som möjligt så länge kvalitetskravet kan upprätthållas och innebär inte att alla sökande måste antas vid en och samma antagning (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). En grundförutsättning är att de sökande som antas vid en separat antagning uppfyller de behörighetskrav som regleras i bl.a. högskoleförordningen. Om inte alla behöriga sökande kan tas emot till en utbildning, ska enligt vad som har angetts ovan urval göras. Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. Detta bör gälla även vid separat antagning av studieavgiftsskyldiga sökande. Urvalsgrunderna bör bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen. Att omständigheterna ska vara sakliga är ett uttryck för att universiteten och högskolorna ska iaktta saklighet enligt vad som följer av 1 kap. 9 § regeringsformen. Lärosätena har en skyldighet att hålla en hög kvalitet i fråga om utbildning. Avgiftsskyldiga studenters resultat ingår på samma sätt som avgiftsbefriade studenters resultat i utbildningsutvärderingar. Universitet och högskolor kan därför inte ställa lägre krav på avgiftsskyldiga studenter utan att riskera att gå miste om medel från det kvalitetsbaserade resurstilldelningssystemet eller att riskera att få examenstillståndet återkallat. Vidare har lärosätena ett intresse av att upprätthålla ett gott internationellt anseende för att kunna rekrytera högt meriterade studenter. Med beaktande av detta ser inte regeringen enligt propositionen att det finns anledning att befara att meriterna hos de som antas som studieavgiftsskyldiga respektive anslagsfinansierade kommer att skilja sig åt nämnvärt. Regeringen avser att följa utvecklingen noga. När det gäller frågan om huruvida en ordning med separata antagningar är förenlig med diskrimineringslagstiftningen anförs i propositionen följande. En möjlighet för statliga universitet och högskolor att genomföra separata antagningar bedöms vare sig direkt eller indirekt diskriminera någon sökande till högskoleutbildning. Unionsmedborgare, liksom medborgare i stater inom EES och i likabehandlas med svenska medborgare. Ordningen bedöms inte heller kunna komma att missgynna någon grupp som skyddas av diskrimineringslagstiftningen, t.ex. personer med viss etnisk tillhörighet. Eftersom urvalsgrunderna bör bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen, kan lärosätena inte använda kvotering eller t.ex. etnisk tillhörighet som urvalsgrunder. Under alla omständigheter är ordningen proportionerlig i förhållande till de syften med separat antagning som har redovisats ovan. En möjlighet till separata antagningar bedöms alltså vara förenlig med såväl diskrimineringslagen (2008:567) som åtaganden i förhållande till Europeiska unionen. Ordningen bedöms inte heller stå i strid med åtaganden i förhållande till andra internationella organisationer. Utöver de bestämmelser om principerna om tillträde till högskoleutbildning som finns i högskolelagen har regeringen med stöd av sin restkompetens meddelat föreskrifter om urval i förordning. Frågor om tillträde till högskoleutbildning har dock underställts godkännande vid ett flertal tillfällen (se t.ex. prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). Vidare har regeringen som framgår ovan tidigare redovisat till sin bedömning att det inte skulle genomföras några ändringar i fråga om bestämmelser om urval av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet. För att regeringen ska kunna meddela föreskrifter som möjliggör separat antagning av studieavgiftsskyldiga sökande krävs godkännande. Det föreslås därför att ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen ska få möjlighet att separat anta sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet till högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. Regeringen anser det angeläget att ge statliga universitet och högskolor rätt att anordna separat antagning . Detta kan ske tidigast så att förutsättningar ges att anpassa antagningssystemet. Förslaget bedöms inte leda till några ekonomiska konsekvenser för myndigheternas anslagsfinansierade verksamhet. Lärosätena ska beräkna studieavgifterna så att full kostnadstäckning uppnås, vilket även gäller kostnaderna för separat antagning. Förslaget bedöms i allt väsentligt inte heller leda till några ökade kostnader för staten. Regeringens sammantagna bedömning är att förslaget ger universitet och högskolor möjlighet att ta in fler högt meriterade avgiftsfinansierade studenter utan att detta går ut över den övriga verksamheten. Frågan om tillträde till högskolan är central för kvaliteten i utbildningen och ur ett studentperspektiv. Regeringen avser därför att följa upp reformen. I partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna avslag på regeringens förslag om separat antagning av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet. Motionärerna framhåller att förslaget innebär ett olämpligt avsteg från de normala antagningsprinciperna och menar vidare att det finns en stor risk att antagningen till högskolan inte blir likvärdig och rättvis för alla om förslaget blir verklighet. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att förslaget ger universitet och högskolor möjlighet att ta in fler välmeriterade avgiftsfinansierade studenter utan att detta går ut över den övriga verksamheten. Utskottet delar också uppfattningen att frågan om tillträde till högskolan är av stor betydelse för kvaliteten i utbildningen och ur ett studentperspektiv. Därför ser utskottet positivt på regeringens avsikt att följa upp införandet av en särskild antagning för studieavgiftsskyldiga studenter. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 2013/14:Ub463 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om utbildningspolitiska mål för , gymnasiekompetens och den högre utbildningen. Jämför reservation 2 (S). Propositionen innehåller inte något förslag till riksdagsbeslut i denna del. Av propositionen framgår vilka mål som finns inom utgiftsområdet. Målet för utgiftsområde 16 har godkänts av (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98): Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Inom utgiftsområdet finns fem verksamhetsområden: barn- och ungdomsutbildning, kommunernas vuxenutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, universitet och högskolor samt forskning. Det övergripande målet som beslutat för utgiftsområdet gäller som mål för respektive verksamhetsområde. Under varje verksamhetsområde redovisas delmål och centrala indikatorer som regeringen har lagt fast och som ligger till grund för resultatredovisningen och bedömningen av måluppfyllelsen. Två av de centrala indikatorer som regeringen följer inom verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning är andelen elever med behörighet till gymnasieskolans nationella program och andelen elever med slutbetyg . Utöver mål för utgiftsområdet och verksamhetsområdena finns mål för verksamheterna som fastställts i lagar och andra författningar. Vidare finns EU:s gemensamma utbildningsmål som fastställts inom ramen för Utbildning 2020 (ett ramverk för EU:s utbildningssamarbete ). Av de sju riktmärken som antagits för uppföljningen av arbetet hör två till de övergripande mål i EU 2020-strategin som redovisas i de årliga nationella reformprogrammen: Andelen 18–24-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara . Andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till . Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. De nationella mål som regeringen har antagit för dessa riktmärken är att andelen unga vuxna som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska uppgå till och att andelen med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan 2020. I Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. yrkande 2 behandlas frågan om utbildningspolitiska mål för , gymnasiekompetens och den högre utbildningen. Socialdemokraterna föreslår som utbildningspolitiskt mål att alla elever ska nå målen i . Partiet vill till 2020 halvera andelen elever i som inte är behöriga att påbörja ett av gymnasieskolans nationella program, från nuvarande till . Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. yrkande 3 behandlas frågan om ett utbildningspolitiskt mål för . Partiet föreslår även att det ska införas ett mål om att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Till 2020 ska andelen unga mellan 18–som inte har en gymnasieexamen eller som inte studerar på gymnasienivå minska från nuvarande till . Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. yrkande 5 behandlas frågan om ett utbildningspolitiskt mål för gymnasiekompetens. Partiet föreslår också att det ska införas ett mål om att hälften av 30–34-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) till 2020. Det innebär enligt Socialdemokraterna en ökning från till . Det faktum att regeringens mål om andelen 30–34-åringar med eftergymnasial utbildning redan är uppnått visar enligt Socialdemokraterna tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. yrkande 3 behandlas frågan om ett högre mål för andelen unga med högre utbildning. Utskottet kan inledningsvis konstatera att mål- och resultatstyrningen genomsyrar utbildningsområdet. har beslutat som mål för utgiftsområde 16 att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Därutöver har regeringen fastlagt mål för vart och ett av de fem verksamhetsområden som ingår i utgiftsområdet. För varje verksamhetsområde har regeringen även fastställt de centrala indikatorer som används för att följa måluppfyllelsen. Utskottet kan därmed noga följa utvecklingen och resultaten på olika nivåer inom utbildningssystemet. Regeringen framhåller i propositionen att andelen elever som är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . Regeringen betonar vidare att det är viktigt att gymnasieungdomarna ges förutsättningar att nå målen för utbildningen inom utsatt tid och följer i detta syfte indikatorn andelen elever med slutbetyg .