bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — E-böcker är inte att anses som ett verk utan betraktas som en tjänst och omfattas inte av det upphovsrättsliga skyddet för böcker såsom ett exemplar av ett verk, eller av biblioteksersättningen. När det gäller frågan om biblioteksersättning får utskottet hänvisa till propositionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) som lämnades till . I denna proposition lyfter regeringen fram biblioteksersättningens betydelse och föreslår, att den framtida inriktningen ska vara att de litterära upphovsmännen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Biblioteksersättningen ska bidra till att förbättra författarnas ekonomiska villkor. Endast användandet av fysiska exemplar av verk bör, enligt regeringen, ligga till grund för biblioteksersättning. En ny överenskommelse bör slutas mellan regeringen och de litterära upphovsmannaorganisationerna om hur grundbeloppets storlek ska fastställas. Överenskommelsen bör bl.a. innebära att beslut ska fattas för längre tidsperioder än . Vad gäller frågan om digitala bibliotek konstaterar utskottet inledningsvis att frågan om e-böcker har hög aktualitet. Den tekniska utvecklingen påverkar i hög grad inte bara biblioteken utan hela kulturområdet, som står inför stora möjligheter men också många och stora utmaningar av ett nytt slag. En sådan är upphovsmännens möjligheter att dels nå sin publik, dels få skälig ersättning när deras verk tillgängliggörs. I propositionen Läsa för livet (prop. 2013/14:3) gör regeringen bedömningen att Kungl. bör få i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med att förmedla och tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. Regeringen beräknar att Kungl. tillförs i särskilda medel för uppdraget. I propositionen gör regeringen vidare bedömningen att de tidsbegränsade medel som regeringen avsatte till evenemang i bokhandeln och för stöd till digitalisering av förlagens äldre titlar bör användas för ändamålet även . Frågan om e-boken är, enligt utskottet, en viktig framtidsfråga. Utskottet har mot den bakgrunden beslutat att genomföra en kartläggning av frågan om e-boken inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete. Avsikten är att resultatet av detta arbete ska presenteras . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 8 och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 10. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på propositionen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 1. Regeringens proposition har delar som är ett fall framåt. Den ansluter sig delvis till folkbiblioteksmanifest i portalparagrafen om att biblioteken ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. En annan positiv skrivning är den om att biblioteken i stort ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning och olika språkliga minoriteter. Dessa positiva delar väger dock inte upp den allmänna laissez faire-anda som propositionen andas vad gäller den nedåtgående trenden för biblioteken, biblioteksfilialer, bokbussar, skolbibliotek och bemanning med kvalificerade bibliotekarier. Vad betyder fina skrivningar om demokrati och tillgång för olika grupper, om är stängt och bibliotekarien avskedad? vill se ett förslag från regeringen som stoppar biblioteksnedläggningarna och ökar kvaliteten och tillgängligheten. bör avslå propositionen. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 1. Öppna bibliotek för alla, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 1. Det är mycket bra att regeringen formulerar att det allmänna biblioteksväsendet ska vara öppet för alla och att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska. Jag anser dock att biblioteken ska vara öppna och tillgängliga även för människor som vistas i vårt land utan tillstånd, de s.k. papperslösa. De lever i regel under svåra förhållanden. Om de får tillgång till biblioteksväsendets resurser kan det vara ett sätt att skapa sig en bättre tillvaro genom möjligheten att ta del av litteratur, medier och kunskapsförmedling. Det allmänna biblioteksväsendet bör därför ägna särskild uppmärksamhet åt människor utan papper så att de får möjlighet att nyttja biblioteksväsendets resurser. Vad som här har anförts om att det allmänna biblioteksväsendet ska ägna uppmärksamhet åt och vara tillgängligt för s.k. papperslösa människor bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 1. Arbetsplatsbibliotek m.m., punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 6. Jag vill betona betydelsen av att biblioteken bedriver uppsökande verksamhet. Bibliotek bör också i högre grad än inrättas på arbetsplatser, sjukhus och andra institutioner. Inte minst är det viktigt med fängelsebibliotek. Även arbetsplatsbibliotek, som vägkrogsbiblioteken för lastbilschaufförer, fyller en viktig funktion. De små medel som staten tidigare bidrog med är nu borta, vilket finner symtomatiskt för en borgerlig kulturpolitik. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 6. Ansvar för biblioteken, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 4. Folkbildningen och folkbiblioteken hör till fundamenten i ett demokratiskt samhälle. Genom biblioteken kan alla i samhället få ett avgiftsfritt och allsidigt utbud av böcker, andra medier och kunskapskällor. Att barn och unga har tillgång till bra och inspirerande bibliotek ökar lusten att läsa och upptäcka både sitt eget liv och världen utanför. Trenden har emellertid varit att vi fått färre och färre bibliotek, biblioteksfilialer och bokbussar och därmed längre och längre avstånd till biblioteken. Ett sådant tillstånd drabbar särskilt landsbygden. För att hejda denna utveckling föreslår jag att kommunerna ska visa att biblioteksverksamheten säkras för innevånarna på något annat sätt när nedläggning av bibliotek kommer på tal. Anmälan ska göras till som har att pröva om en nedläggning är skälig. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 4. Bibliotekspersonal, punkt 6 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 i denna del. Bibliotekens användare är beroende av biblioteksanställda med adekvat kompetens för sina arbetsuppgifter. Inte minst tydligt har detta behov blivit i ljuset av den kritik som Skolinspektionen riktat mot bristande kompetens vid vissa skolbibliotek. Biblioteksanvändarna anser att det allra viktigaste i ett bibliotek är personalen, dvs. att den är kunnig och ger ett bra bemötande (Svensk Biblioteksförenings rapport syn på saken, 2011:2). har slagit fast att personalen på folkbiblioteken är viktig för kvaliteten på verksamheten. preliminära biblioteksstatistik visar att de kommuner som har fler årsarbetare än riksgenomsnittet, som är en halv anställd per 1 000 invånare, generellt sett har högre verksamhetstal. Bibliotekariens roll förändras allteftersom biblioteksväsendet utvecklas, och den förändras också i takt med annan utveckling inom utbildning och informationsteknik. Medielandskapets snabba förändring och digitaliseringen ställer höga krav på individens förmåga till urval och källkritik. För att biblioteken ska klara sitt uppdrag att bidra till läsfrämjande och som förmedlare av kunskap och förståelse krävs att biblioteken har välutbildade biblioteksanställda med en väl utvecklad förmåga till källkritik. Pedagogisk förmåga är också önskvärd då det i bibliotekariens roll ingår att handleda besökare i alla åldrar från olika miljöer genom informationsflödet. är inte alla biblioteksanställda utbildade bibliotekarier. Bibliotekens popularitet minskar naturligtvis om man inte kan få svar på sina frågor av en kunnig bibliotekarie. Detta drabbar särskilt ovana boklånare. Särskilda insatser behövs därför för att alla medborgare ska använda biblioteken. Vi anser att bibliotekariernas kompetens är av sådan vikt att deras närvaro i biblioteksmiljön är oundgänglig. Vi anser därför att den nya bibliotekslagen bör lyfta fram bibliotekariens roll och uppställer krav på att folkbiblioteken har utbildad personal. En bestämmelse om kompetens bör därför införas i bibliotekslagen. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkande 3, 2012/13:Kr9 (V) yrkande 3 och 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4 i denna del. Kompetens, punkt 7 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att det i lagen införs en ny paragraf, 2 a §, med den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 4, samt närmast före 2 a § en ny rubrik av följande lydelse: Kompetens. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 4. Bibliotekens användare är beroende av biblioteksanställda med adekvat kompetens för sina arbetsuppgifter. Inte minst tydligt har detta behov blivit i ljuset av den kritik som Skolinspektionen riktat mot bristande kompetens vid vissa skolbibliotek. Bland det viktigaste för en biblioteksanvändare är dels att personalen är kunnig, dels att man får ett bra bemötande. har slagit fast att personalen på folkbiblioteken är viktig för kvaliteten på verksamheten. Vi anser att biblioteksväsendet ska ha tillräckligt många anställda med relevant kompetens. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör få besluta om bestämmelser om behörighetskrav för bibliotekspersonal. En ny paragraf, 2 a §, om kompetens bör därför införas i bibliotekslagen i enlighet med vad som föreslås i bilaga 4. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr8 (S) yrkande 4. Folkbibliotek, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 2. Det är bra att regeringen i propositionen anger att folkbibliotekens utbud av litteratur, medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Det är av största vikt att folkbiblioteken är en institution i demokratins tjänst, och de ska inte kunna misstänkas vara en arena som saluför specifika ideologiska åskådningar. Inga inskränkningar i bibliotekens utbud ska uppstå utifrån sådana grunder. Vi anser därför att begreppet neutralitet också bör prägla folkbibliotekens utbud eftersom bibliotekens utbud inte ska styras av särskilda ideologiska motiv. På flera håll i landet har privatiseringar av biblioteksdriften genomförts. Om den utvecklingen slår igenom riskerar den att förändra de svenska bibliotekens kvalitetsnivå, oberoende och tillgänglighet. I ett samhälle där vi möter mer information än någonsin har välförsedda bibliotek och utbildade bibliotekarier en allt viktigare roll att spela som garanter för oberoende och relevant information. Ingen ska behöva misstänka att det som erbjuds har valts ut för att gynna vissa kommersiella eller politiska intressen. Vidare innebär privatiseringar att samarbete ersätts med konkurrens. skulle ingen bibliotekarie tveka att hjälpa oss att hitta det vi söker även när det inte finns på just vårt bibliotek. Men när företag tar över förvandlas låntagarna till kunder och de andra biblioteken till konkurrenter. Sannolikheten är också stor att privat drivna bibliotek fokuserar på det mätbara, som antalet besökare eller utlån. Sådan statistik kan vara nog så viktig men fångar bara in en liten del av vad som avgör ett biblioteks kvalitet. Detta riskerar att leda till urvattning av biblioteken. Vad som här har anförts om att folkbibliotekens utbud ska präglas av allsidighet, kvalitet och neutralitet bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2012/13:Kr9 (V) yrkande 5 och 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 2. Avgiftsfrihet för alla medier, punkt 9 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 3. Regeringen föreslår att användarnas lån av litteratur på folkbiblioteken ska vara avgiftsfria och att biblioteken ska kunna fortsätta att ta betalt av användarna för lån av andra medier och för övrig biblioteksverksamhet. Ett sådant synsätt på biblioteksverksamhet motsätter vi oss, och om inte detta regleras kan det bli så att bibliotek börjar ta betalt för t.ex. bokprat, läsfrämjande verksamhet, informationsrådgivning och författaraftnar. Grundidén är att de svenska folkbiblioteken ska vara öppna och tillgängliga för alla i hela sin verksamhet, inte bara bokutlåningen. Med det ställningstagande regeringen gjort ansluter man inte till folkbiblioteksmanifest som slår fast att folkbibliotekens tjänster i princip ska vara avgiftsfria och bekostas av allmänna medel. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr8 (S) yrkande 5 och delvis bifalla motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 3. Avgiftsfrihet för alla medier, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 3 och 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 5. I den nuvarande bibliotekslagen formuleras allmänhetens rätt att utan avgift låna litteratur. Begreppet litteratur är inte bundet till ett specifikt tekniskt format, utan tvärtom kan den publiceras i såväl analoga som digitala medier. Men eftersom man i gängse språkbruk ofta åsyftar litteratur i traditionell fysisk bemärkelse uppstår en risk att lagen tolkas som om endast fysisk litteratur avses. Därför är det bra att det tydliggörs att den föreslagna lagen är teknikneutral – litteratur ska alltså tillhandahållas allmänheten oavsett om den publiceras i fysisk eller digital form. Vi anser att inte endast litteratur ska kunna lånas utan avgift. I dagens medielandskap finns många andra sortens medier representerade, och i lika hög grad är dessa nya medier bärare av information, t.ex. film, ljud, musik, spel och interaktiva och audiovisuella medier. Vi anser att avgiftsfriheten inte bara ska omfatta litteratur; avgiftsfriheten bör omfatta alla medier och internet- och datoranvändning. Vad som här har anförts om att alla medier ska omfattas av folkbibliotekens avgiftsfrihet bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser också att det bör formuleras i lagtexten att även andra delar av biblioteksverksamheten, såsom skol-, sjukhus- och högskolebibliotek, bör omfattas av avgiftsfriheten gentemot sina respektive målgrupper. Det är i praktiken en realitet, och lagtexten bör därför inte avvika i jämförelse med hur det i verkligheten oftast fungerar. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 3 och delvis bifalla motion 2012/13:Kr8 (S) yrkande 5. Avgiftsfrihet vid folkbiblioteken, punkt 10 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att 9 § får den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 4. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 6 och bifaller delvis proposition 2012/13:147 i denna del. Regeringen föreslår att användarnas lån av litteratur på folkbiblioteken ska vara avgiftsfria och att biblioteken ska kunna fortsätta att ta betalt av användarna för lån av andra medier och för övrig biblioteksverksamhet. Ett sådant synsätt på biblioteksverksamhet motsätter vi oss, och om inte detta regleras kan det bli så att bibliotek börjar ta betalt för t.ex. bokprat, läsfrämjande verksamhet, informationsrådgivning och författaraftnar. Grundidén är att de svenska folkbiblioteken ska vara öppna och tillgängliga för alla i hela sin verksamhet, inte bara bokutlåningen. Med det ställningstagande regeringen gjort ansluter man inte till folkbiblioteksmanifest som slår fast att folkbibliotekens tjänster i princip ska vara avgiftsfria och bekostas av allmänna medel. Vi föreslår därför en skärpt formulering av nionde paragrafen i enlighet med vad som förslås i bilaga 4. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr8 (S) yrkande 6 och delvis bifalla propositionen 2012/13:147 i denna del. Finansiering av e-böcker, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 9. Regeringen betonar i propositionen att även e-böcker ska ingå i den avgiftsfria delen på ett bibliotek. En sådan skrivning har, som så många andra i den här propositionen, liten betydelse om man inte förser biblioteken med resurser för att bekosta e-böcker. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om hur e-boksutlåningen ska finansieras. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 9. Skolbibliotek, punkt 12 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 i denna del. Det är centralt att alla elever har tillgång till bibliotek med utbildad personal. I den nya skollagen fastslås att det ska finnas ett skolbibliotek på varje skola. Förväntningarna på den nya skollagen avseende skolbiblioteken var stora. skolbiblioteksstatistik blev därför en stor besvikelse. Kartläggningen visar på en ojämlik skolbibliotekssituation. Kartläggningen visar att hälften av elever saknar tillgång till bemannade skolbibliotek. Skolbibliotek bemannade med kompetenta bibliotekarier är en viktig resurs för elevers lärande och utveckling. Dessutom visar kartläggningen att endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Vi socialdemokrater kräver att bestämmelsen i skollagen följs och att skolbiblioteken dessutom bemannas. En bokhylla i en korridor är inget skolbibliotek. Det är också viktigt att följa upp hur skolbibliotekslagen efterlevs, och vi efterfrågar statistik, uppföljning och forskning. bör också få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet. Skolinspektionen ska följa efterlevnaden av skollagen. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr8 (S) yrkande 7 och delvis bifalla motionerna 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4 i denna del och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 7. Skolbibliotek, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 i denna del och 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 7. Skolbiblioteken är viktiga när det gäller att främja läsandet både i och i vuxenutbildningen. I skollagen finns kravet att alla skolor ska ha tillgång till skolbibliotek. vill att bibliotekslagen formulerar krav på bemanning i skolbiblioteken. För att elevers lärande ska bli meningsfullt behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Genom det blir skolbiblioteken ett forum för eleverna att stärka sin läsning, och de får också möjlighet att med hjälp av bibliotekarien utveckla förmågan att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. Jag anser att vad som här har anförts om bibliotekslagens krav på bemanning i folk- och skolbiblioteken bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4 i denna del och delvis bifalla motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkande 7 och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 7. Skolbibliotek, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 i denna del. Skolbiblioteken fyller en alldeles egen funktion. Tyvärr har även skolbiblioteken fått känna på kalla vindar när det ska sparas pengar, både i kommunala skolor och i friskolor. Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till skolbibliotek. Det är ett viktigt steg framåt, men eftersom kraven för att uppfylla detta är låga har många skolor valt att ha ett nödtorftigt bokbestånd i stället för ett riktigt skolbibliotek med utbildad personal. Det är elevernas behov som ska stå i centrum vid utformningen av skolbibliotek. Biblioteken är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika kunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på egna villkor. Jag anser att skolbibliotekens roll och uppgift måste förtydligas och lyftas fram. Det ska finnas en tydlig definition av ett skolbibliotek, och i skollagen ska anges regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och att dess arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 7 och delvis bifalla motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkande 7 och 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4 i denna del. Bibliotek i förskolan, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 8. Det krav på skolbibliotek som finns i skollagen gäller tyvärr inte förskolan.