bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — Man använder fiskeripolitiken och pengar från den svenska medlemsavgiften, där är en stor nettobetalare, för att upprätthålla en fiskeflotta, främst i och , som borde ha anpassats till hållbara fiskenivåer vid det här laget. EU:s fiskepartnerskapsavtal cementerar ett förlegat synsätt på fiskeripolitiken och belastar fiskebestånden ytterligare. Detta ligger inte i linje med ett hållbart fiske. Regeringen framhåller i skrivelsen att det är viktigt att fiskeripolitiken utformas så att det gynnar utvecklingsländerna. Vi anser dock att EU:s fiskeavtal över huvudtaget inte går att förena med en hållbar utvecklingspolitik. EU:s fiskeflotta är dåligt kontrollerad och undergräver utvecklingsländernas möjligheter att utveckla ett lokalt fiske, möjligheter att skapa arbetstillfällen och att försörja sin egen befolkning med fisk. I stället bör EU använda biståndsmedel till att stödja det lokala fisket och dess kapacitet, vilket skulle skapa verklig utveckling för de berörda länderna. Om vi ska ha en samstämmig politik för global utveckling måste därför fiskeriavtalen upphöra. Vi anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U3 yrkande 2. Globalt tryggad livsmedelsförsörjning (S, MP, V) (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (S) och (V) anför: Regeringens resultatskrivelse lyfter förtjänstfullt fram de målkonflikter som finns i EU:s handelspolitik. Skrivelsen belyser utvecklingsländernas problem med tillträde till EU:s marknad. Det är förvånande att regeringen valt att bortse från det välkända faktum att EU:s jordbruks- och exportstöd påverkar utvecklingsländerna negativt. FN:s speciella rapportör för livsmedelssäkerhet lyfter i sina skrivelser fram småskaligt och ekologiskt jordbruk som en utgångspunkt för livsmedelssäkerheten i fattiga länder. Regeringen visar en medvetenhet kring den negativa effekt som höga och rörliga priser får för småskaliga producenter. Skrivelsen föreslår dock ingen lösning av problemet. Det görs en hänvisning till deltagande i reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. De svenska frivilligorganisationer som tillsammans med sina internationella partner följer förhandlingarna har dock ifrågasatt regeringens roll i förhandlingarna. Vi menar att regeringen har ett uppdrag att intensifiera arbetet med att avsluta exportstöd. Stöd för detta finns i beslut från . Vi anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U5 (MP) yrkande 7. Bioenergiproduktion och livsmedelsförsörjning (S, MP, V) (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (S) och (V) anför: Odling av grödor för biobränsle utgör en möjlig källa för omställning till förnybar energi och till exportinkomster för jordbrukare i utvecklingsländer. Men trenden är allt oftare att internationella biobränsleföretag köper upp jorden, och det finns exempel som visar att storskalig produktion lett till att människor tvingats flytta från sina marker. EU har antagit ett mål om att av allt transportbränsle ska vara förnybart . Problemet är att EU vill fylla stora delar av målet med biobränslen som importeras från fattiga länder. Det finns en stor risk för att det kan leda till att livsmedelskrisen förvärras. Konkurrens om mark rapporteras också skapa konflikter och brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi är kritiska till att regeringen förlitar sig på frivilliga riktlinjer. Det är bra att frågorna lyfts fram i FAO:s uppförandekoder men riktlinjerna erbjuder inte en lösning på de problem som riskerar att uppstå i samband med storskaliga markinvesteringar. måste driva frågan om bindande regelverk som kan hålla företag ansvariga för de perspektiv som är vägledande för politiken för global utveckling, dvs. rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv. För att på allvar möta klimathotet krävs en grundläggande omställning av hela transportsystemet. Vi bör också aktivt stödja utvecklingsländerna i en omställning till transportmedel drivna med förnybara bränslen. För att verkligen komma till rätta med konkurrensen om mark behöver köttkonsumtionen i den rika delen av världen minska. Biodrivmedel behövs, inte minst för utvecklingsländernas egen omställning, men det är viktigt att produktionen certifieras utifrån sociala och miljömässiga kriterier. Vi anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U5 (MP) yrkande 8. Klimatförändringar och miljöpåverkan (MP, V) (MP) och (V) anför: Inför klimatförhandlingarna i lovade regeringen nya medel , men klimatarbetet i fattiga länder har inte fått en enda ny krona. I stället har regeringen bett Sida att inventera pågående biståndsprojekt och bocka för vilka som kan anses vara klimatrelaterade. Dessutom har regeringen, genom projekt av tvivelaktigt värde, satsat stora belopp på att skaffa utsläppsrätter från länder utan några minskningsåtaganden. I årets budget halverar regeringen dessutom sin budgetlinje på miljö- och klimat i biståndet. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och stödja demokratisk utveckling. Allt bistånd ska givetvis vara miljö- och klimatsäkrat och biståndet kommer, med nödvändighet, att förhålla sig till krav på anpassning. måste också aktivt verka för att få fram nya finansieringsmekanismer. Vi vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom ramen för EU:s handel med utsläppsrätter bör användas till internationella klimatinsatser. Vi anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U5 (MP) yrkande 12. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 15 m.fl. (FP) m.fl. (S) m.fl. (MP) Stenografisk uppteckning från en offentlig utfrågning om politik för global utveckling Ordföranden: Då förklarar jag dagens möte för öppnat. Detta är nämligen ett led i vårt normala utskottsagerande. Därför har vi också ett utskottsmöte, vilket innebär att ledamöterna i utrikesutskottet närvarokontrolleras. Jag ser några av dem här. Ni andra är också varmt välkomna och också alla som följer detta möte via eller via vår webbsändning. Alla är varmt välkomna till utrikesutskottets offentliga utfrågning om politik för global utveckling. Det är glädjande att vi har ett så stort antal åhörare från ett brett spektrum av institutioner och organisationer. Det ser vi om vi tittar ut över varandra. är det tioårsjubileum för politiken för global utveckling. Som bekant fattade 2003 beslut om en svensk politik för global utveckling baserat på en proposition från regeringen. Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. rapporterar regeringen regelbundet i skrivelser till om genomförandet av samstämmighetspolitiken för global utveckling. Den offentliga utfrågning som vi ska ha är ett led i utrikesutskottets behandling av regeringens senaste skrivelse, som fokuserar på den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. Ekonomiskt utanförskap är därmed också fokus för den utfrågning som vi har här i förstakammarsalen . Målet med PGU, politik för global utveckling, är att alla politikområden gemensamt ska bidra till och verka för global utveckling. Politik för global utveckling sträcker sig långt utanför enbart biståndspolitiken och innebär att alla politiska områden ska ha kunskap om och ta hänsyn till vilka konsekvenser politiska beslut får för människor i utvecklingsländer. Bristen på samstämmighet gör att risken för att olika politikområden motverkar varandra blir stor, och därför har regeringen fått i uppdrag att formulera och genomföra politik på ett gentemot utvecklingen hänsynsfullt sätt. Utgångspunkten är det gemensamma ansvaret som hela regeringen har för att hantera de globala utmaningar som hindrar en rättvis och hållbar utveckling. Genom samstämmigt agerande kan följande utmaningar identifieras, nämligen förtryck, ekonomiskt utanförskap, migrationsströmmar, klimatförändringar och miljöpåverkan, konflikter och andra sviktande situationer, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Politik för global utveckling är långt ifrån bara bistånd, men biståndet har en nyckelroll att spela i den globala utvecklingen. Det kan handla om insatser som är relaterade till andra politikområdens verksamhet, till exempel handelsrelaterat bistånd som används för att stödja utvecklingsländernas anpassning till internationella handelsregler. Biståndet kan också spela en roll i kunskapsstöd och kunskapsuppbyggande inom i berörda myndigheters genomförande av politiken. Transparens och en öppen diskussion, som denna offentliga utfrågning är ett exempel på, är viktigt. Det gäller särskilt politiken för global utveckling, där ett stort antal aktörer är ansvariga för genomförandet. Medskick och kommentarer till vårt arbete i utskottet är därför värdefulla. Dagens utfrågning kommer att finnas med som en bilaga i utskottets betänkande över regeringens skrivelse, och av den anledningen finns också stenografer med som noterar vad som sägs inklusive frågestunden. Vi är särskilt tacksamma för att vi i panelen kan välkomna tre talare, nämligen biståndsminister , generalsekreterare , som representerar medlemmarna i Concord , och , som är vd för och adjungerad professor vid . Upplägget för utfrågningen är som följer. Våra tre inbjudna talare kommer att hålla sina presentationer. Därefter följer en frågestund. Partierna företräds av ledamöter från utrikesutskottet i partiernas storleksordning. Därefter ges möjlighet att ställa frågor från övriga inbjudna. Övriga inbjudna kan anmäla intresse av att ställa en fråga med hjälp av de lappar som finns utdelade på borden framför er. Ni lämnar era frågelappar till vår kanslipersonal som sitter längst fram i salen. Det kan ni göra efter att den sista talaren har lämnat sin presentation. Jag vill också uppmana er att göra era inlägg korta och ställa koncisa frågor som berör dagens ämne om ekonomiskt utanförskap och att egna inlägg eller föredrag förklädda till frågor bör undvikas. Vi är glada att utfrågningen sänds i , vilket ger oss möjlighet att även erbjuda våra tittare chansen att ställa frågor. Om du som tittar på detta vill ställa en fråga, mejla ditt namn och din fråga till . Det markerar den interaktivitet som vi i och utrikesutskottet uppskattar. Det här gäller endast er som följer denna utfrågning med start . Observera att eftersom utfrågningen tv-sänds måste mobilerna vara i flygläge eller helt avstängda för att inte störa sändningen. tänker jag visa prov på politiskt ledarskap genom att slå av min egen mobiltelefon. Med detta sagt föreslår jag att vi inleder dagens öppna utfrågning. Först ut är vår biståndsminister . Statsrådet (M): Tack Hans, utrikesutskottet och för möjligheten att få tala här! Jag tänkte bara använda en bild vid min presentation för att påminna oss om hur snabbt världen har förändrats och att vi alla, tror jag, känner av globaliseringens effekter på ett sätt som vi kanske inte gjorde . Nationell politik handlar alltmer om gränsöverskridande frågor som får internationella konsekvenser, och behovet av samstämmighet och samverkan blir allt större. De trender som jag vill visa här är sådant som ställer krav på oss själva och ger möjligheter för . Vi har anledning att inte minst från ett utvecklingsperspektiv samtala, träffas och se om vi gör tillräckligt. Vad kan vi göra mer? Jag vill börja i den positiva agendan. Den globaliserade världen erbjuder helt nya möjligheter att lösa många av de problem som finns genom ökat utbyte, inte bara politiskt utbyte utan också på marknader och inom forskning, vad vi kan få fram genom handel och innovationer och allt tydligare värna universella värden såsom demokrati och rättigheter. Aldrig har vi haft så mycket av interaktivitet och utbyte. Det som sker är att allt fler människor är beroende av dessa trender och är delaktiga, och det sker för alla fort. Det här sker som åtminstone en miljard människor över huvud taget inte är delaktiga, det vill säga gapet är större än . Förändringstakten är snabbare. Allt fler människor berörs av globaliseringen, men miljarden måste få möjlighet att knacka ännu hårdare på globaliseringsdörren. Därför är frågan om politik för global utveckling, som vi ska diskutera , en bra arena för att fundera över om vi möter trenderna. Hur ska vi se till att alla politikområden går åt samma håll? Syftet med politik för global utveckling är att vi ska få en rättvis och global utveckling som är hållbar. Hur gör vi det? Vi har sagt att vi framför allt ska ta sikte på att bistå fattiga människor att hantera speciella utmaningar genom att främja synergier och se till att vi hanterar utvecklingsfrämjande politik i . Det är PGU. Min uppfattning är att om politik för global utveckling realiseras till fullo, inte bara i utan också i EU, kommer långt fler människor att ha möjlighet att nyttja sin egen vilja, förmåga och drivkraft till att förbättra sin egen livssituation och ta makten över sin egen tillvaro. Som utskottsordföranden sade har vi haft en bra utvecklingskonsensus i . Det är bra att påminna en yngre generation, även riksdagsledamöter, om att Globkom, som kommittén hette som ledde fram till PGU, hade en frigörande effekt genom att vi gjorde en bra gemensam analys och enades om att det inte räcker med bara bistånd utan det måste finnas mer tankar om en samstämmig politik. var först med detta. Flera länder har kommit efter, och jag tycker att vi ska vara stolta över detta, dels för att det gav oss ett bra arv att förvalta i , dels för att det finns internationella förväntningar på oss att ta politiken vidare. Både regeringens egna bedömningar och externa bedömningar från visar att det finns brister i genomförandet av politik för global utveckling. Ett av problemen är vem som ska samordna politiken för global utveckling. Jag är inbjuden för att tala om regeringens perspektiv, och jag kommer att göra det. För att råda bot på kritiken har regeringen beslutat att genomföra en extern utvärdering med fokus på arbetsformer och styrningen av samstämmighetspolitiken som ska levereras till 2013 för att få en bättre samordning av politiken för global utveckling. Jag som ansvarig biståndsminister kan också ibland beskrivas som utvecklingsminister eftersom jag har ansvar att driva på PGU, men det är varje enskilt statsråds uppgift och ansvar att inom sitt eget politikområde jobba med politik för global utveckling. är det roligt att utrikesutskottet har ordnat denna hearing och bjudit in kolleger från miljö- och jordbruksutskottet. Men det är inte bara i utrikesutskottet i frågorna behöver diskuteras. Regeringens arbete med att föra Globkom och politik för global utveckling vidare innebar att alliansregeringen koncentrerade arbetet med PGU till sex globala utmaningar, som nämnde. De sex utmaningarna är att vi fokuserar på förtryck, ekonomiskt utanförskap, som vi ska diskutera , migrationsströmmar, klimatförändringar och miljöpåverkan, konflikter och sviktande situationer samt slutligen smittsamma sjukdomar. Det har hjälpt oss lite grann att fokusera arbetet och samarbeta. ska vi fokusera på ekonomiskt utanförskap. Det kunde inte vara mer uppenbart hur viktigt det är att titta på globaliseringen och se på vilka konsekvenser den globala ekonomiska nedgången får för utvecklingen. Vi kan gemensamt fundera över jobb. Vi funderar över den frågan i och även i . Det är en riktigt gränsöverskridande fråga. En annan fråga som är viktig för oss att titta på när det gäller ekonomiskt utanförskap och de kriser som finns i världen är global livsmedelstrygghet. I grunden är den ekonomiska globaliseringen, det vill säga ökningen av utländska direktinvesteringar och andra finansiella strömmar, en stark kraft för ekonomisk och social utveckling i låg- och medelinkomstländer. Problemet med det ekonomiska utanförskapet är att människor har bristande möjligheter att delta i, bidra till eller dra nytta av den globaliserade ekonomins möjligheter. Därför är frågan för oss hur fattiga och sårbara människor kan delta på lika villkor och därmed inte bara få fördelar och möjligheter utan också vara med och bidra. Min utgångspunkt är att vi måste se vilka drivkrafter människor har som lever i fattigdom för att själva ta sig ur fattigdom. handlar det om något så enkelt som att få möjlighet till ett avlönat jobb. Men fattigdom uttrycks också i många andra termer, nämligen brist på makt, dålig hälsa, brist på sociala nätverk. Det finns många saker som gör att man känner att man inte kan påverka sin egen livssituation. Därför brukar vi säga att vi ska ha ett mångdimensionellt sätt att se på just fattigdom för att reda ut problemet. I mitt arbete ingår att jag ska ha fattiga människors perspektiv. Jag ska se på hur fattiga människor ska få vara del av utvecklingsmöjligheterna. Det är otroligt viktigt för oss . Vi pratar om fattiga människor, men vet vi tillräckligt mycket om dessa människor som vi talar om? Hur mycket talar vi egentligen med fattiga människor för att få fram just deras perspektiv? Jag ska göra några nedslag i PGU, handel, tillväxt och ekonomiskt utanförskap utifrån regeringens utgångspunkter. Först handlar det om att ta vara på potentialen i den privata sektorn. Det är i den privata sektorn som vi har basen för handel och tillväxt i alla länder, inklusive i låginkomstländer. Det är där vi ser basen för sysselsättning och skatteuttag, och det är därför det är livsviktigt att uppmuntra entreprenörskap och företagande i utvecklingsländerna. Svenska företag spelar härvid en viktig roll. De kan ju bidra till ökad handel. är svensk handel med låg- och medelinkomstländerna försumbar. Finns här en potential? Regeringen stöttar och riskkapitalbolaget för att möjliggöra mer av både investeringar och handel med låg- och medelinkomstländerna. Här ser vi en potential. När vi pratar om företag är det viktigt att nämna corporate social responsibility, det vill säga ansvarsfullt företagande. Vi ska ställa krav och diskutera hur svenska företag med starka upparbetade varumärken ser på ansvarsfullt företagande. Vi ska från regeringens sida underlätta uppbyggandet av internationella normer inom ramen för och FN inom ansvarsfullt företagande. Ett särskilt verktyg med ansvar är de statliga bolagen. De ska agera föredömligt när det kommer till hållbart företagande. Därför har regeringen uppdragit åt de statligt ägda bolagen att återkomma med hållbarhetsmål och strategier för hållbart företagande. PGU handlar inte bara om vad regeringar, företag och civilsamhällets organisationer gör, utan PGU handlar också om hur vi människor, konsumenter, hanterar politik för global utveckling och det ekonomiska utanförskapet. Det får andra tala om. Jag vet också att här finns många frågor i dagens debatt som vi kommer att återkomma till som handlar om både kapital och skatteflykt, som handlar om livsmedelsförsörjning, energi och klimat, som handlar om utmaningen i att hantera frågorna. jag har kvar ska jag säga något kort om kapital- och skatteflykt. De frågorna kan inte ses isolerade från övriga utvecklingsfrågor. I länder med snabbt växande ekonomier eller stora naturresurser är det ofta ett snabbt inflöde av utländskt kapital. Om statsförvaltningen är svag leder det ofta inte till några större skatteintäkter utan i stället strömmar kapitalet ut ur landet. För vissa länder är det viktigare att de dras med i globaliseringen och att utländskt kapital ska strömma in. För de flesta länder måste vi se till att de nationella skattesystemen fungerar bättre, att det finns tillit och transparens i systemen och att korruptionen i statsförvaltningen och näringslivet minskar samt att det internationella samarbetet stärks. Det är många saker som ska komma på plats . Regeringen arbetar aktivt med dessa frågor med hjälp av bilateralt och multilateralt stöd, bland annat med reformer och utveckling av statsförvaltningar samt stärkt lagstiftning och finansiella system. Några korta ord om PGU, livsmedelsförsörjning, energi och klimat för att uppmuntra till diskussion och debatt efteråt. Jordbruk, skogsbruk och fiskerinäringar är centrala för en tryggad livsmedelsförsörjning för export och för sysselsättning i många av de allra fattigaste länderna. De snabba förändringar vi har sett inte minst och svängningar i livsmedels- och råvarupriser har absolut negativt påverkat livsmedelstryggheten för många fattiga människor i låginkomstländer. De frågorna är kopplade till global livsmedelsförsörjning, vatten, markresurser, finansieringsfrågor, brukar- och ägarrättigheter, tillgången till marknader, både lokala, regionala, nationella och internationella. De är också, tycker jag, kopplade till jämställdhet. Regeringen belyser i skrivelsen potentiella mål- och intressekonflikter i livsmedelstrygghet , inte minst utifrån bioenergibehoven. När jag pratar om skrivelsen handlar det om skrivelsen . Det har i synnerhet framhållits att livsmedelsförsörjningen hotas när ätbara jordbruksråvaror används för att framställa biodrivmedel. De har också en prispåverkande faktor som slår absolut hårdast mot de allra fattigaste människorna som har de allra minsta marginalerna. Bioenergiproduktion representerar också en möjlighet för fattiga länder att öka sina inkomster och skapa sysselsättning. Här har vi ett klassiskt dilemma. är det viktigt att titta på långsiktigt hållbara investeringar som inte innebär att fattiga människor tvingas bort från sin mark för det lilla de har. Exploateringen av naturresurser i låginkomstländer, i kombination med brister i ägande- och nyttjanderätter, leder inte bara till ökad konkurrens utan kan också hindra fattigdomsbekämpningen. Därför är det viktigt att vi tittar på hur vi kan ha en ansvarsfull förvaltning av mark, fiske och skog som förhandlas fram inom FN. Regeringen har också ett stort fokus på bioenergi vad gäller ökad hållbar energianvändning och klimatanpassning. Hur vi ska kunna reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen spelar faktiskt en roll runt första generationens biodrivmedel, det vill säga etanol och biodiesel, och hur de kan få en roll i fortsättningen. Det är frågor som jag hoppas vi ska diskutera . Slutligen ska jag ta upp det som många känner av. Vi känner globaliseringens starka och, för många av oss, positiva kraft som ökar möjligheterna. Men jag tror att många av oss funderar på vad klimat- och miljöförändringarna betyder i vårt land. Vi förstår också hur de slår benhårt mot utvecklingsländerna. Globala miljöproblem måste hanteras på ett rättvist sätt. Vi i de rika länderna måste ta en stor del av ansvaret för att ändra vår egen livsstil. Om vi pratar om livsmedelsfrågorna försvinner ca mat inte bara på grund av att marken försvinner utan på grund av att vi har dåliga distributionskanaler. Allt handlar inte bara om hur vi använder jordens resurser utan det handlar om att de måste vara mer hållbara och mer smarta, ha system som understöder oss så att vi kan fatta riktiga beslut och se till att få bättre och mer rättvisa möjligheter för livsmedelsproduktionen. För att den svenska politiken ska understödja detta har vi bland annat tittat på hur vi kan minska matsvinnet från hushållen, hur vi ska använda avfallet för just biogas. Varför säger jag detta? Jo, jag tror att vi ska använda den internationella solidariteten, den internationella upprördheten över att det finns orättvisor. Vi har en politik för global utveckling som ska råda bot på detta. Det handlar om att ha en politik som är synnerligen global i alla dess rätta delar och att vi börjar här hemma. Vi ska förstå att det handlar om de val vi själva gör som konsumenter, producenter, företag, regering, riksdagsledamöter. Det är därför som vi måste stärka oss själva genom att föregå med gott exempel. Det är vad PGU handlar om. Vi var föregångare med skrivelsen. Vi hade Globkom. Vi har ett ansvar som regering, riksdag och som enskilda konsumenter att driva arbetet vidare. Jag hoppas att debatten kan inspirera. Ordföranden: Då lämnar jag över ordet till från som företräder Concord i den här öppna utfrågningen. Generalsekreterare , : Jag representerar alltså Concord när jag sitter här .