bet · H001KrU11 · 2013-05-15 00:00:00 — Slöjden kan hjälpa oss att klara av mer av vardagens hinder, slöjden kan ge oss kunskaper om hur vi kan utforska och upptäcka material och dess egenskaper, slöjd ger oss fler möjligheter att utvecklas. Om slöjden kan bygga broar mellan generationer och människor från olika länder och kulturer borde slöjden värderas högre inom utbildningen i skolan och som aktivitet i samhället. Med kunskaper om det som sagts ovan är det av stor vikt att göra de möjligheter till slöjd som finns i samhället mer tillgängliga än vad de är . Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr245 (MP) yrkandena 13 och 6. Fristäder, punkt 11 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr293 av m.fl. (MP) yrkande 2. Fristäder erbjuds författare som inte kan verka fritt i sitt yrke i hemlandet. Runt om i världen finns ungefär 40 fristäder, och lär det finnas flera hundra förföljda författare och kulturarbetare. Alldeles fick sin sjätte fristadskommun, kommun. är , , , och fristäder. Som fristadskommun ansvarar kommunen för bl.a. uppehälle och bostad . Fristadsarbetet sker i samarbete mellan och olika regionala och lokala organisationer. Exempel på samarbetsparter har varit PEN, bibliotek, kulturhus, museer, studieförbund, Författarcentrum, skolor, , bokhandlare, filmfestivaler, fria teatergrupper, tidningar m.fl. Många fristadsförfattare väljer ett liv i fristaden involverad i det kulturliv som man har knutit kontakt med. Vilken roll man har som fristadsförfattare beror på vilken roll man kan, vill och vågar inta. En del författare behöver skyddad identitet, och andra deltar i mer offentlighet. Många kommuner och orter i är relativt små sett till antalet invånare, och osäkerheten om att klara av att erbjuda en kan finnas. Ett sätt att utveckla möjligheten att få fler kommuner och orter att involvera sig i arbetet för fler fristäder är att bidra till stöd och handledning samt uppmuntra små kommuner att gå samman för att bilda en . Det är dags att arbeta för att fler mindre kommuner kan samverka för att bli en fristadskommun. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr293 (MP) yrkande 2. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Kr204 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att rädda Svenskt Rockarkiv. 2012/13:Kr218 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett nytt i eller att skapa andra ändamålsenliga lokaler i . 2012/13:Kr222 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Svenskt rockarkiv. 2012/13:Kr245 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en politisk strategi för hemslöjden i , i samråd med slöjdare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta fram det interkulturella mötet i slöjden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bejaka den nyskapande slöjden och mötet mellan hantverk, solidaritet och aktivism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slöjdens betydelse för utvecklingen av samspelet mellan hand, känsla och hjärnans aktivitet. 2012/13:Kr278 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma den betydelse det kristna kulturarvet har i form av sångskatten och kyrkliga föremål. 2012/13:Kr290 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att uppmärksamma 250-årsminne 2016 och att i det sammanhanget överväga att inbjuda till komposition av modern . 2012/13:Kr293 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla arbetet med fristäder så att även små kommuner kan bli fristäder. 2012/13:Kr297 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att rädda verksamheten vid visarkiv genom att införliva arkivet i bör utredas. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kulturinstitutioner som har statligt stöd ska ha en skyldighet att följa . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att följa hur efterlevs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av enprocentsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt information om enprocentsregeln. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna och respektera biblioteksersättningens förhandlingsordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra den statliga inkomstgarantin för konstnärer. De som följt debatten om kulturen förstår att vi ser mycket olika på kulturfrågorna och på samhällsbilden. Det är spännande.Kulturen har del i att vi mår bra. Att må bra är viktigt. Att ha framtidstro, känna hopp är oerhört viktigt. Men det är inte alltid vi har den känslan. Det finns många som inte känner så . Det händer att även vi som trots allt har det ganska bra känner oss nedstämda och tycker att det är lite grått, lite trist och tråkigt.Vi behöver göra något för att må bättre. Vad kan vi då göra? Mat och dryck ingår som en del i kulturen, som en del i vårt dagliga liv. Känslan av välbehag förstärks när det är extra gott och extra vackert på tallriken. Detta välbehag kan också fås genom andra saker, till exempel genom upplevelser och kultur. Kultur underskattas, men den kan vara som en drog som gör att vi mår bättre.Att få njuta live av ett musikstycke eller leva sig in i en teaterpjäs och glömma vardagen kan ge nya perspektiv på livet. Lyssna på musik, se en spännande film, läsa bra böcker, få möjlighet att gå runt på ett museum eller en utställning och drömma sig bort utan att bli ruinerad kan också ge nya perspektiv. Det är det som betänkandet Kulturskaparnas villkor och kultur i den offentliga miljön handlar om.Herr talman! Det är sorgligt att se att förutsättningarna för att vara scenkonstnär inte är de bästa. för inte så länge sedan satt jag och talade med en framgångsrik upphovsman, och han gav sin bild av varför varit så framgångsrikt på musiker - musik, musikskapare, upphovsmän - för har verkligen varit framgångsrikt.Hans teori bestod av två delar som var viktiga, och jag tror att ni kan lista ut vad de var. Det första var naturligtvis den kommunala för alla barn, den som gett möjlighet för alla att ta del och lära sig mer. Den har gett alla barn samma chans och möjlighet att ägna sig åt musik utan att bli ruinerad. Att veta att man har möjlighet att delta i den kommunala har skapat oerhört många musiker, upphovsmän, författare och annat, vilket är helt fantastiskt för ett så litet land som Sverige.Det andra han ansåg var viktigt för att scenkonstnärer och upphovsmän vågat ta steget var tryggheten i . Tryggheten har gett möjlighet att våga ta språnget, våga ta steget, att veta att det finns en trygghetsförsäkring som fångar upp honom eller henne om det går åt skogen.Dessa båda delar håller på att raseras, för nu har samhället ändrats radikalt med borgerlig regering. Tryggheten försvinner, a-kassan urholkas, arbetslösheten ökar, utanförskapet växer, inkomstskillnaderna har aldrig varit så stora. Teatrarna har inte råd att ha kvar sina skådespelare. Självklart känner kulturskaparna av den förändringen av samhället. Det är en mycket tuff situation för många kulturskapare. Många framstående och duktiga kulturskapare lämnar kulturen för att kunna försörja sig. De måste ju försörja sig, och då lämnar de kulturen och börjar jobba med annat. kommer att backa. Från att ha varit i topp när det gäller kreativa människor kommer vi att tappa många.Här kan vi tydligt se hur politik gör skillnad. Regeringen satsar på skattesänkningar, vilket vi också hörde i den tidigare debatten - 100 miljarder i skattesänkningar i stället för att satsa på människor så att de kan känna trygghet, ta del och våga vara kreativa. Regeringen har varit bra på att tala om att alla ska jobba men har inte bidragit till att skapa förutsättningar för några nya jobb. Allra sämst har det varit inom kultursektorn.För oss socialdemokrater är tryggheten viktig. Det är viktigt med trygghet. Det är viktigt med solidaritet. Det är viktigt med jämlikhet. En förutsättning för ett rikt och levande kulturliv är att kulturskaparna har goda grundförutsättningar, möjligheter och villkor. Villkoren har försämrats under en följd av år, framför allt genom att fler som var anställda inom scenkonsten har pressats ut i en osäker frilanstillvaro. Det vet vi. Sådana fakta finns. Försämringarna har ökat under den borgerliga regeringen. A-kassans försämrade villkor har slagit hårt mot artister som tidigare kunnat lyfta a-kassa mellan olika engagemang, som en försäkring, och på så sätt kunnat vara kvar i kultursektorn. Utan kulturskaparna har vi ingen kultur. Utan konstnärer har vi ingen konst. Därför är det viktigt för oss alla att kulturskaparna kan leva på och utveckla sitt yrke.Jag måste i detta sammanhang nämna att vi söker en lösning på scenkonstpensionerna och att den måste komma till stånd. har vid ett flertal tillfällen gett tillkännagivanden till regeringen. Utskottet har tryckt på - vi är ett enigt utskott - men vi har fortfarande inte fått något besked om detta från regeringen. Det är en viktig fråga som vi måste lösa.Herr talman! Vi konstaterar att de kulturellt yrkesverksamma utgör navet i skapandet av kultur. Trots det har de dåliga arbetsvillkor och svårt att passa in i de traditionella trygghetssystemen som gjorts om. En socialdemokratisk politik vill göra det enklare för kulturskaparna att leva på sitt arbete. Vi föreslog i vårt budgetalternativ en höjning av bidragen till fria grupper och konstnärer men även till arrangörer som skapar arbetstillfällen för kulturskapare. Vi vill därför uppdra åt regeringen att utarbeta en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1 i betänkandet. Vi har många reservationer i betänkandet, och jag går därför vidare till reservation nr 4 Utvärdering av enprocentsregeln. Den berör nämligen det som jag talat om.Det är viktigt att vi har konst i våra offentliga miljöer, att vi smyckar både inomhus och utomhus. Det ger skönhetsupplevelser och skapar välbefinnande. Det är viktigt inte bara för oss som ska njuta av konsten, utan minst lika viktigt är att det skapar arbetstillfällen för konstnärer som får marknadsmässigt betalt och möjlighet att få sina verk utställda och kända. Där är enprocentsregeln mycket viktig. Den rekommenderar att av kostnaderna för offentliga byggnationer ska gå till offentlig konst. För konstnärerna innebär regeln arbete och rimliga ersättningar. bidrar den till en tilltalande och spännande offentlig miljö. Om denna regel följs innebär det en stärkt marknad för konsten och konsthantverket.Det saknas kunskap om hur enprocentsregeln efterlevs. Vi anser därför att det vore viktigt att det gjordes en utvärdering av hur enprocentsregeln fungerar i praktiken. Det behöver göras en grundlig analys av hur regeln efterlevs av kommuner och landsting men även av staten och av privata aktörer i form av byggbolag.Vi vill att regeringen ger samt i samverkan med andra lämpliga aktörer i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering och parallellt förstärka informationen om enprocentsregeln, allt för att våra konstnärer ska få möjlighet till arbete och en bättre situation. Jag yrkar därför bifall även till reservation nr 4.Herr talman! Naturligtvis stöder vi alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till nr 1 och 4. Jag kan börja med att nämna det som också tog upp men som egentligen inte är med i dagens betänkande, det som handlar om scenkonstpensionerna. Jag kan instämma i det som framförde här. Vi väntar med spänning på den lösningen.Jag skulle vilja börja med det som handlar om några reservationer i betänkandet. En reservation som vi har ställt oss bakom heter Skyldighet att följa . Det är medverkans- och utställningsavtalet som är förkortat till . har inlett en översyn av avtalet, och man förväntar sig att det ska komma en redovisning . Jag känner inte till om den har kommit, men det borde jag ha gjort, tycker jag, eftersom jag sitter i kulturutskottet.Vi tycker också, som vi skriver i den här reservationen, att man borde arbeta fram riktlinjer för hur alla institutioner som får statligt bidrag ska följa . Det är det den reservationen handlar om.En annan reservation handlar om det som kallas för enprocentsregeln. Den offentliga konsten som alla har tillgång till är en del av det demokratiska samhället. Där finns riktlinjer och rekommendationen att av den totala byggkostnaden ska gå till konstnärlig utsmyckning. Det är en bra regel som verkligen ska efterlevas. Men vi saknar kunskap om i vilken utsträckning det sker. Den reservationen handlar om att vi tycker att vi behöver ha den kunskapen.Själv kan jag väl säga att när jag har träffat kulturskapare och konstnärer har de till mig sagt att de känner sig snuvade på det här uppdraget därför att det är väldigt många arkitekter som talar om att man har en arkitektonisk utsmyckning. Arkitekturen sägs vara det som man kan hänvisa till följer enprocentsregeln. Men jag tycker inte att det är riktigt samma sak. Arkitektur är spännande och design också, men konstnärlig utsmyckning är faktiskt konstnärlig utsmyckning.En reservation handlar om biblioteksersättningen. Även jag har deltagit i en debatt med kulturministern om den. Många frågetecken har funnits runt den, oklarheter om varför man har gett uppdrag till exempel till att över huvud taget se över förhandlingsrätterna. Det handlade den interpellationsdebatten om.I den interpellationsdebatten fick jag, och även som deltog i den, svaret att man värnade biblioteksersättningen. Det tycker jag låter bra, men fortfarande handlar det väldigt mycket om att jag inte riktigt känner att förhandlingsrätten är säkrad från Alliansens sida.Däremot var även uppe i den debatten och klargjorde ståndpunkt, vilket var betryggande.Den reservationen handlar alltså om att förtydliga rätten att förhandla om biblioteksersättningen.En reservation handlar om slöjdfrågor. Jag skrev en motion om slöjdens betydelse och möjligheter för oss alla. Där tar jag upp frågan om en strategi för hemslöjd, en strategi som man behöver utforma tillsammans med slöjdare för att ge slöjden en mer betydelsefull plats i samhället.När jag träffar människor som håller på med och brinner för slöjd blir jag varm inombords och glad. Det finns ofta ett genuint intresse för vad som är hållbart. Det finns ett intresse för kvalitetskrav och en tillfredsställelse över att klara av att göra saker själv. Det finns också en respekt för naturen och för naturmaterialets egenskaper. Men det finns också en ren glädje över att arbeta med olika slöjdmetoder. Det finns väldigt många goda exempel på hur slöjden når människor i väldigt många olika åldrar.Slöjdens betydelse för samhällets välmående är sannolikt stor. Slöjdande människor är kreativa människor. Slöjd och hantverk gränsar till mycket. Vägen till design är nära. Slöjd innefattar mycket av kunskap, och människor kan mötas på olika sätt genom slöjden. Slöjden är ett språk, kan man säga, som man kan kommunicera med utan att kunna det verbalt. Man kan förstå varandra, man har gemensamma intressen. Mycket av interkulturella möten finns i slöjden. Jag deltog själv på en internationell slöjdkonferens i med 40 olika nationer. Det var fantastiskt att se hur man möttes.Det finns också inom slöjdrörelsen väldigt mycket av uttryck, av gränsland mellan gatukonst, solidaritetsrörelse och samhällsengagemang. Craftivism kallas det. Det är otroligt spännande. Det handlar verkligen om yttrandefrihet. Det är kanske inte det vi i första hand förknippar slöjd med, men det kan vara mycket av det i dag.Slutligen handlar en reservation om fristäder. Fristäder är ju någonting som erbjuds författare som inte kan verka fritt i sitt yrke i hemlandet. Runt om i världen finns ungefär 40 fristäder. börjar det växa lite snabbare. lär det finnas flera hundra förföljda författare och kulturarbetare. För ett litet tag sedan fick vi den sjätte fristadskommunen, , i . Och det är fler som har ansökt om att bli fristäder. har vi , , , och . Är man en fristadskommun ansvarar man för uppehälle och bostad under två år.Fristadsarbetet sker i samarbete med och olika regionala och lokala organisationer. Exempel på samarbetsparter har varit organisationen , bibliotek, kulturhus, museer, studieförbund, Författarcentrum, skolor, , bokhandlare, filmfestivaler, fria teatergrupper, tidningar, med flera.Många fristadsförfattare väljer ett liv i fristaden och involverar sig i det kulturliv som man har knutit kontakt med. Vilken roll man har som fristadsförfattare beror på vilken roll man kan, vill och vågar inta. Flera av dessa människor är mer eller mindre hotade. En del behöver skyddad identitet, andra deltar mer i offentlighet.Många kommuner och orter i är relativt små, sett till antalet invånare, och det råder en osäkerhet om att klara av att erbjuda en . Ett sätt att utveckla det här och ge fler kommuner och orter möjligheten att involvera sig i arbetet för fler fristäder är att bidra till stöd och handledning samt att uppmuntra små kommuner att gå samman för att bilda ett gemensamt fristadsansvarstagande.Det handlar en av reservationerna om, och jag ser att man i svaret säger att det är möjligt. Det förstår jag att det är. Men jag tror att det behövs lite omsorg för att göra det möjligt. Det är där vi har ett ansvar, att se till att det sker.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att jag stöder samtliga motioner som har ställt sig bakom, men just nu ställer jag mig bakom reservation 9. I kulturutskottets betänkande Kulturskaparnas villkor och kultur i den offentliga miljön har skrivit en reservation. Den gäller visarkivet i . i har en omfattande samling verk som vi sverigedemokrater vill bevara, och vi vill ge förutsättningar för att folket även i fortsättningen ska kunna ta del av samlingen. i innehåller material från hela landet. Arkivet förvaltar och levandegör en central del av det svenska kulturarvet. När arkivet går en oviss framtid till mötes vill vi sverigedemokrater att möjligheten att införliva arkivet med bör utredas. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 7. Vi stöttar alla våra reservationer, men här yrkar jag bifall till reservationerna nr 1, 6 och 11.Jag samtycker med både och anföranden, och speciellt lovsång till slöjden var vacker.Herr talman! Det är dyrt att leva. Frågan är om det lönar sig, var det någon som sade. Många kulturskapare och kulturarbetare ställer sig den frågan. Ändå drivs de av sin inre glöd och kämpar vidare. Jag menar att också samhället i stort har glädje och nytta av kulturskaparna. När man ser på kulturarbetarna i ekonomiska siffror finner man att de också genererar arbete. Det paradoxala är att den som skapar till exempel en bok eller ett konstverk är den enda som inte har någon som helst trygghet i sitt arbete. Man börjar med ett vitt ark, har huvudet fullt med idéer, har all tid i världen, lever i ett fritt land där man kan uttrycka sina innersta känslor om livet i stort, samhället och världen, men man har ingen trygghet. Man skriver, och i bästa fall blir det en bok som ges ut av ett bokförlag. På det förlaget har alla lyckligtvis lön för sitt arbete - korrekturläsare, redaktörer och så vidare. Långtradarchauffören som kör ut hela härligheten i landet har givetvis betalt. Det gäller också bibliotekarierna och de som jobbar i bokhandeln - men inte den som har skrivit boken.Jag menar att samhället i sig har ett stort ansvar för den levande kulturen. Jag kommer från . Jag tänker ibland på salig . Hur mycket har hon inte långt efter sin död betytt för hela landskapet. Hon har med sitt vackra språk färgat våra bilder av - det glittrande vattnets land.Jag vill gärna säga något om konstnärerna, alltså bildkonstnärer, skulptörer, filmare och så vidare. De satsar också så otroligt mycket av sin inre energi och tid. En konstnär vill absolut vara en del av samhället, inte någon som står utanför och betraktas som en kuf. Det är tyvärr en långlivad tradition att betrakta särlingarna i konsten som mer eller mindre otillräkneliga. får man syn på den konst som har skapats av särlingar i konsten. Annan Konst är en utställning som har visats på , Liljevalchs och på andra ställen i . Det är en underbar samling av helt originell konst. Då tappar man genast lusten att dela upp i bra och dåligt, kvalitet och så vidare. Dessa människors liv har säkert blivit mycket lyckligare tack vare detta skapande.Herr talman! Nyss var jag med på en studieresa till . Den var givande. Det var tre täta dagar. är en stad med en miljö som har använt kulturen i sin marknadsföring. Kulturen är en del av profilen för . Många svenska konstnärer har hamnat där. var hyrorna billiga. De kunde få en stor fin ateljé för en överkomlig summa. I hela tas nedgångna industrikvarter och fabrikshallar över av konstnärer. Därmed höjs statusen och värdet i stadsdelen. På något vis stiger hyrorna och de tvingas flytta därifrån. De gör något stort och viktigt, ett nästan ideellt arbete, men sedan trillar de därför att de har sågat av den gren de satt på. Även där har samhället fortfarande ett stort ansvar.Kulturen ska vara dynamisk, utmanande, en obunden kraft och värna yttrandefriheten. Det är grunden. Målet ska vara att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska bidra till samhällets utveckling.Om man tar de nationella kulturpolitiska målen på allvar innebär det också att samhället tar ett ekonomiskt ansvar för den kulturella utvecklingen i landet. Prioriteringar ska leda till förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Konsten ska göras tillgänglig för fler. Bidrags- och ersättningssystemen ska vara öppna och rättvisa, och hänsyn ska tas till kulturskaparnas speciella villkor. Allt detta är absolut vackra ord, men de måste också fyllas med konkret innehåll.Utgångspunkten är att konstnärerna och kulturskaparna ses som en nödvändig del av samhället och inte betraktas som idealistiska eldsjälar som lever på luft och vatten. Medverkans- och utställningsersättningen är viktig, och det så kallade måste följas, även när kulturen omhändertas av den så kallade samverkansmodellen runt om i landet. Det har redan talats om enprocentsregeln, och den har lovprisats. I det är det bara att instämma.Herr talman! I en interpellationsdebatt, som också nämnde , framhöll kulturministern att regeringen värnar om biblioteksersättningen och att författare, översättare, tecknare och fotografer självklart ska ersättas för att de låter sina verk lånas ut vid folk- och skolbiblioteken. Att författare och andra litterära upphovsmän ges bra förutsättningar för sitt arbete är avgörande för litteraturens utveckling i landet. Kulturministern konstaterade också att den nuvarande förhandlingsordningen fungerar väl. Gott!Detta kan ses som ett erkännande av de farhågor som har uppstått på grund av kulturministerns otydlighet vad gäller biblioteksersättningens utformning och dess stora betydelse för bokskaparna i . Utlåningsersättningen har höjts med kronor för varje utlånad bok. kan tyckas lite, men denna höjning innebär en ökning av medlen i Författarfonden som går till stipendier och resor.