bet · H001KU20d3 · 2013-06-11 00:00:00 — Det bokfördes på ett annat ställe som heter Övriga tjänster. se att föredragshållarna har bokförts på ett konto som heter Interna kurser. Vi har alltså följt de riktlinjer och den lathund som finns och som det så klart är brukligt att följa inom . Den här dagen redogjorde jag för inledningsvis. Den bestod av två delar, men helheten var viktig för att just skapa sammanhållning. Så har gjorts även tidigare när näringsminister hade till exempel motsvarande halv- och heldagar på dag också utanför departementets lokaler. Per (M): Ordförande! Tack näringsministern för en väldigt informativ inledning med både klarläggande av vad som var rätt i anmälan och felaktigheterna i den. För mig är det en fråga som är klart viktigare än de övriga, och det är tillgängligheten till allmänna handlingar. Då får man säga, och det gör även JO, att trots att det var högsommar om det nu var någon högsommar har det funkat snabbt. Trots det skulle jag vilja ta upp två saker. En sak är lite grann för att de som lyssnar på detta, och även vi här, ska få ett grepp om på ett ungefär hur många förfrågningar den namngivne journalisten gjorde under de här dagarna. Har vi någon koll på det? Kom bara en lista ? Nej, det var det inte. Det var åtminstone vid två eller tre tillfällen. Gjordes det skriftligt via e-post eller gjordes det också via telefon? Det är den ena frågan. Sedan återkommer jag med den andra. : Herr ordförande! Först skulle jag vilja uppehålla mig lite vid vad har som mål och ambition vad gäller rekvisitet skyndsamt. Där arbetar vi efter att handlingar ska lämnas ut senast . Kan man inte lämna ut dagen efter ska det motiveras varför. Men i samtliga de här fallen har vi faktiskt lämnat ut dem . Vi välkomnar också granskning. Vi välkomnar att vi har en god dialog med både medborgare och journalister. Vi tycker att det gynnar vår transparens och den öppenhet som vi vill ha på . , eller som det egentligen handlar om, var det under den , , en tät mejlväxling och telefonväxling mellan den aktuella journalisten och min tf expeditionschef. Dels ställdes frågor både per e-post och per telefon. Det finns redogjort i det dokument som har fått av och som JO också har i sitt underlag. Men rent konkret begärdes ju först transaktionslistan ut för att man skulle kunna se vilka specifika fakturor som journalisten ville ha. , jag tror att det var , begärdes också specifika fakturor ut. Jag tolkar det som att det är två gånger som den formella utlämnandebegäran var aktuell. Per (M): Tack! Min andra fråga touchade du lite grann. Det gör kanske att man förstår att det inte bara är att lägga ut alla de här fakturorna på internet till exempel. Det handlade ju om statsrådens säkerhet och att 2012/13:KU20 BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR det faktiskt också fanns fakturor som handlade om extra säkerhet för x och så vidare. Jag blev nästan förvånad att den fakturan fanns med i det som offentliggjordes. En liten utläggning kring det tror jag kan vara på sin plats. Avslutningsvis: Tycker näringsministern att ni, med den reviderade policy som finns efter det här, är fullt rustade, eller pågår det fortfarande i kansliet någon revidering för att se om man på något sätt kan se till att korta tiderna här och där utan att tumma på statsrådens säkerhet till exempel? Som jag nämnde inledningsvis är ju ett av tre mål för hur vi ska arbeta just att vara öppna och transparenta och föra dialog. Därför såg jag det som naturligt, och också mina tjänstemän såg det som naturligt, att lägga upp dag offentligt på vår hemsida, där vi också lade upp alla de fakturor som var kopplade till departementets dag. Vi tror på öppenhet och vi tror på att medborgare själva då kan gå in och läsa och granska. Det var ett led i att visa att vi gärna vill att ni ska se vilka handlingar som är grunden för det som det nu skrivs om. Om vi går in på hur fakturahanteringen sker i är det först och främst en enhetlig fakturahantering i hela . Den hanteringen är elektronisk. Det är ett system som heter Agresso som används. På styrs vi, precis som andra departement, av en rad föreskrifter och en rad andra styrdokument, både sådana som gäller generellt för statsförvaltningen och sådana som gäller specifikt för . Även hos oss på har vi styrande dokument som bygger på de dokument som finns för hela . Vi har en tydlig beslutsordning och vi har checklistor. Det är tre stationer med tre olika personer innan man når utbetalningsordern. Samtliga fakturor granskas och godkänns för betalning genom först vidimering, som sker av den som har beställt en vara eller tjänst eller någon annan person med kännedom om förvärvet. Vidimeringen är ett intyg om att leveransen har tagits emot. Steg nummer två handlar om att man attesterar, det vill säga den som attesterar en faktura har ju ansvaret för att beloppet på fakturan till exempel är det som har avtalats och att fakturan är riktig i övrigt och fullständig. Det tredje steget handlar då om utbetalningsorder. Utbetalningsordern görs ju av den person som kan kontrollera att attesten har tecknats av en behörig person till exempel. Alla de personer som omfattas av departementets ekonomiadministration och fakturahantering har också gått en vidareutbildning. Jag tycker dels att vi ska uppdatera våra riktlinjer, dels ha begripliga lathundar som det är möjligt för tjänstemännen att följa, men sedan är det också viktigt att vi kontinuerligt har en kompetensutveckling och att vi följer detta. Det upplever jag att vi gör på . Ordföranden: så mycket! Vi går vidare. Vi har från sida granskat hantering och utlämnande av allmänna handlingar med tanke på bland annat sekretessfrågor och senast lämnat en rapport till som var mycket kritisk mot framför allt , där vi inte anser att man har lyckats uppfylla lagens och tryckfrihetsförordningens villkor. har också gjort en granskning av utlämnande av allmänna handlingar. Där kommer in, men det är också en del andra frågor som granskar. är också mycket kritisk mot rutiner och system och menar att man inte klarar av att uppfylla offentlighetsprincipen och tryckfrihetsförordningen. En sak som berör , som går in i den här kritiken väldigt tydligt, gäller ärendet kring . Det är en handling som beställer och som handlar om en sammanställning av departementets internrepresentation. Där skriver JO så här i sin utredning: Begäran gjordes hos som överlämnade den till Förvaltningsavdelningen. Men innan handlingen lämnades ut hade departementen, som ett led i Förvaltningsavdelningens hantering av utlämnandeärendet, fått ta del av ett utkast till sammanställning. Att inom en myndighet skicka runt en handling som begärts utlämnad för att i största allmänhet ge mottagarna möjlighet att lämna synpunkter är enligt oförenligt med reglerna om handlings utlämnande. Det dröjde alltså , till och med, innan man kunde lämna ut handlingen därför att Förvaltningsavdelningen skickade den på en slags remiss ut till de olika departementen. Det var inte att ta fram handlingen som tog tid utan att alla skulle ges möjlighet att ha någon form av synpunkter. Tycker att det här är rutiner som är förenliga med tryckfrihetsförordningen, att låta allmänna handlingar skickas runt för synpunkter innan tryckfrihetsförordningens krav på skyndsamhet faktiskt beaktas? : Herr ordförande! Låt mig börja med JO:s olika beslut denna dag. JO fattade beslut om olika ärenden. Dels fattade JO beslut om det som rör dessa två granskningsanmälningar, inklusive Förvaltningsavdelningen. Dels fattade JO också beslut om andra delar av hantering av helt andra ärenden vad gäller utlämnande. JO har skilt på de olika besluten och den analys som han gjorde. Jag är här , inte för att svara på den del som gäller , utan jag är här för att svara på det som rör granskningsärenden och det som rör . När det gäller den handling som lämnades ut kan vi konstatera att lämnade över den till Förvaltningsavdelningen. Här skulle man då sammanställa departementets olika Jag ser ingen anledning som departementschef över en enskild del inom , nämligen , att kommentera Förvaltningsavdelningens handläggning. Ordföranden: Det handlar om rutinerna i när det gäller utlämnande av allmänna handlingar som JO skarpt kritiserar. Finns det fler exempel på rutiner som gör att det inte är möjligt att uppfylla offentlighetsprincipens krav på att skyndsamt lämna ut handlingar? : Herr ordförande! Öppenhet, tillgänglighet och transparens är ledstjärnor inom myndigheten . Vi arbetar efter måttstocken att det ska ske så skyndsamt som möjligt. Det är tryckfrihetsförordningens givna besked och krav. Jag är här för att svara på hur har hanterat detta, och jag har redogjort för hur skyndsamt vi har lämnat ut ärendena. Vi får heller ingen kritik från för hur vi hanterat ärenden. Jag ser som departementschef över ingen anledning att kommentera andra avdelningars handläggning, utan det får återkomma till. Ordföranden: Det måste ändå vara ett problem om man, som påstår, vill uppfylla offentlighetsprincipen men har gemensamma regler som i praktiken omöjliggör det. Har ni tagit upp det till diskussion internt i regeringen att rutinerna skapar problem och svårigheter att uppfylla offentlighetsprincipen? : Herr ordförande! Det är såklart absoluta ambition att vara öppet, tillgängligt och transparent. Det är inte fråga om huruvida man vill följa tryckfrihetsförordningen, utan man ska följa tryckfrihetsförordningen. Det är en grundlag. Vi lyssnar givetvis på de beslut och kommentarer som har. Det är ett led i det utvecklingsarbete som hela gör. (FP): Jag tackar statsrådet för bra svar. När det gäller den praxis som statsrådet redogjorde för har det visat sig att vid vissa framställningar om att få ut handlingar kan pressavdelningen informeras. Finns det en praxis för att det också ska finnas en återkoppling till den som ska lämna ut handlingen från pressavdelningen eller andra som informeras i och med denna praxis? I det skriftliga svaret vi har fått från på frågor som rör detta står det att det inte finns några krav på en återkoppling. Men brukar detta ske, och hur var det i det aktuella fallet? Sker det en återkoppling, något slags godkännande eller klartecken, från pressavdelningen innan något lämnas ut? Vill statsrådet utveckla detta? : Herr ordförande! Nej, det skedde ingen återkoppling eller något godkännande innan handlingen lämnades ut. Det vore helt främmande för oss. Pressavdelningen fick i informativt syfte kopior av de fakturor och transaktionslistor som begärdes ut. Jag vill åter påtala för utskottets ledamöter att det inte finns någon ordning som innebär att departementets pressavdelning regelmässigt informeras när en framställning har kommit in. Det förekommer givetvis att den politiska ledningen eller pressfunktionen informeras om ett utlämnandeärende. Den enskilda tjänstemannen bedömer om det kan förväntas att den politiska ledningen ska komma att få frågor om ärendet eller om upplysningar måste inhämtas när man gör skadeprövningen vid sekretessprövningen. Då måste givetvis berörd person frågas. Det finns heller ingen praxis i departementet som innefattar just krav på någon form av återkoppling från den politiska ledningen, från pressfunktionen eller från någon annan. Oavsett departement har den enskilda tjänstemannen att hantera de riktlinjer och den lagstiftning som finns. Det är grunden för hur den enskilda tjänstemannen arbetar. JO har gått djupare i detta och konstaterar att det inte finns något hinder för att en pressekreterare informeras i ett informativt syfte såvida inte tiden för utlämnande fördröjs, och det har det inte gjort i detta fall. (C): Ni fick till en förfrågan om storleken på olika departements interna representation. Var dessa uppgifter som begärdes utlämnade sådana att de på något sätt var känsliga för ? : Herr ordförande! Transaktionslistorna rörde personalrepresentation och extern representation. Det rörde framför allt den politiska ledningens representation i dessa bägge syften. Det kunde inte uteslutas att någon sekretessbestämmelse skulle slå in på detta, och det var av denna anledning som man valde att göra en sekretessprövning på detta. (C): Var storleken på representationen av sådan omfattning att det var känsligt för ? : Nej, man bedömer inte känslighetsgrad på grund av storlek, utan det handlar om att kunna kartlägga statsledningen, exempelvis hur statsrådet rör sig eller vilka möten han eller hon har. Det handlar inte om summor eller liknande. (SD): Herr ordförande! skriver: ska kritiseras för att en allmän handling lämnas ut först trots att den borde ha kunnat lämnas ut omgående. I övriga delar finns det inte tillräcklig grund för kritik. Är det då så att det som journalisten på Nyhetsbolaget, , ger uttryck för är tämligen ogrundat? Hon säger: Min uppfattning, efter att ha haft kontakt med i en rad andra ärenden, är att själva rutinerna när det gäller att lämna ut vad som normalt anses vara allmänna handlingar är så toppstyrda att handläggare inte vågar lämna ut dem utifrån offentlighetsprincipen. Med tanke på den fördröjning av utlämnanden som faktiskt har skett, är hon helt ute och cyklar? Eller finns det någon grund för det hon säger? : Herr ordförande! Jag är här för att svara på hantering och kan konstatera att de som för fram är handläggningen hos Förvaltningsavdelningen. Jag ber därför frågeställaren att ställa frågan till den som den berör. Ordföranden: kommer att ställa den till statsministern vid utfrågningen . Skånberg (KD): Herr ordförande! Det har i och för sig framkommit men bara så att vi alla är medvetna om det: Visst ägde allt detta rum och ? Det är nyhetstorka. Var befann sig statsrådet själv ? : Herr ordförande! Det stämmer att det var sommar, och , men rutiner och lagstiftning ska följas året runt. Det var tuff arbetsbelastning för många av mina medarbetare på departementet och också på eftersom det var semestertider, men det är ingen ursäkt för att det inte ska gå till på rätt sätt. Som minister är man alltid tillgänglig. Jag hade en planerad flytt och ledighet den veckan, men givetvis var jag inne och jobbade som sig bör även om det är sommar- eller vinterledighet. Skånberg (KD): Jag förstår svaret som att medarbetarna var på välbehövlig semester och att en sommarvikarie hanterade det löpande. : Det stämmer. Expeditionschefen hade semester, och det var tf expeditionschef som ledde . I min stab arbetade statssekreterare, jag själv och delar av övrig personal . Skånberg (KD): Kan man anta att om det hade varit när alla var närvarande och det inte var nyhetstorka hade det kunnat vinnas där men att en sommarvikarie är lite mer osäker? : Nej, det håller jag inte med om. klarade under denna arbetspressade situation att lämna ut de begärda handlingarna . Oavsett om man är tf eller ordinarie finns det krav på att följa riktlinjer, lathundar och grundlagar. Det finns ingen ursäkt. Därför arbetade tjänstemän i enlighet med vad vi gör alla andra månader och följde, enligt min mening, de bestämmelser som finns. Ordföranden: Då fick vi reda på att näringsministern givetvis var inne och jobbade på departementet . Tyvärr fick hon avbryta semestern , så vi får hoppas att det blir en ordentlig semester . i (S): Jag har ett par uppföljande frågor efter näringsministerns svar under utfrågningen. Upptäcktes fakturan från van der i samband med begäran om utlämnande av handlingarna? : Herr ordförande! Det är korrekt. På fakturan kan vi dock se att man någon dag innan har skrivit OK? och alltså noterat redan då, och arbetet satte i gång med att vidarefakturera detta. Det stämmer att vidarefaktureringen gjordes vid utlämnandeärendet. i (S): Detta skedde . Finns det en risk att det inte hade upptäckts alls om det inte hade förekommit en begäran? : Herr ordförande! Nej, för i samband med den representationsgranskning som var på våra myndigheter, bland annat på , tog jag på initiativ till att gå igenom våra rutiner, riktlinjer och hanteringen av fakturor. Jag är övertygad om att dessa två fakturor hade upptäckts i den granskningen. hanterade vi utlämnandeärendet först, och då upptäcktes tack och lov dessa två fakturor, och dem har vi också åtgärdat. i (S): Sedan dröjde det, enligt papperen, till innan det vidarefakturerades till ? : Herr ordförande! Enligt min expeditionschef var det rent administrativa rutiner som gjorde att det inte vidarefakturerades förrän någon vecka därefter. i (S): Jag funderar på bokföringen av dag. Näringsministern var noga med att tala om att man delade på mycket som förekommit , bevakning med mera. Fakturorna är väldigt uppsplittrade. Jag är förvånad över att en sådan stor summa som 616 000 inte bokförs som intern representation. gick på , varav själva kvällen kostade . Det rör sig alltså om 61 000 som bokförs ihop med seminarierna. Det är mer ett konstaterande från min sida, men jag är lite tveksam till att man inte ska skilja på det. : Jag kan givetvis tolka detta som KU:s signal att vi inte ska följa baskontoplan eller konteringsplan. Jag väljer dock att meddela att vi har följt de riktlinjer som finns. Vi har följt de lathundar som finns för hur man konterar olika saker. Man tittar på det huvudsakliga syftet, och i detta fall var det huvudsakliga syftet föreläsningar under en medarbetardag som avslutades med en julmiddag. Eftersom den höga summan har nämnts kan jag meddela utskottet att det var en julbuffé med två glas vin eller öl och kaffe till priset av . Det var en rimlig summa i detta sammanhang, tycker jag. Ordföranden: Då tackar vi näringsministern med bisittare för att de har kommit hit för att svara på frågor. Bilaga B10 Kultur- och idrottsminister Brev från kulturminister till landshövding Ordföranden: hälsar kulturminister välkommen. är det åter en fråga om kulturministerns brevskriverier som vi har att diskutera med kulturministern. Det gäller ett ärende som skulle avgöras i i . Där har kulturministern vidarebefordrat ett brev med kommentarer som var ägnat att försöka påverka i sakärendet. Vi inleder med att den som blir utfrågad får börja med att berätta hur hon ser på ärendet. : Herr ordförande! Jag vill inleda med att säga att vi får väldigt många brev och skrivelser in till . Det tror jag gäller de flesta departement. Det är många som har synpunkter och frågor. Man vill veta hur departementet agerar och hur politiken fungerar. Jag brukar be att få in kopior på så många som möjligt av dessa brev och skrivelser som går via vår registrator för att få en uppfattning om vad människor diskuterar, tänker och känner. Sedan brukar jag så ofta det är möjligt se till, med respekt för medborgarna, att de får ett svar som formuleras av tjänstemännen. Ofta kan det handla om att frågan inte är aktuell för oss. Det kan vara något som rör en annan myndighet, det kan röra kanske kommun eller landsting. Det finns en tendens att man rör ihop var frågorna hör hemma. Det känns bra för mig att få ta del av de här skrivelserna. Det som det här ärendet gäller var ett sådant brev, som kom in till mig. Det hade registrerats, men antagligen uppfattats som delvis privat eftersom det var en privat ton först i brevet från brevskrivaren. Jag konstaterade genom en snabb överblick jag läste det egentligen inte särskilt noga att det inte var någonting som rörde . Däremot var det en fråga till i , och det visste brevskrivaren också om. Jag lät helt enkelt brevet gå vidare med en personlig hälsning till landshövdingen. i (S): Tack, kulturministern! Jag vill i princip fortsätta där kulturministern slutade. Brevet skickades vidare, men enligt det svar vi har fått på de skriftliga frågorna var det inte ett överlämnande. Man överlämnade inte brevet. Syftet var att informera landshövdingen. Brevet som kom till kulturministern instämplades, som kulturministern har sagt, på . Det vidarebefordrades tillsammans med ett följebrev, skrivet på kulturministerns brevpapper, och det instämplades i i . Jag har lite svårt att se vad det är som gör att detta ärende inte överlämnades till i . : Frågan var redan känd för i . Det var ett ärende som fanns där, och det kunde jag snabbt konstatera. Det var inte vår fråga, det var inte ett regeringsärende över huvud taget. Det var skälet. Jag vill invända mot det som ordföranden sade i inledningen, att mitt syfte var att påverka. Det var det absolut inte. Det var en fråga som var totalt ny för mig. Jag hade ingen anledning att engagera mig i det. Jag hade över huvud taget inte hört talas om det tidigare. i (S): Var går skiljelinjen mellan att vidarebefordra eller skicka vidare och att överlämna ett ärende när ärendet ändå, precis som kulturministern säger, skulle hanteras av i och hade hamnat fel? Är det inte ett överlämnande? : Nej, det här var, som jag tolkade det då, en opinionsyttring. Den hörde inte hemma hos oss. Det var mer en hälsning till den nya landshövdingen i som jag hade haft mycket kontakt med i riksdagsgruppen. Det var i första hand en hälsning till henne, med konstaterandet att vi hade fått in en opinionsyttring men att frågan inte är vår utan uppenbarligen hör hemma där. Jag inser att det här kan ha missförståtts, men det var absolut inte min mening att försöka påverka ärendet. i (S): De sista orden i kulturministerns brev har vållat diskussion, alltså: Må du fatta ett klokt beslut. Vad har kulturministern för kommentar till just de orden? : Jag tycker att det är anmärkningsvärt att , som anmälde mig, hänvisar till det men rycker det ur sitt sammanhang. I brevet, som jag tror att utskottets ledamöter har fått, står det: Må du fatta ett klokt beslut vilket det än blir. Det ser jag inte som något annat än att det här inte är en fråga som rör mig, jag har ingen uppfattning, jag har ingen avsikt att påverka utan bara i stort sett: Här är en opinionsyttring som har kommit oss till del. Den hör inte hemma hos oss. Den hör hemma i , punkt, och ingenting alls i övrigt. i (S): Vi har fått det svaret att det inte är vanligt att man vidarebefordrar opinionsyttringar, utan det hör egentligen till ovanligheterna. Påverkade det kulturministerns beslut att vidarebefordra brevet att den som skickade det var en vän till kulturministern och hennes man? : Nej, det var information. Det är riktigt att jag är bekant med brevskrivaren, men inte mer bekant än att jag har träffat honom under en resa, det är riktigt, till 2005 och därefter jag tror 2008. Vi var ett stort sällskap, runt 30 personer, han var reseledare, en mycket bra reseledare. Men vi är inte mer bekanta än så. Vi umgås inte, jag har aldrig varit i hans hem, jag vet inte heller någonting om de frågor som han har varit involverad i utan känner honom bara som kunnig i historia. i (S): Ändå väljer kulturministern att skriva i brevet till nya landshövding att brevet kommer från en bekant, tror jag. Jag tror att det var ordet bekant som användes. Fanns det något syfte med att lägga till just det i brevet? Det kan möjligen ha varit lite obetänksamt, men det fanns inte något syfte. Det här gick relativt fort. Jag hade en hel hög med brev, många skulle till olika enheter inom . Det kunde röra synpunkter på radio och tv, idrottsanläggningar och annat. Det här var ett brev i högen. Jag konstaterade att det här inte var vårt ärende, men jag kände igen namnet, inte mer än så. För information till i , ifall de inte redan hade fått brevet, skickade jag det, för det var en fråga som skulle avgöras där, inte mer än så. i (S): Kan kulturministern ändå ha förståelse för att just detta ordval både den sista meningen med det tillägg som kulturministern nämnde vad det än blir och att man noterar och skriver att det är en personlig bekant till kulturministern och hennes make kan göra att de som har fått ta del av brevet reagerar? : Det är olyckligt om det uppfattas så. Det var inte min avsikt, och det är jag väldigt ärlig med. Jag hade ingen som helst avsikt att påverka. Det är som sagt en bekant men inte någon nära vän. (M): Jag vill först ställa en kontrollfråga; kulturministern nämnde det i sin inledning.