bet · H101KU1 · 2013-11-26 00:00:00 — När det gäller utrikesförvaltningen i övrigt är utskottet mot bakgrund av tidigare ställningstaganden och utrikesutskottets synpunkter inte berett att tillstyrka de aktuella motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:K270, 2013/14:K300, 2013/14:U208 yrkande 2, 2013/14:U209 yrkande 10, 2013/14:U264 yrkande 13 och 2013/14:U316 yrkande 47. anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:K284, 2013/14:K313, 2013/14:K358, 2013/14:Ju412 yrkande 52, 2013/14:U302 yrkande 4 och 2013/14:Kr339 yrkande 48. Området Länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Enligt propositionens förslag (avsnitt 8.2) blir utgifterna för området totalt . , 2016 respektive 2017 beräknas utgifterna till , respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunerna. Resultatredovisningen för länsstyrelserna baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialog som hålls . De bedömningarna som departementen tar fram inför dialogen utgår huvudsakligen från länsstyrelsernas årsredovisningar. I regleringsbreven har länsstyrelserna fått i uppdrag att identifiera ett antal indikatorer inom olika verksamhetsområden för att tydliggöra hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området Länsstyrelserna. I årsredovisningarna redovisar länsstyrelserna värden för de 21 indikatorer som har tagits fram. Tidsserien för indikatorerna är 2010–2012, men för flera indikatorer saknas värden . Av propositionen framgår att resultatredovisningen utgår från bl.a. sex av länsstyrelsernas verksamhetsområden enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Områdena har bl.a. valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet. Resultatredovisningen för området delas upp i följande sex avsnitt: a) samordnings- och sektorsövergripande arbete, b) naturvård och miljöskydd, c) lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd, d) hållbar samhällsplanering och boende, e) integration, migration och mänskliga rättigheter samt f) jämställdhet. Därutöver finns en redovisning av ärendehandläggning och service, personal och kompetens samt ekonomi och finansiering (avsnitt 8.4.2). I propositionen (avsnitt 8.5) redogör regeringen för genomförda och planerade åtgärder samt utredningsuppdrag. Vidare anges att länsstyrelsernas verksamhet i stor utsträckning också påverkas av de politiska inriktningar som anges för andra utgiftsområden och som redovisas under respektive utgiftsområde. Utskottet noterar att det i budgetpropositionen numera finns redovisning av indikatorer. Det som redovisas i propositionen om området Länsstyrelserna ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottets förslag i korthet anvisar 2 för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. och avslår två motionsyrkanden i denna del om att anslaget ska anvisas ett högre belopp, ett motionsyrkande om att ändra förutsättningarna för stödet till kvinno- och mansjourernas verksamhet, ett motionsyrkande om extra resurser till berörda länsstyrelser för arbetet med Ostlänken och tre motionsyrkanden om mer resurser till djurskyddet, bl.a. genom att återinföra kontrollavgifter vid djurskyddskontroller. Jämför reservation 4 (S, V) samt särskilda yttranden 2 (MP) och 3 (SD). Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa har övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Därutöver täcker anslaget utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen –, –Atlantica, Norra periferin och Nord samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus enligt Laponiaförordningen (2011:840). De 21 länsstyrelserna är statens regionala företrädare. De har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordningen med länsstyrelseinstruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningsutgifter. Den resterande delen finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. I propositionen uppger regeringen att det har skett en positiv utveckling av länsstyrelsernas arbete på djurskyddsområdet . Antalet djurskyddskontroller är ungefär lika många som 2011 men den planerade kontrollen har ökat. För länsstyrelserna är djurskyddsområdet prioriterat och har det skett en positiv utveckling över hela landet. inkom ca 465 000 ärenden till länsstyrelserna, vilket är en minskning med ca 68 000 ärenden jämfört med . Den största ärendegruppen är lantbruksärenden som utgjorde av alla ärenden. Den totala ärendeminskningen jämfört med beror totalt sett på en minskning av dessa ärenden och på att beräkningssättet har förändrats. Årsuppgifterna är därför inte helt jämförbara. Antalet initiativärenden ökade med ca 38 000 ärenden jämfört med . Även denna förändring återfinns inom lantbruksärendena. Av propositionen framgår vidare att antalet öppna ärenden vid länsstyrelserna har minskat något jämfört med . ska länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner ange mål för handläggningstider för ett urval ärendegrupper. Av propositionen framgår att länsstyrelserna har satt upp mål för 28 ärendeslag inom 18 ärendegrupper. Vidare framgår att räknat som medeltal för alla 21 länsstyrelser klarades de uppsatta målen för 16 ärendeslag och för 12 ärendeslag . Inom miljöområdet återstår en del arbete, i fråga om t.ex. prövning respektive tillsyn av miljöfarlig verksamhet och överklagande av en kommuns beslut enligt , innan handläggningstiderna når de uppsatta målen, även om utvecklingen i flera fall är positiv jämfört med . Även inom ärendegruppen Djurskydd ses en positiv utveckling dock utan att handläggningstiderna har nått upp till det uppsatta målet. Antalet årsarbetskrafter vid länsstyrelserna uppgick till 4 450. Jämfört med 2011 minskade det totala antalet årsarbetskrafter med 21 och jämfört med minskade antalet årsarbetskrafter med 85. Av propositionen framgår att den totala minskningen av antalet årsarbetskrafter kan vara effekter av rationaliseringar och sparåtgärder som länsstyrelserna i olika sammanhang har redovisat som nödvändiga att genomföra för att möta en åtstramande ekonomisk situation. Av propositionen framgår att kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2012, vilket innebär en ökning med jämfört med . Ökningen härrör framför allt från den verksamheten som finansieras med bidrag. Personalkostnaderna uppgick till eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (), medan övriga driftskostnader uppgick till (). De olika kostnadsslagens andel av de totala kostnaderna är oförändrad jämfört med . Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierade länsstyrelsernas verksamhet med , vilket motsvarar av den totala finansieringen. Beloppet är i stort detsamma som 2011. Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan med . De största bidragsgivarna 2012 var och . Anslagssparandet uppgick till , till och till . Vad gäller anslagssparandet konstateras i propositionen att det ökade men att det varierar mellan länsstyrelserna. Av propositionen framgår att med anledning av bl.a. en ansträngd ekonomisk situation hos vissa länsstyrelser tillfördes i samband med budgetpropositionen anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . I propositionen föreslås att denna satsning fortsätter fram . Vidare framgår att i samband med budgetpropositionen aviserades en extra satsning, bl.a. med anledning av koncentrationen av prövningar av tillståndspliktig verksamhet. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillfördes , och . Som en konsekvens av detta minskar anslaget därför med . Därutöver redovisas ytterligare några anslagsförändringar. Regeringen föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , vilket innebär en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2013/14:K362 att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska öka med jämfört med regeringens förslag (yrkande 5 i denna del). Av motionen framgår att den statliga verksamhet på regional nivå som bedrivs genom länsstyrelserna har allt sämre förutsättningar på områdena för naturvård och miljöskydd, särskilt miljömålsarbetet men även djurskyddet. Motionärerna föreslår att den föreslagna ökningen med ska läggas på kvinnojourer (36,), övergripande miljömålsarbete (), giftfri miljö (), hav i balans (), levande sjöar och vattendrag (), myllrande våtmarker (), skogsskydd (), djurskyddskontroller (), regelförenklingsarbete () och bredbandskoordinatörer (). När det gäller ökade resurser för regelförenklingsarbetet menar motionärerna bl.a. att samtliga tillståndsärenden vid länsstyrelserna bör förses med mål för hur handläggningen ska få ta. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2013/14:K354 att anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska öka med jämfört med regeringens förslag (yrkande i denna del). I motionen anges att länsstyrelserna bör få ett ökat stöd med uppdraget att intensifiera djurskyddskontrollerna. m.fl. (MP) yrkar i kommittémotion 2013/14:K362 (yrkande 2) att tillkännager för regeringen att förutsättningarna för stödet till kvinno- och mansjourer måste ändras, så att verksamheten ges en långsiktigt stabil ekonomisk situation, oavsett vem som ger stödet. I motion 2013/14:K374 yrkar m.fl. (S) att tillkännager för regeringen att berörda länsstyrelser tillförsäkras extra planeringsresurser för utbyggnaden av tågtrafiken mellan och (Ostlänken). Motionärerna framhåller att bygget av Ostlänken kommer att bli ett mycket stort byggprojekt och för att detta arbete ska komma igång krävs extra resurser för att säkerställa såväl god kvalitet som rättssäkerhet. m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2013/14:MJ374 (yrkande 3) att tillkännager för regeringen att möjligheten för djurskyddskontrollanterna att ta ut kontrollavgifter ska återinföras. Motionärerna välkomnar att ansvaret för djurskyddskontrollerna numera ligger på länsstyrelserna, men anser att kontrollverksamheten behöver ökade resurser. Därför vill de återinföra möjligheten att ta ut kontrollavgifter. På det sättet kan enligt motionärerna kontrollanterna få ett välbehövligt tillskott av resurser för att bedriva en bättre verksamhet. Motionärerna välkomnar den extra satsning på djurtransporter som djurskyddskontrollanterna gjorde . De anför att detta arbete behöver fortsätta och utvecklas och att detta skulle kunna göras om möjligheten för djurskyddskontrollanterna att ta ut kontrollavgifter återinförs. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:MJ485 (yrkande 6) att tillkännager för regeringen att länsstyrelsernas arbete med djurskyddet bör förstärkas och att arbetet bör finansieras genom en kontrollavgift. Motionärerna anför att när djurskyddet överfördes till länsstyrelserna var det en underfinansierad reform. Enligt motionärerna genomförs inga planerade djurskyddskontroller vid flera länsstyrelser. Dessutom saknar några länsstyrelser resurser för att kunna genomföra akuta djurskyddskontroller. I kommittémotion 2013/14:MJ518 yrkande 4 begär m.fl. (MP) att länsstyrelsernas djurskyddskontroller ska stärkas. Motionärerna efterlyser bl.a. mer resurser för att en god djurskyddskontroll ska kunna garanteras i hela landet. Våld i nära relationer m.m. beslutade regeringen att utse en nationell samordnare mot våld i nära relationer (dir. 2012:38). I samordnarens uppdrag ingår att överväga hur skyddet för och stödet till brottsoffren kan utvecklas och i detta sammanhang särskilt överväga hur kvinnojourers och andra berörda ideella organisationers verksamhet kan förstärkas. Uppdraget ska slutredovisas . I förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området finns bestämmelser om statsbidrag till ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete för att bl.a. hjälpa utsatta barn och deras familjer samt motverka våld mot kvinnor. ska en ansökan om statbidrag ges in till och som ska höra innan den beviljar statsbidrag. Ett beslut om bidrag får avse en tidsperiod om högst . Även länsstyrelserna ska inom sina ansvarsområden bl.a. främja och lämna stöd till insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld samt hjälpa utsatta barn (se bl.a. regleringsbrev avseende för länsstyrelserna). godkände regeringens förslag om en ekonomisk ram för den statliga transportinfrastrukturen för perioden –2025. Totalt rör det sig om och i satsningen ingår bl.a. de första delsträckorna i en ny stambana för snabbtåg, Ostlänken mellan och (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). behandlade motionsyrkanden om resurser till djurskyddskontroller (bet. 2011/12:KU1 s. 48). Utskottet konstaterade då att regeringen i budgetpropositionen hade angett att de övergångs- och omställningsproblem som uppstod när länsstyrelserna tog över djurskyddskontrollen från kommunerna 2009 hade hanterats väl och att de omfattande ärendebalanserna i stort sett hade åtgärdats, även om fortsatta problem med de tekniska och administrativa stödsystemen för djurskyddskontrollen hade rapporterats. Utskottet förutsatte att regeringen noggrant skulle följa utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollen upprätthålls. Utskottet var dock inte då berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om en ändrad fördelning av anslag till djurskyddskontroller och om förstärkta resurser till djurskyddskontroller. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och beslutade i enlighet med utskottets förslag. Även behandlade utskottet ett motionsyrkande om resurser till djurskyddskontroller (bet. 2012/13:KU1 s. 44). Utskottet konstaterade att regeringen bl.a. hade uppgett att antalet djurskyddskontroller hade ökat och att andelen planerade kontroller hade ökat. Utskottet förutsatte alltjämt att regeringen noggrant följer utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollen upprätthålls. Detta inte minst mot bakgrund av att många länsstyrelser har prioriterat ned tillsynen över djurhälsopersonalen. Utskottet var dock inte i berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om ett återinförande av kontrollavgifter vid djurskyddskontroller och avstyrkte motionsyrkandet. behandlade utskottet ett motionsyrkande om stöd till kvinno- och mansjourer (bet. 2012/13:KU1 s. 43). Utskottet ansåg att det då inte behövdes något tillkännagivande om att förutsättningarna för stödet till kvinno- och mansjourer måste ändras för att ge verksamheten en långsiktigt stabil ekonomisk situation. föreslår att anvisar 2 till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Därmed avstyrks motionerna 2012/13:K354 yrkandet i denna del och 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del. Utskottet gör ingen annan bedömning än tidigare när det gäller frågan om att ändra förutsättningarna för stödet till kvinno- och mansjourers verksamhet. Därmed avstyrks motion 2013/14:K362 yrkande 2. När det gäller frågan om extra resurser till berörda länsstyrelser för arbetet med Ostlänken har godkänt regeringens förslag om ekonomisk ram för den statliga transportinfrastrukturen för perioden –2025. Utskottet anser att regeringen själv får bedöma om det krävs en resursförstärkning eller en omfördelning av tilldelade medel för att länsstyrelsernas arbete med Ostlänken inte ska släpa efter. Därmed avstyrks motion 2013/14:K374. När det gäller frågan om ytterligare resurser till djurskyddet, bl.a. genom att återinföra kontrollavgifter vid djurskyddskontroller, konstaterar utskottet att regeringen har uppgett att antalet djurskyddskontroller har varit ungefär lika många som och att andelen planerade kontroller har ökat. Utskottet förutsätter alltjämt att regeringen noggrant följer utvecklingen på området för att säkerställa att kvaliteten på djurskyddskontrollerna upprätthålls. är utskottet dock inte berett att förorda några tillkännagivanden till regeringen om att återinföra kontrollavgifter vid djurskyddskontroller och avstyrker därmed motionerna 2013/14:MJ347 yrkande 3, 2013/14:MJ485 yrkande 6 och 2013/14:MJ518 yrkande 4. Området Demokratipolitik omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet samt tilldelningen av (). Vidare omfattar politikområdet åtgärder för att stärka demokratin med ökade möjligheter till insyn, inflytande och deltagande, arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism samt samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå. Demokratipolitiken omfattar även stödet till politiska partier. Enligt propositionens förslag (avsnitt 9.2) blir utgifterna för demokratipolitiken totalt . , 2016 respektive 2017 beräknas utgifterna till , respektive . Prognosen för innevarande budgetår är att utgifterna kommer att uppgå till . Av propositionen framgår att målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål fastställdes av 2008 (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom att medborgarens möjligheter till insyn, inflytande och deltagande säkerställs, genom att hot mot demokratin motverkas och genom att de mänskliga rättigheterna respekteras. En prioriterad fråga inom området är att stärka och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Resultatbeskrivningen i propositionen görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken och till de resultat som har uppnåtts inom vissa särskilt prioriterade områden. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för , Justitiekanslern och Datainspektionen. Några andra mål eller indikatorer framgår inte av propositionen. Resultatredovisningen av arbetet med att stärka demokrati (avsnitt 9.4) avser arbete samt övriga åtgärder som har bidragit till att stärka demokratin med ökade möjligheter till insyn, inflytande och deltagande. När det gäller resultatredovisningen för arbetet med att värna demokratin (avsnitt 9.5) redogörs i propositionen för genomförda åtgärder och pågående utredningar. Resultatredovisningen för arbetet för mänskliga rättigheter (avsnitt 9.6) innefattar bl.a. de utredningar som gjorts och de åtgärder som vidtagits på området. I propositionen redogör regeringen för politikens inriktning framöver (avsnitt 9.8). Det framgår bl.a. att regeringen avser att återkomma till med en skrivelse för att redovisa de åtgärder som har vidtagits inom demokratipolitiken och vilka utmaningar som politiken ska fokusera på under resten av mandatperioden. I skrivelsen ska även de åtgärder som regeringen tänker vidta inför de allmänna valen 2014 presenteras. Det som redovisas i propositionen om området Demokratipolitik ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Allmänna val och demokrati Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . Anslaget används för utgifter för val och för statsbidrag till kommunerna för genomförande av förtidsröstning. Vidare används anslaget för valdeltagandeinsatser, utveckling och uppföljning av demokratipolitiken samt åtgärder för att dels värna och stärka demokratin, dels främja och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Därutöver täcker anslaget de administrationskostnader som är en förutsättning för att göra insatser inom området. I avsnittet om Demokratipolitik och i propositionen finns en redogörelse för verksamhetens resultat och inriktning. Anslagssparandet uppgick till , till och till . Skillnaderna i nivån för anslagssparandet är kopplade till variationer i anslagsbelastningen. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för utgifter i samband med valen 2014 till och till och kommun- och . Ökningen avser utgifter för att genomföra valen samt statsbidrag till kommunerna för att genomföra förtidsröstning. Vidare föreslås anslaget öka med för partiernas informationsinsatser i samband med valen samt övriga valdeltagandeinsatser t.ex. skolval och stöd till organisationer inom det civila samhället. Slutligen föreslår regeringen att anslaget tillförs för att finansiera insatser för åtgärder för att främja och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati , vilket innebär en ökning med jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:2 Justitiekanslern . Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiska rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. har Justitiekanslerns tillsynsverksamhet främst bedrivits genom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Vidare har myndigheten återupptagit sin inspektionsverksamhet. ökade antalet inkomna ärenden till drygt 8 900 ärenden. Antalet ärenden i balans låg i princip kvar på samma nivå som föregående år och uppgick till ca 1 700 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade (jämfört 2011). Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Regeringen anför vidare att det är positivt att antalet avgjorda ärenden har ökat och att myndighetens handläggningstider har minskat för merparten av ärendetyperna. Det är enligt regeringen av vikt att Justitiekanslern fortsätter att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Anslagssparandet uppgick till , till –och till –. För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla en god nivå på verksamheten utifrån sitt uppdrag föreslår regeringen att anslaget ökas med så som aviserades i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 6:2 Justitiekanslern . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 6:3 Datainspektionen och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska utgå helt. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget används för Datainspektionens förvaltningsutgifter.