bet · H001SkU19 · 2013-03-12 00:00:00 — Finansministern har i ett frågesvar (fråga 2011/12:670) uppgett att det kan det finnas anledning att på nytt överväga om EMCS bör omfatta flyttningar av varor inom . Ett tillkännagivande från i dessa frågor borde inte vara nödvändigt mot bakgrund av finansministerns uttalanden. Eftersom cigaretter inte får säljas till ett högre pris än detaljhandelspriset ska cigarettpaket enligt tobaksskattelagen märkas med detta pris. Avsikten med märkningen är att göra det lättare att beivra cigarettsmuggling. Avsikten med skattemärken vid sidan om kontrollmärkningen är att det ska utgöra bevis för att skatten har betalats. Tobaksskattelagen innehåller inga bestämmelser om skattemärkning. Eftersom även skattemärken kan förfalskas har utskottet gett uttryck för tveksamhet om ett sådant system skulle ha någon effekt på den illegala handeln med cigaretter. Utskottet har noterat att Europeiska kommissionen lade fram ett förslag till ett reviderat tobaksdirektiv. Kommissionen föreslår bl.a. att tobaksförpackningar ska förses med system för spårning samt vissa säkerhetsdetaljer, t.ex. hologram, för att försvåra försäljningen av illegala tobaksprodukter. Förslaget förväntas antas 2014 och träda i kraft eller 2016. Utskottet välkomnar att har aviserat att man tänker prioritera kontrollen av svarthandel med tobak genom att utnyttja möjligheten till provköp i handeln. Målet är att komma åt grossisterna. avser även att väcka frågan om licens eller tillstånd för att få sälja tobak, likt det utskänkningstillstånd som krävs för att få sälja alkohol. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner som behandlats i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att återinföra skatten på handelsgödsel. Jämför reservation 17 (S, MP, V). Enligt den numera upphävda lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel skulle skatt betalas med för varje helt kilo kväve i gödselmedlet och med för varje helt gram kadmium i gödselmedlet, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Skatten på gödselmedel slopades (bet. 2009/10:FiU1 och bet. 2009/10:SkU21) eftersom beskattningen av handelsgödselkväve hade haft liten påverkan på användningen inom jordbruket eftersom prisförändringar på gödselmedel påverkar användandet relativt lite. När lagen om skatt på gödselmedel upphörde innebar det att även skatten på kadmium i gödselmedlet slopades trots att det fanns en tydligare effekt av skatten för kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel än för kväveinnehållet. Regeringen uttalade (prop. 2009/10:41 s. 186) mot den bakgrunden att man borde pröva att alternativa styrmedel för att uppnå liknande effekter som den som kadmiumdelen av gödselmedelsskatten hade haft. Regeringen ansåg vidare att jordbruksnäringens omfattande arbete med att minska kadmiumhalterna i gödselmedel och livsmedel borde fortsätta även vid slopad skatt på kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. har ett särskilt undantag från om gödselmedel som innebär att handelsgödsel med höga kadmiumhalter inte får saluföras i landet. Kemikalieinspektionen har på regeringens uppdrag gjort en förnyad bedömning av riskerna med kadmium för människors hälsa och miljön. Kemikalieinspektionens slutsats är att det finns behov av att väsentligt sänka det nationella gränsvärdet för kadmium i mineralgödsel (Rapport nr 1/11). Regeringen har anmält ett sänkt svenskt gränsvärde till Europeiska kommissionen. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 20) anför regeringen att kommissionen, med anledning av den svenska anmälan om ett sänkt svenskt gränsvärde för kadmium i handelsgödsel, har beslutat att på grund av frågans komplexitet förlänga perioden för att godkänna eller förkasta de planerade nationella bestämmelserna. har påbörjat arbetet med att förtydliga slutsatserna i den nationella riskbedömning av kadmium i handelsgödsel som har genomförts. Regeringen har även uppmanat kommissionen att uppdatera för fortsatta initiativ till ytterligare EU-gemensamma åtgärder för att minska befolkningens exponering för kadmium. Enligt regeringen bör ytterligare åtgärder och styrmedel kunna övervägas för att minska exponeringen för kadmium. I kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 21 föreslås att en skatt på handelsgödsel åter bör införas. visade i betänkandet Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel (SOU 2003:9) att skatten på handelsgödsel minskade kväveurlakningen från . bedömer i rapporten 2010:10 Minskad växtnäringsförlust och växthusgasutsläpp att kvävebelastningen på havet har ökat med som följd av att skatten slopats. Motionärerna föreslår en ny aktiv plan för att minska övergödningen. En viktig del i den planen är att en skatt på handelsgödsel införs. Även i motion 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås att handelsgödselskatten återinförs. Skatten behövs för att minska övergödningen och för att med kretsloppsanpassade metoder återföra näringsämnen till åkermarken. Ökad biogasproduktion skulle ge mer biogödsel, vilket stärker kretsloppen av näringsämnen. Även i kommittémotion 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att skatten på handelsgödsel återinförs. Jordbruk är den enskilt största källan till övergödningen i . Skatten var ett betydelsefullt styrmedel för att minska övergödningen i och och tillförseln av kadmium. anser motionärerna att skattesatsen bör höjas och att intäkterna oavkortat går tillbaka till jordbruket genom stöd till miljöförbättrande åtgärder. Skatten på handelsgödsel slopades eftersom beskattningen av handelsgödselkväve hade haft liten påverkan på användningen inom jordbruket. För kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel fanns det en tydligare effekt av skatten än för kväveinnehållet. Arbetet har därför inriktats mot att pröva alternativa styrmedel för att uppnå liknande effekter som den som kadmiumdelen av gödselmedelsskatten haft. En giftfri miljö är en av de miljöpolitiska huvuduppgifterna . satsas totalt på att genomföra en nationell handlingsplan för en giftfri vardag. Det finns ett nationellt gränsvärde som innebär förbud mot att saluföra fosforgödselmedel som innehåller kadmium per ton fosfor. Eftersom det är angeläget att minska kadmiumhalten i maten har till anmält avsikten att sänka gränsvärdet till kadmium per ton fosfor. Motionsförslagen om att införa en skatt på handelsgödsel innebär ökade kostnader för lantbruket. De skäl som motiverade att skatten på handelsgödsel slopades är dessutom fortfarande giltiga. avvisade så sent som vid höstens behandling av budgetpropositionen förslag från Socialdemokraterna, och om att återinföra skatten på handelsgödsel. Utskottet anser inte att bör ompröva sitt beslut. Utskottet avstyrker motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om höjd skatt på bekämpningsmedel och att en miljöavgift på bekämpningsmedel införs. Jämför reservation 18 (S, MP, V). Enligt lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel ska skatt betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Skatten betalas när bekämpningsmedel omsätts eller tas i anspråk inom landet. Med bekämpningsmedel avses ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskador eller olägenheter för människors hälsa, förorsakad av växter, djur, bakterier eller virus. Skattskyldig är den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel eller från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. När skatten på bekämpningsmedel infördes var skattesatsen . Den nuvarande nivån på infördes . EU har moderniserat den europeiska lagstiftningen om kemikalier och infört Reach (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals), ett integrerat system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. Bestämmelserna finns i rådets förordning (EG) nr 1907/2006. Syftet med systemet är att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön, som den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft bibehålls och dess innovationsförmåga stärks. Dessutom har en europeisk kemikaliemyndighet (Echa) inrättats för att ta hand om den löpande förvaltningen av de krav som Reach medför. Reach ålägger företag som tillverkar och importerar kemikalier att bedöma riskerna i samband med användning av dessa ämnen och att vidta nödvändiga åtgärder för att hantera de risker som identifierats. Skyldigheten att bevisa att de kemikalier som tillverkas eller saluförs är säkra övergår från de offentliga myndigheterna till industrin. Svensk kemikalielagstiftning finns i , i regeringens förordningar och i kemikalieinspektionens föreskrifter. Genom proposition 2007/08:80 och EG-förordningen om kemikalieregistrering anpassades de svenska bestämmelserna till Reach. I kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 30 föreslås att skatten på bekämpningsmedel skrivs upp med konsumentprisindex (KPI) för att upprätthålla skattens styrande effekt. Skatten höjdes senaste gången 2003 och har varit oförändrad på per kilo aktiv substans. I motion 2012/13:Sk318 av m.fl. (MP) föreslås att en kännbar miljöavgift införs på kemiska bekämpningsmedel. De kemiska bekämpningsmedlen kan läcka ut till omgivande vatten och grundvatten i strid mot miljökvalitetsmålen. De utgör också ett akut hot mot den biologiska mångfalden. Även i kommittémotion 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås en höjning av skatten på bekämpningsmedel. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan påverka människors hälsa. För att begränsa användningen bör skatten på bekämpningsmedel höjas . Intäkterna bör gå tillbaka till jordbrukssektorn genom stöd till miljöförbättrande åtgärder. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget om ytterligare ett styrmedel i form av en miljöavgift på bekämpningsmedel. avvisade så sent som vid höstens behandling av budgetpropositionen förslag från Socialdemokraterna och om att höja skatten på bekämpningsmedel (bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13SkU1y). Utskottet ser ingen anledning för att ompröva sitt ställningstagande. Utskottet avstyrker motionerna i motsvarande delar. Skatt på fluorerade växthusgaser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser. Jämför reservation 19 (S, MP, V). I Kyotoprotokollet finns mål för EU:s minskning av växthusgaser. EG-förordningen (EG) nr 842/2006 om vissa fluorerade växthusgaser innehåller bestämmelser som är tänkta att bidra till att nå målen. Det finns också en svensk förordning (2007:846) om fluorerade växthusgaser och ozonnedbrytande ämnen. Den är ett komplement till EG:s förordning om fluorerade växthusgaser (F-gaser) i de delar som denna inte anses tillräcklig ur ett svenskt perspektiv. presenterade ett förslag till en ny förordning om F-gaser. Förslaget presenterades i rådsarbetsgruppen för miljö och kommer att behandlas av det irländska ordförandeskapet. Det första förhandlingsmötet är utsatt till början av 2013. Det övergripande syftet med kommissionens förslag är att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå EU:s mål att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå. I kommittémotion 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser i enlighet med förslaget i betänkandet Skatt på fluorerade växthusgaser (SOU 2009:62). Skatten bör beräknas utifrån skatten på koldioxid och den växthusgaspåverkan som HFC-gasen har och reglerna bör innehålla en destruktionspremie för den som lämnar in och låter förstöra gasen. Frågan om att införa en skatt på fluorerade växthusgaser har varit aktuell , senast i samband med budgetbehandlingen (bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). Utskottet har avstyrkt motioner om en skatt med hänvisning till det beredningsarbete som pågår i med anledning av förslagen i betänkandet Skatt på fluorerade växthusgaser (SOU 2009:62). Utskottet har även ifrågasatt om en skatt är det mest lämpliga styrmedlet för att minska användningen av fluorerade växthusgaser och om ett svenskt nationellt agerande är att föredra framför att söka en ökad gemensam EU-aktivitet på området. presenterade ett förslag till en ny förordning om F-gaser som syftar till att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå EU:s mål att minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet anser inte att bör aktualisera en skatt på fluorerade växthusgaser och avstyrker därmed motionen. Skatt på avfall som deponeras och skatt på avfallsförbränning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att avfallsskatt inte bör betalas för avfall som återdeponeras efter återvinning och om att avfallsförbränningsskatten ska återinföras. Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft och tillämpas fr.o.m. . Skatt ska betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. infördes en energi- och koldioxidskatt på fossilt kol i visst hushållsavfall som förbränns. föreslog i betänkandet Skatt i retur (SOU 2009:12) att skatten skulle slopas eftersom den har haft en obetydlig styreffekt och de olika avfalls-, energi- och klimatpolitiska mål som motiverade dess införande hade uppfyllts i begränsad omfattning. beslutade att slopa avfallsförbränningsskatten fr.o.m. (bet. 2009/10:SkU21). I motion 2012/13:Sk293 av (M) föreslås att deponiskatten ska ses över eftersom de nuvarande reglerna gör att det är olönsamt att gå igenom gamla deponier för att ta ut material som kan förbrännas eller återvinnas. När det gäller deponier som är från tiden innan man tog ut deponiskatt ges ingen skatteåterbäring för det utsorterade avfallet som man får betala skatt för avfall som återförs till deponin. Även i motion 2012/13:Sk327 (M) föreslås en översyn av lagen om skatt på avfall så att avfall som återdeponeras efter återvinning undantas från avfallsskatt. I motion 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås att avfallsförbränningsskatten återinförs. Slopandet av avfallsförbränningsskatten har försämrat kalkylerna för alla investeringar i separering, insamling och rötning av den organiska delen av hushållsavfallet. Skatt på sopförbränning är enligt motionen motiverad av många olika skäl och rätt utformad är den strategisk för att soporna ska utnyttjas på ett optimalt sätt utifrån en samlad bedömning av miljökonsekvenserna. Utskottet är positivt till en ökad utsortering från gamla deponier av material som kan förbrännas eller återvinnas och konstaterar att skattesystemet inte medverkar till att göra återvinningen lönsam. Motionsförslaget om att avfallsskatt inte ska behöva betalas för återdeponerat avfall innebär sannolikt tillämpningssvårigheter och utskottet är inte berett att föreslå en översyn av lagstiftningen. I samband med beredningen av regeringens klimatproposition välkomnade regeringens bedömning när det gällde avfallsförbränningsskatten och uttalade att skatten kunde slopas eftersom den inte har haft några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y). bekräftade senare ställningstagandet när regeringen föreslog att skatten skulle avskaffas (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). har därefter vid ett flertal tillfällen avslagit motionsyrkanden om att avfallsförbränningsskatten ska återinföras senast i samband med behandlingen av budgeten (bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en höjning av skatten på naturgrus. Jämför reservation 20 (S). Enligt lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus ska den som exploaterar en naturgrustäkt betala skatt för brutet naturgrus om utvinningen sker för något annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd enligt 11 kap. eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt 9 kap. . Vattenlagen upphörde gälla då infördes. Skatt tas ut med per ton. Skattskyldigheten inträder när naturgrus levereras till köpare eller tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning. Naturgrus är en icke förnybar resurs och infördes en skatt på naturgrus (bet. 1995/96:SkU18) för att förbättra hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger på betänkandet Naturgrusskatt m.m. (SOU 1995:67). Efter ett förslag i budgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus per ton . Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjde skatten på naturgrus per ton naturgrus . När det gäller miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 20 s. 37) bedömer regeringen sammanfattningsvis att det inte är möjligt att nå målet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Regeringen anför vidare att främst tack vare skärpt lagstiftning har användningen av naturgrus för kvalificerade ändamål kunnat minskas. Synen på naturgrusavlagringar som en naturresurs med stora bevarandevärden har stärkts. Kunskapen om alternativa ersättningsmaterial till naturgrus har ökat. För att ytterligare minska naturgrusanvändningen krävs bättre kunskap om tillgång på och egenskaper hos ersättningsmaterial, framför allt krossat berg. Materialförsörjningsplaner är viktiga för att stödja en positiv utveckling. Även beställarkraven behöver ta fasta på att främja ersättningsmaterial till naturgrus. Utökad samverkan, kunskapshöjning och informationsspridning krävs för att rätt åtgärder ska vidtas. God tillämpning av styrmedlen är avgörande för utvecklingen. Viktiga exempel är samhällsplaneringen, miljötillsynen samt krav vid behandling av tillståndsärenden, t.ex. avseende miljöfarlig verksamhet. I kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 31 anförs att skatten på naturgrus bör höjas för att utjämna skillnaderna i produktionskostnader mellan grus- och bergtäkter. Att bevara naturgrustillgångarna är en förutsättning för att vi ska kunna behålla en hållbar dricksvattenförsörjning. utvärderingar visar att skatten är för låg för att utjämna skillnaderna i produktionskostnader mellan grus- och bergtäkter. avvisade så sent som vid höstens budgetbehandling förslag om att höja skatten på naturgrus (bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). Utskottet ser ingen anledning för att ompröva sitt ställningstagande. Utskottet avstyrker motionen i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en översyn av skattereglerna och om att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Den svenska spel- och lotterimarknaden är i huvudsak förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som har betalats ut till vinnarna i lotteriet har räknats av från de sammanlagda inkomsterna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat . Genom ändringen återställdes lotteriskatten till nivån före (bet. 2007/08:SkU17). I motion 2012/13:Sk336 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om behovet att se över skattereglerna och att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. Enligt motionen har en långt högre totoskatt än de övriga nordiska länderna trots att skatten sänktes 2008 från . För att näringen och sporten ska kunna utvecklas krävs att de ekonomiska villkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras, framhåller motionären. överlämnade betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Betänkandet har remitterats och utredningens förslag är föremål för beredning i . Enligt budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17 s. 204) avser regeringen att återkomma till med ett förslag i syfte att få till stånd ett väl fungerande regelverk på området. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens överväganden i frågan och avstyrker därför den aktuella motionen. Skatt på animaliska livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att en utredning ska se över hur animalieproduktionens miljökostnader ska kunna beskattas. Jämför reservation 21 (MP). I motion 2012/13:MJ404 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning ska se över hur animalieproduktionens miljökostnader kan beskattas. Motionären anför att ett förslag som är värt att studera är en särskild skatt på kraftfoder för att stimulera en övergång mot mer lokalt odlat grovfoder och bete. Ett annat förslag är att lägga en schablonskatt på animaliska livsmedel som ska täcka de genomsnittliga miljökonsekvenserna. har senast under förra (bet. 2011/12:SkU16) avslagit motsvarande yrkande om att en utredning ska se över hur animalieproduktionens miljökostnader ska kunna beskattas. Utskottet är inte förespråkare för sådana styrmedel som motionären tar upp. Man kan fråga sig om inte en beskattning av det slaget främst skulle fördyra den inhemska köttproduktionen till förmån för billig import och att några miljövinster inte skulle uppkomma. Det finns därför inte någon anledning att tillsätta en utredning för att se över frågan. Utskottet vill på nytt erinra om att det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, bl.a. inom landsbygdsprogrammet, finns kraftfulla instrument för miljöåtgärder, t.ex. vid djuruppfödning. Utskottet avstyrker därmed den aktuella motionen. Skatt på socker och fett respektive frukt och grönsaker Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att utreda frågan om att införa en punktskatt på socker. I samband med det andra steget skattereform (prop. 1989/90:111, bet. 1989/90:SkU31) upphävdes en rad punktskatter med hänvisning till behovet av att förenkla skattesystemet. Punktskatter som vållat svårigheter i tillämpningen och medfört besvärliga gränsdragningsproblem slopades fr.o.m. , däribland den särskilda varuskatten på kemisktekniska preparat, choklad och konfektyrer samt dryckesskatten på läskedrycker och bordsvatten. Lagstiftningen hade då varit i kraft . I motion 2012/13:Sk283 av (S) begärs ett tillkännagivande från om att ekonomiska styrmedel bör övervägas för en bättre folkhälsa. I motionen sägs att kombinationen av osunda matvanor och alltmer stillasittande i vardagen är en kombination som leder till ökad sjuklighet och för tidig död. Skatter/avgifter på fett och socker kan lämpligen kombineras med sådana lättnader som lägre moms på frukt och grönt och andra hälsosamma livsmedel. Frågan tas upp även i motion 2012/13:Sk271 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Motionärerna föreslår att en höjning av konsumtionsskatten på socker och en lägre konsumtionsskatt på frukt och grönt bör utredas. I motionen sägs att diabetes, cancer och hjärtproblem utvecklas i onödan eller för tidigt hos många på grund av överkonsumtionen av socker och att de positiva hälsoeffekterna av intag av frukt och grönsaker är väldokumenterade. I grannländerna har en sockerskatt införts av hälsoskäl. Utskottet uppfattar att motionärerna vill utreda frågan om att införa en särskild punktskatt på fett och socker i kombination med lägre mervärdesskatt på frukt och grönt.