bet · H001SoU13 · 2013-03-21 00:00:00 — kommer sjukvården enligt vår bedömning att behöva mer pengar. Det enda sättet att klara framtidens vårdbehov är att slå vakt om en skattefinansierad vård. Avgiftsfinansierad vård blir inte billigare utan kostnaderna vältras över på de svårast sjuka i stället för att delas av alla skattebetalare. Privata försäkringar leder till ökade orättvisor och till att fel grupper prioriteras. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patienträttigheter, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 3 och 2012/13:So319 av (KD), 2012/13:So404 av och (båda M), 2012/13:So446 av (FP) och 2012/13:So461 av och (båda S). Jag anser att man ska samla patienträttigheter i en lagstiftning och att man i denna ska skilja på utförare och patient. För att tydliggöra patientens rättigheter och utförarnas skyldigheter bör lagstiftningen delas upp i två delar. Det är patienten som ska vara i fokus för denna lagstiftning. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Journalsystem och journalföring, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 1 och 2012/13:So281 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 2. Den ökade digitaliseringen av journalerna med s.k. sammanhållen journalföring ställer ökade krav på sjukvårdshuvudmännen att skydda patienternas integritet och känsliga uppgifter. Jag anser därför att patientens möjligheter till insyn i sin journal, liksom vem eller vilka som tagit del av journalen, ska stärkas. Dessutom anser jag att sjukvårdshuvudmännens kontrollansvar ska förstärkas, så att inte obehöriga kan ta del av innehållet i en journal. En statlig utredning bör få i uppdrag att se över hur patientens insyn och inflytande över journalen kan stärkas. Utredningen bör särskilt belysa hur en eventuell förändring av journalsystemen kan genomföras med hänsyn till patientens integritet och förstärkt patientsäkerhet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Tillsyn över spermabanker, punkt 5 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So515 av och (båda SD). Jag anser att det saknas tillräcklig tillsyn och lagstiftning när det gäller spermabanker och deras verksamhet. Det finns därför enligt min mening anledning att utreda tillsyn över spermadonationer, spermabankernas skyldighet att göra tillräckligt omfattande hälsokontroller av och bankernas informationsplikt gentemot de inseminerade, donatorerna och samhälleliga organ. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationella center, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:So300 av och (båda FP) och 2012/13:So302 av (FP). Ensamkommande flyktingbarn som har flytt krig har som regel mycket traumatiska erfarenheter med sig i sitt bagage. Hur barn i olika åldrar reagerar på svårt traumatiska situationer, hur följdverkningarna ser ut och hur barnen bäst kan få stöd och behandling i anser jag är mycket angelägna frågor. Det finns redan en hel del kunskap i landet, särskilt i de kommuner som tar emot många flyktingar, men jag anser att kunskapen behöver fördjupas och spridas över landet. Alla de kommuner som tar emot ensamkommande flyktingbarn kan behöva hjälp och stöd i hur de i sin tur ska utforma stödet till barnen på bästa sätt. Det gäller sjukvårdspersonal, skola, personal i boendeenheter och även planeringsfrågor. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag på utformning och inrättande av ett nationellt center för ensamkommande barn. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Hbtq-kompetens i vården, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. På vårdområdet anser vi att man bör integrera hbtq-kompetens i all verksamhet. Men det är också viktigt att det kombineras med särskilda specialmottagningar när det finns behov av det. Mycket kunskap på ett ställe rinner över så att alla lär sig lite mer och den totala kunskapsnivån ökar. Det är också viktigt att det finns särskilda enheter som snabbt kan ackumulera och sprida kompetens. Ett exempel är för bi- och homosexuella män i där ny kunskap på området snabbt samlas och sprids till andra mottagningar för sexuellt överförbara sjukdomar. Däremot anser vi att det är mycket viktigt att inte alla på grund av sin sexualitet, könsidentitet eller könsuttryck per automatik hänvisas till särskilda kliniker eller enheter. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Dietister i vården, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So322 av (S). Dietister är en legitimerad yrkesgrupp inom hälso- och sjukvården. Dietisten har en samlad kompetens kring sambandet mat, näring och hälsa och har en betydelsefull roll vid kostbehandling av patienter som behöver anpassad kost. Arbetet bedrivs utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet för att främja patientens möjlighet till en, utifrån förutsättningarna, optimalt nutritionsstatus och god livskvalitet. Dietisterna kan hjälpa patienter med viktförlust eller undernäring, celiaki, laktosintolerans, födoämnesallergier, mag-tarmsjukdomar, diabetes, höga blodfetter och övervikt eller fetma. Tillgången till dietister varierar mycket runt om i landet. Flera sjukdomsfall skulle enligt vår mening kunna förebyggas om patienter och brukare tidigt kom i kontakt med en dietist. Behovet av dietister finns inom såväl primärvården som kommunen. har endast ett mindre antal kommuner en dietist anställd. Vi anser att dietisterna har en viktig roll i den framtida vården. Mot denna bakgrund anser vi att det framtida behovet av dietister i kommuner och primärvård behöver analyseras. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Långsiktig handlingsplan för psykiatrin, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 28, 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 27. Att bli psykiskt sjuk eller drabbas av psykisk ohälsa påverkar inte bara en själv utan också familj och vänner. Att få en psykisk sjukdom eller att må psykiskt dåligt är så vanligt att vi alla känner någon som är eller har varit drabbad. Psykisk ohälsa är också ett växande problem bland många ungdomar, särskilt unga kvinnor. Statistik från Kommuner och Landsting (SKL) visar att kostnaderna för psykiatri halkar efter annan sjukvård, trots alla tidsbegränsade statliga projektpengar. Vi anser att det behövs en långsiktig och uthållig satsning i hela samhället för att skapa förutsättningar för god vård och ett gott liv för den som drabbas av eller lever med en psykisk sjukdom. Det behövs gemensamma mål för flera olika samhällssektorer och en nationell plattform som slår fast vad som är psykiatrins uppdrag och hur den ska utvecklas. Vi föreslår att regeringen upprättar en långsiktig nationell handlingsplan för en ambitionshöjning inom området vård och stöd för människor med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Det får inte finnas någon risk för att satsningen betraktas endast som en mängd tillfälliga projekt och att den långsiktiga finansieringen är osäker. Handlingsplanen bör tas fram i nära samverkan med SKL, med bred politisk förankring över blockgränserna. Den långsiktiga inriktningen för stödet till personer med psykisk ohälsa eller psykisk sjukdom bör bl.a. innehålla stärkt skolhälsovård, en åtgärdsplan för barn och ungdomar i kris, stöd till hela familjen, bättre individuellt stöd för att delta i arbetslivet, snabbare och enklare stöd till psykiskt sjuka, bättre tillvaratagande av brukarnas erfarenheter, fler slutenvårdsplatser, mer resurser till forskning och kompetensutveckling och fler jobb till personer med psykisk funktionsnedsättning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga insatser inom området psykisk ohälsa, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 8 samt 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4 och 8 samt 2011/12:So272 av (M), 2011/12:So449 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 6. Det finns många skillnader mellan kvinnors och mäns psykiska hälsa, när det gäller hur hög utsträckning man uppsöker vården, vilka diagnoser man får och i sjukdomsförlopp och behandling. Enligt min mening är det viktigt att personalen inom psykiatrin har kunskaper om mäns och kvinnors olika livsvillkor och tar hänsyn till dem i behandlingen. Psykiatrin måste ha ett genusperspektiv. Det är helt avgörande för psykiatrins utveckling att det finns tillräckligt med personal och att den har rätt utbildning för att vården och omhändertagandet ska fungera bra. Därför bör regeringen ta initiativ till en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att påbörja ett programarbete kring personalrekrytering för verksamheter som ger insatser till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. För att den psykiatriska vården ska vara effektiv och ha bestående effekt krävs en helhetssyn på patientens livssituation. Parallellt med den psykiska sjukdomen kan det finnas problem med arbete, bostad, ekonomi och familj. Därför krävs samverkan mellan vården i landstingen och i kommunerna. Bland annat ska man upprätta en individuell plan för dem som behöver insatser både från och från kommunen. Brukarna efterfrågar individuella planer i betydligt högre grad än vad som blir verklighet. Det bör därför göras en lagändring som ger den enskilde rätt att ta initiativ till att en individuell plan upprättas. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga insatser inom området psykisk ohälsa, punkt 13 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So272 av (M) och 2011/12:So449 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6 och 8 samt 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 6 och 8. Psykiatrin har prioriterats av regeringen. Stora satsningar har gjorts och nya krav inom vårdgarantin har införts. Men trots nationella insatser minskar antalet vårdplatser inom barn- och ungdomspsykiatrin. Regioner och landsting måste enligt min mening ta sitt ansvar och prioritera barn och unga som mår psykiskt dåligt. Regeringen bör se över möjligheten att regioner och landsting ökar antalet och garanterar ett minimum av vårdplatser inom psykiatrin för barn och unga. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga insatser inom området psykisk ohälsa, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6 och 8 samt 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 6 och 8 samt 2011/12:So272 av (M) och 2011/12:So449 av (M) yrkandena 1 och 2. Det finns många skillnader mellan kvinnors och mäns psykiska hälsa, när det gäller i hur hög utsträckning man uppsöker vården, vilka diagnoser man får och i sjukdomsförlopp och behandling. Enligt min mening är det viktigt att personalen inom psykiatrin har kunskaper om mäns och kvinnors olika livsvillkor och tar hänsyn till dem i behandlingen. Psykiatrin måste ha ett genusperspektiv. Det är helt avgörande för psykiatrins utveckling att det finns tillräckligt med personal och att den har rätt utbildning för att vården och omhändertagandet ska fungera bra. Därför bör regeringen ta initiativ till en överenskommelse med Kommuner och Landsting om att påbörja ett programarbete kring personalrekrytering för verksamheter som ger insatser till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. För att den psykiatriska vården ska vara effektiv och ha bestående effekt krävs en helhetssyn på patientens livssituation. Parallellt med den psykiska sjukdomen kan det finnas problem med arbete, bostad, ekonomi och familj. Därför krävs samverkan mellan vården i landstingen och i kommunerna. Bland annat ska man upprätta en individuell plan för dem som behöver insatser både från och från kommunen. Brukarna efterfrågar individuella planer i betydligt högre grad än vad som blir verklighet. Det bör därför göras en lagändring som ger den enskilde rätt att ta initiativ till att en individuell plan upprättas. Slutligen anser jag att var och en så långt som möjligt bör ha stort inflytande över vilken psykiatrisk vård man ska få. Men dessa önskemål kan vara svåra att tillgodose när en patient väl befinner sig i tvångsvården. bör därför få i uppdrag att utveckla metoder för upprättande av vårdkontrakt mellan den enskilde och den psykiatriska vården. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vård och behandling av olika sjukdomar, punkt 14 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So256 av (S) yrkande 1 och 2012/13:So218 av (KD), 2012/13:So256 av (S) yrkande 3, 2012/13:So317 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:So368 av (KD) yrkande 1, 2012/13:So398 av och (båda SD), 2012/13:So474 av och (båda M), 2012/13:So524 av Per Ramhorn (SD), 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 27 och 2012/13:So559 av och (båda S). Sällsynta och extremt sällsynta sjukdomar är tillstånd som ofta är livshotande eller innebär kronisk funktionsnedsättning för den som drabbas. Tillstånden ställer sjukvården inför svåra utmaningar. Det saknas vetenskaplig kunskap om sällsynta sjukdomar, och experterna är få. Det leder ofta till att vården missar diagnoserna, patienten får en felaktig diagnos och därtill ofta en felaktig behandling. Regeringen bör vidta åtgärder som leder till att människor som lider av sällsynta eller extremt sällsynta sjukdomar i får tillgång till likvärdig sjukvård av hög kvalitet på samma villkor som människor med vanligare sjukdomar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vård och behandling av olika sjukdomar, punkt 14 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:So398 av och (båda SD), 2012/13:So524 av Per Ramhorn (SD) och 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 27 och 2012/13:So218 av (KD), 2012/13:So256 av (S) yrkandena 1 och 3, 2012/13:So317 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So368 av (KD) yrkande 1, 2012/13:So474 av och (båda M) och 2012/13:So559 av och (båda S). Alzheimers sjukdom är den största av demenssjukdomarna och hör också till de stora folksjukdomarna i likhet med cancer, hjärt-kärlsjukdom och diabetes. är alzheimersjuka en patientgrupp i strykklass. Demensvårdens kostnader gräver allt djupare hål i kommunernas budgetar som vi vet att utredning och vid behov tillgång till symtomlindrande behandling vid alzheimers sjukdom förbättrar patientens möjligheter att klara dagliga aktiviteter och öka livskvaliteten. Ändå finns det läkare som vägrar att skriva ut mediciner som skjuter upp insjuknandet för patienter med begynnande demenssjukdom, vilket berövar alzheimerpatienter och deras anhöriga värdefull livskvalitet. Regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med detta. När det gäller mammografiundersökningar kan jag konstatera att bara omkring hälften av landsting erbjuder mammografi till kvinnor i åldern . Övriga landsting erbjuder bröstcancerscreening först efter . Enligt min mening bör det bli obligatoriskt att erbjuda mammografi till alla kvinnor i i åldern . Regeringen bör vidta åtgärder. Slutligen anser jag att en analys bör göras mellan olika länders sätt att bota borrelia, bl.a. för att ska kunna ta till sig den kunskap som andra länder innehar. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av reglerna om kvalitetssäkring av behandlingsmetoder för att bota en sjukdom som är godkänd i ett annat land, om behandlingen innebär ett förbättrat tillstånd för patienten. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vård och behandling av olika sjukdomar, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So256 av (S) yrkande 1 och 2012/13:So559 av och (båda S) samt 2012/13:So218 av (KD), 2012/13:So256 av (S) yrkande 3, 2012/13:So317 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:So368 av (KD) yrkande 1, 2012/13:So398 av och (båda SD), 2012/13:So474 av och (båda M), 2012/13:So524 av Per Ramhorn (SD) och 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 27. Olika organisationer som jobbar med hiv-prevention och för hiv-positivas rättigheter har påpekat behovet av en kartläggning av hur vården för hiv-positiva ser ut runt om i landet då man upplever att det finns skillnader mellan vad som erbjuds av medicinsk behandling och hur bemötandet är av hiv-positiva patienter. Regeringen bör enligt min mening ta initiativ till en sådan kartläggning. Sällsynta och extremt sällsynta sjukdomar är tillstånd som ofta är livshotande eller innebär kronisk funktionsnedsättning för den som drabbas. Tillstånden ställer sjukvården inför svåra utmaningar. Det saknas vetenskaplig kunskap om sällsynta sjukdomar, och experterna är få. Det leder ofta till att vården missar diagnoserna, patienten får en felaktig diagnos och därtill ofta en felaktig behandling. Regeringen bör vidta åtgärder som leder till att människor som lider av sällsynta eller extremt sällsynta sjukdomar i får tillgång till likvärdig sjukvård av hög kvalitet på samma villkor som människor med vanligare sjukdomar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 51 och 2012/13:So434 av och (båda M). är det bara kvinnor som lever i en parrelation, heterosexuell eller homosexuell, som har möjlighet att få tillgång till assisterad befruktning i . Dock är det vanligt att ensamstående kvinnor söker behandling på klinik i t.ex. (men också andra länder), vilket gör att det finns många barn i som tillkommit genom assisterad befruktning av ensamstående kvinnor. En bred majoritet i beslutade att ge regeringen i uppdrag att skyndsamt återkomma med ett lagförslag till som innebär att ensamstående kvinnor ges rätt till assisterad befruktning på samma sätt som olikkönade respektive samkönade par redan har enligt gällande lag. Vi konstaterar emellertid att regeringen ännu inte beslutat om några utredningsdirektiv till en sådan utredning som krävs för att regeringen ska kunna återkomma till med ett färdigt lagförslag. Mot denna bakgrund vill vi understryka vikten av att regeringen inte drar ut på beredningsarbetet utan rättar sig efter tillkännagivande och skyndsamt återkommer till med ett lagförslag i frågan. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationella riktlinjer vid behandling av ofrivillig barnlöshet, punkt 17 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So271 av (S), 2012/13:So324 av (S), 2012/13:So328 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:So335 av (S) samt 2012/13:So418 av (M). Vi konstaterar att tar ut för lesbiska par som vill genomföra inseminationsförsök, medan man tar för samma åtgärd när det gäller heterosexuella par. Även i andra landsting har man haft olika villkor för samkönade respektive heterosexuella par som vill genomgå infertilitetsbehandlingar. Den typen av särbehandling borde inte vara möjlig och avgiften ska inte heller bero på var i landet man råkar bo. Mot denna bakgrund anser vi att likvärdigheten kring infertilitetsbehandlingar bör ses över. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Estetiska behandlingar, punkt 20 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So215 av (S) yrkande 1, 2012/13:So233 av (S) och 2012/13:So405 av (M) samt 2012/13:So215 av (S) yrkande 2. Vi noterar att skönhetsindustrin växer och att allt fler gör ingrepp. bedriver skönhetskliniker i verksamhet nästan helt utan regleringar och rättigheter för patienterna, trots att konsekvenserna vid felaktiga ingrepp kan bli förödande för de drabbade. utredare har gjort en utredning i vilken det föreslås olika åtgärder för att stärka patientsäkerheten för dem som genomgår olika typer av skönhetsingrepp. Det föreslås t.ex. att det ska krävas tillstånd från för att få utföra skönhetsingrepp, att det upprättas ett offentligt register över vilka som har rätt att utföra vilka behandlingar, att ska ha tillsynsansvar, att det ska införas en 18-årsgräns för skönhetsingrepp och att det ska införas straffansvar för den som utför estetisk behandling på minderåriga eller utför något som helst skönhetsingrepp utan tillstånd från . Vi anser att utredarens förslag är utmärkta och att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Könsstympning, punkt 22 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So359 av (KD) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 14. I vet vi inte hur många som utsätts för könsstympning. Uppskattningar gör gällande att det rör sig om mellan 8 000 till 10 000 flickor och kvinnor bland folkgrupper som tagit sin tillflykt till . Enligt min mening bör regeringen undersöka möjligheten att ge i uppdrag att ta fram en ny handlingsplan för att förebygga och bekämpa könsstympning i . Eftersom det inte görs några kartläggningar om förekomsten av könsstympning i bör man också genomföra en större kartläggning liksom en riskbedömning utifrån evidensbaserad forskning på området. Trots detta har systematisk informationsspridning i kombination med tydlig lagstiftning gett faktiska effekter vad gäller kvinnlig könsstympning i .