bet · H101JuU1 · 2013-11-22 00:00:00 — budgetförslag ska ses som en sammanhållen helhet där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslår i motion 2013/14:Ju399 och de förslag som lämnas i kommittémotion 2013/14:Ju213 av m.fl. (MP) yrkande 1, kommittémotion 2013/14:Ju214 av m.fl. (MP) yrkande 4, kommittémotion 2013/14:Ju429 av m.fl. (MP) yrkande 11, partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 26 och kommittémotion 2013/14:Fö256 av m.fl. (MP) yrkande 4. Utgifterna för den polisiära verksamheten har ökat med . har återkommande kritiserat regeringen för dålig styrning av polisorganisationen mot ökad effektivitet. Det visar sig nu att fler poliser inte leder till en högre andel personuppklarade brott. i antalet ärenden per anställd har polisens effektivitet tvärtom minskat. har utvärderat satsningen på fler poliser, och rådets slutsats är att de prioriteringar som gjorts inte har förbättrat polisens förutsättningar att öka andelen uppklarade brott (2013:12). Alla människor i har rätt till en trygg och säker vardag. För att förverkliga detta krävs en effektiv polisorganisation som bygger sitt arbete på vetenskapligt beprövade metoder och kriminalunderrättelseverksamhet. ställer sig alltjämt bakom de förslag för en effektivisering av polisorganisationen som föreslogs i betänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70). Dessa effektiviseringar skulle kunna frigöra upp till 500 årsarbetskrafter inom polisorganisationen. Vidare skulle stora resurser kunna frigöras bl.a. genom en renodling av polisverksamheten. De resurser som sparas på detta sätt överförs i budget till Kriminalvården och . I miljonprogramsområdena upplever många, såväl boende som brottsoffer och förövare, oro och otrygghet. Förtroendet för polisen och dess förmåga att klara upp brott är lågt. Detta är otillfredsställande eftersom det kan leda till att brott inte anmäls eller att personer inte ställer upp och vittnar. Ett polishat växer fram och man sprider nidbilder och desinformation. anser att kommunikationen mellan polisen och medborgarna på dessa platser måste förbättras, och avsätter därför till särskilda dialogprojekt. Det är viktigt att polisen inser att det finns diskrimineringsproblem inom polisväsendet och inleder ett aktivt arbete mot detta. vill genomföra en utbildningssatsning för rättsväsendets aktörer med fokus på att upptäcka och åtgärda diskriminerande strukturer inom rättssystemet. Enligt förslaget ska polisens piketstyrkor ha genomgått en värdegrundsutbildning . För detta ändamål avsätter . Vidare avsätter vi för en särskild it-satsning inom polisen. anser att polisen ska satsa på nya, moderna it-stöd i samband med den kommande omorganisationen. Polisyrket är komplext, och poliser har en varierande och stressande arbetssituation. De kan hamna i våldsamma situationer och möter offer för brott och olyckor. anser att frågor om handledning måste prioriteras inom organisationen och avsätter därför till detta. och polismyndigheternas arbete för att bekämpa bl.a. miljöbrott har fungerat mindre väl. Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål inrättades 2009, och sedan bildandet har antalet lagförda ärenden ökat kraftigt. Enligt uppgift utreds dock många ärenden inte. anser att det behövs fler miljöåklagare, och vi anslår därför utöver regeringens förslag till . Därutöver får ett tillskott på för att förstärka kunskaperna om hatbrott och mäns våld mot kvinnor. vill öka anslaget till Domstolar med . Av dessa medel ska finansiera en utökning av antalet nämndemän. Genom att öka antalet nämndemän ökar sannolikheten för att nämndemannakåren får en mer representativ sammansättning. Resterande del av förstärkningen till Domstolar ska finansiera särskilda utbildningsinsatser för att stärka domarnas kompetens när det gäller hatbrott och mäns våld mot kvinnor. anser att ett barn ska ha rätt till ett eget offentligt biträde i mål om vårdnad, boende och umgänge. Biträdet ska säkerställa att barnet kommer till tals i tvisten och ta till vara barnets intressen. För att finansiera detta ökar anslaget till rättsliga biträden m.m. med mer än i regeringens förslag. Det kommunala stödet till brottsoffer måste professionaliseras och bli tydligare. Detta skulle kunna ske på ett liknande sätt som dagens system med gode män. Till en början bör detta ske på försök i vissa kommuner. För detta ändamål förstärker anslaget till med . Dessa medel får dela ut till kommuner efter ansökan. I betänkande Skyddet för den personliga integriteten – kartläggning och analys (SOU 2007:22) konstaterades bl.a. att det saknas ett systemtänkande och en helhetssyn, vilket leder till ett svåröverskådligt regelverk. Delvis samma slutsatser redovisades i betänkandet En ny kameraövervakningslag (SOU 2008:87). Därefter har Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsynsuppgifter utvidgats och det finns förslag om ytterligare utvidgningar. föreslår att en ny integritetsskyddsmyndighet inrättas, med ett samlat ansvar för skyddet av enskildas integritet. I budgetförslag anslås det för en sådan myndighet. anser vidare att bör införa en fristående myndighet för utredning av brottsmisstankar mot polis och åklagare. Den nuvarande internutredningsverksamheten hos polis- och åklagarväsendet bör alltså brytas ut till en självständig särskild utredningsmyndighet. Enligt väger allmänhetens förtroende för rättsväsendet tyngre än de nackdelar som kan tänkas uppstå med en sådan myndighet. I budgetförslag avsätts för detta ändamål. Kriminalvårdens verksamhet har enligt en förbättringspotential som måste tas till vara. Myndigheten har bl.a. brustit i den viktiga uppgiften att utforma individuella utslussningsplaner med reellt innehåll för de intagna. Kriminalvården måste, i samverkan med bl.a. polisen och åklagarna, inleda ett förändringsarbete för att förbättra den verksamheten. Sammantaget satsar nästan mer än regeringen på Kriminalvården. Denna förstärkning ska finansiera arbetet med vård och behandling samt individuella handlingsplaner m.m., kunskapsförstärkningar inom myndigheten och ett utökat stöd till Kriminalvårdens olika frivilligorganisationer. Av Kriminalvårdens anslag ska vidare avsättas för särskilda insatser för unga personer som har begått brott och är i riskzonen när det gäller att hamna i grövre brottslighet. Utöver de föreslagna reformerna och satsningarna vill även att det ska inrättas en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet och en fångombudsman som kan stärka dialogen mellan internerna och Kriminalvården. Anslagen inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD) (SD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion 2013/14:Fi282 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. är ett trygghetsparti. Man ska kunna känna sig trygg i arbetslivet, trygg i skolan och trygg när man blir gammal. behöver även nationell trygghet – en visshet om att vi svenskar är ett självständigt folk, fria att forma vårt rike och tillsammans utmejsla vår framtid. Men det kanske allra viktigaste är den fysiska tryggheten. Man ska inte behöva vara rädd för att bli utsatt för brottslighet vare sig hemma eller i offentliga miljöer. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av statens inkomster som föreslås där. budgetförslag ska ses som en sammanhållen helhet där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslår i motionerna 2013/14:Ju393 och 2013/14:Fi319, samt de olika förslag som lämnas i partimotion 2013/14:Ju379 av m.fl. (SD) och motion 2013/14:Ju351 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Det är statens kärnuppgift att garantera medborgarnas trygghet och säkerhet. För att stärka medborgarnas fysiska trygghet innehåller budget kraftiga satsningar på rättsväsendet, med fokus på polisen och Kriminalvården. Polisens anslag höjs med mer än i regeringens förslag, och Säkerhetspolisens anslag höjs med . anslag höjs med , och anslag höjs med . ägnar polisen väldigt lite av sin arbetstid åt synligt polisarbete på gator och torg. inser att den dåliga effektiviteten inom rättskedjan i allmänhet och inom polisen i synnerhet beror på strukturella problem snarare än på resursbrist. Det finns även en bred politisk enighet om att polisen behöver omorganiseras. Detta kommer dock att ta , och vill därför redan nu sjösätta en riktad satsning för att få ut fler synliga poliser på gator och torg. vill att Kriminalvården får ett större ansvar för förvar av bl.a. av- och utvisade invandrare samt invandrare som uppehåller sig illegalt här. Vi förstärker Kriminalvården kraftigt och höjer anslaget med knappt 874 miljoner mer än i regeringens förslag. Kriminalvårdens höjda anslag ska även tillgodose den ökade belastning som följer av de straffskärpningar förespråkar. Samhället ska sätta laglydiga medborgares intressen i första rummet, och straffen ska självklart stå i samklang med den allmänna rättsuppfattningen. vill se kraftiga straffskärpningar för våldsbrott, och vi vill även införa riktiga livstidsstraff utan möjlighet till benådning för de allra grövsta brotten. Vi föreslår även ett totalt avskaffande av s.k. straffrabatt när det gäller grov upprepad våldsbrottslighet. Även när det gäller övriga brott menar vi att upprepad brottslighet bör straffas hårdare än . För vissa allvarliga brott föreslår vidare en princip om tredje gången gillt och att två-tredjedels-frigivningen avskaffas. Vi anser också att det ska bli obligatoriskt att pröva frågan om utvisning när en utlänning begår ett brott i . Brottsoffrens intressen måste sättas före gärningsmännens. I dagens samhälle har dock vård- och rehabiliteringstanken fått en alltför dominerande ställning i den kriminalpolitiska debatten. anser att detta är fel angreppssätt. För att värna brottsoffren föreslår en kraftig förstärkning av anslaget för ersättning för skador på grund av brott. menar att det borde vara självklart i en rättsstat att staten betalar ut utdömda skadestånd till brottsoffren och därefter kräver in pengarna från gärningsmännen, och vi höjer därför anslaget med mer än i regeringens förslag. Ett fungerande rättsväsende är själva fundamentet för ett fungerande rättssamhälle, och en grundläggande förutsättning för detta är att vittnen och målsägande inte tvekar att vittna. har hotbilden mot domstolsväsende förvärrats. Rättsväsendet har inte förmått hantera den organiserade brottslighetens grenar som spridit sig ända in i rättssalen. Vittnestrakasserier blir allt vanligare, och antalet vapen som smugglas in i svenska domstolar är alarmerande. Antalet anmälningar om övergrepp i rättssak har ökat markant. Enligt tvekar många vittnen och målsägande att vittna inför domstolen, och antalet rapporterade incidenter i domstolarna har ökat. vill därför införa permanenta säkerhetskontroller med larmbågar i domstolar. Detta innebär att domstolsentréerna måste byggas om och att viss teknisk utrustning måste införskaffas. I kombination med denna satsning vill se en ökad närvaro av säkerhetspersonal i form av uniformerade ordningsvakter på domstolarna. förstärker därför Domstolar med utöver regeringens anslag. Anslagen inom utgiftsområde 4, punkt 1 (V) (V) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motion 2013/14:Fi254 presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. Det är dags för en ny färdriktning. vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke, medmänsklighet och solidaritet. Vi sätter kampen mot arbetslösheten främst och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden samt investeringar i infrastruktur och bostäder. Satsningarna finansieras fullt ut genom att vi avskaffar ett antal av regeringens skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare. För att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling krävs det större skatteintäkter än . I motsättning till regeringens ensidiga skattesänkarpolitik går budgetförslag mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. Riksdagsmajoriteten har ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av statens inkomster som föreslås där. budgetförslag ska ses som en sammanhållen helhet där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskat avstår jag från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslår i motion 2013/14:Ju362 av m.fl. samt de olika förslag som lämnas i kommittémotion 2013/14:Ju254 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 och partimotion 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 7. utredde inte frågan om att skapa en fristående myndighet som utreder brott när den misstänkte är polis eller åklagare. Detta var en brist. Brottsanklagelser mot poliser och åklagare bör inte utredas av dem själva. Polisen har våldsmonopol och är därför mer beroende av allmänhetens förtroende än någon annan statlig verksamhet. Blotta misstanken om att polisens utredningar av kolleger inom rättsväsendet påverkas av kåranda räcker för att motivera en nyordning. Det måste därför inrättas en fristående myndighet för att hantera den typ av anmälningar som handläggs av riksenheten för polismål. I budgetförslag anslås det för en sådan myndighet. avvisar den höjning av Säkerhetspolisens anslag som regeringen föreslår. Säkerhetspolisens behov kan tillgodoses med mindre än vad regeringen föreslår. Nämndemännens funktion behöver stärkas. Av den anledningen, och för att nämndemännen ska kunna fullgöra sitt uppdrag på bästa sätt, föreslår en anslagsökning på till Domstolar. Detta tillskott ska användas till en särskild utbildningssatsning för nämndemän. föreslår att villkorad halvtidsfrigivning återinförs för förstagångsdömda. Enligt skulle en sådan reform minska Kriminalvårdens kostnader med 580 miljoner per helår. budget för Kriminalvården bygger på en kostnadsminskning med för halva . Av de minskade utgifterna anslår vi budget för att bl.a. förbättra utbildningen och återanpassningsverksamheten inom . Vidare anslår vi per helår och till en försöksverksamhet för förbättrad samverkan kring de intagna vid frigivningen, s.k. inslussningspeng. Den moderna kriminalvården bygger på den s.k. normaliseringsprincipen, och verkställigheten ska organiseras för att underlätta en anpassning till livet utanför anstalten. En förutsättning för detta är att Kriminalvården samverkar med andra samhällsaktörer, men så fungerar det inte . Tvärtom står ofta den intagne längre från samhället än någonsin när han eller hon ska lämna anstalten. Det är därför viktigt att det övriga samhället tar vid direkt när strafftiden är slut, dvs. Alla de resurser som faktiskt finns ska samordnas på ett bättre sätt för att ge varje individ ett relevant stöd i samband med frigivningen. Stödet ska vara individuellt och insatserna ska riktas mot fortsatt missbruksvård, arbetspraktik, utbildning och boende. avvisar regeringens förslag att minska Kriminalvårdens anslag med för att finansiera avskaffandet av ersättningsskyldigheten för polisens ordningshållning. Det finns sammantaget utrymme att minska Kriminalvårdens anslag med mer än i regeringens förslag. Arbetet för att främja brottsoffers rättigheter, intressen och behov behöver stärkas, och anslår därför till utöver regeringens anslag. Dessa medel får myndigheten dela ut till brottsofferjourer m.fl. efter ansökan. vill öka förutsättningarna för ett bra lokalt brottsförebyggande arbete och därigenom bl.a. förebygga rekryteringen av unga till kriminella nätverk och organisationer. föreslår därför en ökning av anslaget med mer än i regeringens förslag. En icke offentlig fångombudsman har inrättats efter ett initiativ av , frigörelse, hälsa och likabehandling (RFHL). ska bevaka och ta till vara människors rättigheter när de är frihetsberövade i en anstalt eller på någon institution. Det finns en mängd internationella konventioner som reglerar skyddet för de intagnas mänskliga rättigheter samt förhållandena på fängelser och häkten. är det svårt att avgöra om det finns skäl att inskränka de intagnas rättigheter med hänsyn till säkerheten. anser därför att det borde finnas en kontinuerlig tillsyn över dessa frågor. Det är inte rimligt att enbart förlita sig på ombudsmäns (JO) tillsyn och frivilligorganisationernas arbete. JO:s resurser räcker inte till för alla stora och små frågor som behöver hanteras. anser att det måste vara samhällets ansvar att inrätta en fångombudsman som fristående och oberoende verkar för att ta till vara de intagnas rättigheter. I budgetförslag anslås det därför för en sådan ombudsman. föreslår vidare att det ska inrättas en ny . Det innebär att Datainspektionen, , delar av Justitiekanslerns och andra myndigheters tillsynsverksamhet slås samman för att bättre kunna samordna dessa frågor. I budgetförslag anslås det för en sådan myndighet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 4: godkänner att ingår i den nya , som påbörjar sin verksamhet (avsnitt 2.6.1). godkänner att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet (avsnitt 2.6.2). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning. Motion från allmänna motionstiden 2011/12:So650 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krafttag mot den illegala spritinförseln. Motion från allmänna motionstiden 2012/13:Sf231 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:K394 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra aktiva insatser inom rättsväsendet för att upptäcka och förebygga diskriminering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga myndigheter inom rättsväsendet som en del i sitt värdegrundsarbete ska arbeta med frågor om antidiskriminering och allas lika rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hatbrott åter bör bli ett prioriterat område för och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra tolkars villkor och organisering. 2013/14:Sk268 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att tullen och polisen har tillräckliga resurser för att kunna stoppa den illegala försäljningen av alkohol. 2013/14:Ju208 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till brottsofferjourerna. 2013/14:Ju210 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om häktet i . 2013/14:Ju212 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad strategi för att öka kompetensen i rättsväsendet och förstärka prioriteringarna när det gäller sexualbrott mot barn. 2013/14:Ju213 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn över vem som har det heltäckande ansvaret för det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla relevanta indikatorer för måluppfyllelse och kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en polisombudsman dit allmänheten kan vända sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på ökad handledning för poliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en högskolebaserad polisutbildning med forskningsmöjligheter. 2013/14:Ju214 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja projekt som syftar till att öka förståelsen mellan polis och invånare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rättsväsendets statliga företrädare såsom polis, åklagare och domare bör genomgå obligatoriska utbildningar i mångfalds- och diskrimineringsfrågor och att det bör genomföras en utbildningssatsning för rättsväsendets aktörer med fokus på att upptäcka och åtgärda diskriminerande strukturer och praktiker inom rättssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisens värdegrundsarbete bör vara inriktat på att främja alla människors lika värde och om att polisens piketstyrkor ska ha genomgått en värdegrundsutbildning . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en aktiv rekrytering av utrikes födda samt miljonprogramsbor till rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att stärka förtroendet för polisen nu bör göras till en prioriterad fråga från politiskt håll och polisledningens håll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en kommission för lika rättigheter. 2013/14:Ju219 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bekämpa s.k. djurrättsaktivism. 2013/14:Ju222 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell bekämpning av barnsexhandel. 2013/14:Ju223 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om som en lämplig plats för en ny polisutbildning. 2013/14:Ju225 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla samhällets skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla samhällets skydd för forskare som arbetar med djurförsök och deras forskningsresultat. 2013/14:Ju230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnad utbildning för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin i Sala. 2013/14:Ju234 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett förstärkt skydd för vittnen i en rättegång. 2013/14:Ju236 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om organiserad brottslighet och kriminella gäng. 2013/14:Ju238 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa barndomstolar och/eller specialutbildade domare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för prioritering av barn som försvinner under asylprocessen. 2013/14:Ju244 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förkorta väntetiderna vid icke akut larm till polisen via telefon. 2013/14:Ju248 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för att höja statusen för polis och domare som arbetar med barn. 2013/14:Ju252 av (FP):