bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Bedömningen av måluppfyllelsen inom fokuserar på indikatorn andelen examinerade från som har ett arbete året efter avslutad utbildning, eftersom det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial utbildning. Inom ramen för EU:s utbildningssamarbete fastställs riktmärken för gemensamma mål. Regeringen har antagit nationella mål för två av EU:s riktmärken. De nationella målen överensstämmer med EU:s riktmärken. Utskottet kan konstatera att uppfyller dessa mål och ligger väl till i jämförelse med genomsnittet inom EU. Andelen svenska 18–24-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befann sig i utbildning uppgick , vilket är under EU:s riktmärke liksom nationella mål om . Andelen 30–34-åringar som har eftergymnasial utbildning har ökat i och uppgick enligt EU:s redovisningsmodell till , vilket ligger över både EU:s riktmärken och nationella mål. De svenska nationella målen är enligt utskottets uppfattning väl avvägda. I samband med behandlingen av budgetpropositionerna (prop. 2011/12:1 och prop. 2012/13:1) avstyrkte utskottet motionsyrkanden vars innebörd motsvarade de nu aktuellas (bet. 2011/12:UbU1 s. 26–28, 68–70 och bet. 2012/13:UbU1 s. 17–19) bl.a. med hänvisning till att har goda möjligheter att uppnå en hög utbildningsnivå inom ramen för den beslutade politiken. Utbildningssystemets alla delar samverkar, och inte minst läggs grunden för en framgångsrik utbildning . Sedan början av förra valperioden har en rad reformer inom utbildningsområdet påbörjats och genomförts med ambitionen att öka förutsättningarna för ett förbättrat framtida utbildningsväsende. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub567 (S) yrkande 2, 2013/14:Ub569 (S) yrkande 3, 2013/14:Ub571 (S) yrkande 5 och 2013/14:Ub572 (S) yrkande 3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Separat antagning av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 3 och avslår proposition 2013/14:1 utgiftsområde 16 punkt 3. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att universitet och högskolor ska få möjlighet att separat anta sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet, alltså i praktiken studenter från länder utanför EU/EES och . Jag anser, i likhet med exempelvis och , att förslaget innebär ett olämpligt avsteg från de normala antagningsprinciperna. Även har uttryckt tveksamhet. Det finns en stor risk att antagningen till högskolan inte blir likvärdig och rättvis för alla. var motståndare till införandet av studieavgifter, bl.a. eftersom vi på goda grunder befarade att det skulle innebära att färre utländska studenter skulle söka sig till . Så har det också blivit. Regeringen försöker nu reparera sitt misstag i viss mån genom det aktuella förslaget, men förslaget innebär i stället andra negativa konsekvenser. Regeringen borde i stället avskaffa studieavgifterna. bör därför avslå förslaget att ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen (1992:1434) ska få möjlighet att separat anta sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet för högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. Utbildningspolitiska mål, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 3. Kunskapsresultaten har sjunkit , och var åttonde elev når inte målen i så att de har behörighet till alla gymnasieskolans nationella program. Socialdemokraternas mål är att alla elever ska nå målen i . Som ett mål på vägen vill partiet till 2020 halvera andelen elever i som inte är behöriga att påbörja ett av gymnasieskolans nationella program från till . ska stå sig väl i internationella jämförelser, och Socialdemokraternas mål är att ska vara bland de tio främsta länderna i matematik, naturvetenskap och läsförmåga och bland de fem främsta länderna när den internationella kunskapsstudien (Programme for International Student ) nu börjar mäta kreativitet. är det av 18–24-åringarna som inte har avslutat gymnasiestudier eller inte studerar för att göra det. Regeringens mål inom ramen för 2020 är att denna andel ska vara högst 2020. Regeringen saknar således helt ambitionen att minska andelen som inte har gymnasiekompetens . Det är uppseendeväckande att regeringen inte har några ambitioner på detta område. Socialdemokraternas mål är att alla ska ha en fullständig gymnasieexamen. Som ett mål på vägen vill partiet till 2020 minska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller som inte studerar för att få det, från dagens till . Att en så stor andel av eleverna i och gymnasieskolan inte når målen är ett av våra stora samhällsproblem. Socialdemokraterna är övertygade om att detta är en utveckling som går att vända, men det kräver en tydlig och konkret målsättning. För att nå målen behövs investeringar i utbildning. Socialdemokraterna vill därför genomföra en rad reformer och genom tidiga insatser höja kunskapsnivån i den svenska skolan, liksom hos befolkningen, samt öka likvärdigheten i den svenska skolan. Staten och kommunerna behöver gemensamt ta fram en strategi för hur de nationella målen ska uppnås. De kommuner som är nära eller redan uppnår de nationella målen ska sporras att lyckas än bättre. De kommuner som har långt kvar innan de når de nationella målen ska ges särskilt stöd för att göra det. Socialdemokraternas mål är att hälften av 30–34-åringarna ska ha genomgått en minst tvåårig högre utbildning (högskola och yrkeshögskola) 2020. Det innebär en ökning från dagens till . Regeringens mål om att andelen med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan är redan överträffat och visar tydligt att har alltför låga ambitioner för den högre utbildningen. För att nå Socialdemokraternas mål behövs investeringar i utbildning. Det behövs fler platser inom högskolan och . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan kommer skolan och välfärden. Mindre klasser, förbättrad likvärdighet, fler utbildningsplatser på högskolan och investeringar i fungerande vård går före fler skattesänkningar. I Socialdemokraternas budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med Socialdemokraternas förslag. Det innebär att nu fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha ökats med på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområde 16. Förändringarna på arbetsmarknaden, och kraven på att förvärvsarbetande ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch, gör att unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har det svårt och kommer att få det än svårare . Svensk arbetsmarknad kräver därför gymnasieutbildning. Vi investerar 2014 för att ta fram en plan för att utöka skolplikten till . En sådan förändring kommer att kräva resurser, men vi anser att kostnaden för att låta unga hamna utanför arbetslivet är högre. För att i detalj överblicka de investeringsbehov som en obligatorisk gymnasieskola kräver vill vi avsätta resurser till en utredning med uppdraget att ta fram en plan för genomförandet. Mer än 12 000 elever lämnar utan behörighet för att komma in på något av gymnasieskolans nationella program. Det är ett misslyckande för samhället och ett svek mot dessa ungdomar. Vi anser därför att ytterligare jämfört med regeringens förslag ska avsättas för att förlänga skolplikten för de elever som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg. Dessa elever ska ges utökad undervisningstid för att lära sig det de inte lärt sig . De ska få mer undervisningstid med professionella lärare. Den utökade undervisningstiden ska enligt vårt förslag gälla elever i årskurserna 6–9. Vi anser också att alla program i gymnasieskolan ska vara högskoleförberedande. Arbetsmarknadens parter har framfört att det måste ske förändringar. Det är inte tonåringar med en ettårig gymnasieutbildning som saknas på arbetsmarknaden. Vägen framåt är att höja kvaliteten i yrkesprogrammen och att öka elevernas motivation genom att utveckla alla gymnasiets yrkesprogram till yrkescollege. Yrkescollege innebär att arbetsgivarna aktivt deltar i utbildningens utformning, kvalitetssäkring och beslut om antalet utbildningsplatser. Arbetsgivarnas behov av rätt utbildad arbetskraft tillgodoses som eleverna får tillgång till relevanta praktikplatser och efter avslutad utbildning är attraktiva på arbetsmarknaden. Vi avsätter 2014 till ett utvecklingsstöd för att introducera yrkescollege inom nya branscher. Ungdomar behöver också bättre vägledning för att få kunskap om vad som krävs av dem på arbetsmarknaden. Det ger dem en bättre grund för beslut om fortsatt inriktning på sina gymnasiestudier och stävjar avhopp. Det finns dock stora skillnader i landet när det gäller tillgången till studie- och yrkesvägledningen. Vi anser att alla elever ska ha rätt till studie- och yrkesvägledning. Det behövs nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas. Vi anser därför att skolornas studie- och yrkesvägledning ska stärkas, och för ändamålet avsätter vi 2014. Alla skolor ska vara bra skolor och alla barn ska ha samma möjlighet att lyckas i skolan oavsett från vilken familj de kommer från eller var de bor. Det är inte bara elever vars föräldrar som har råd att betala som ska ha möjlighet att få läxhjälp. Därför vill vi slopa de statliga subventioneringarna till privatundervisning av elever i såväl som gymnasieskolan och i stället låta alla elever få läxhjälp i . Vi investerar 2014 för ändamålet. Vi vill stärka de skolor som har de tuffaste förutsättningarna, och därför investerar vi för att höja resultaten i de skolor där upp till hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. För att öka medvetenheten om hur de medel vi skjuter till används vill vi introducera en modell från där skolor med extra stöd måste redovisa hur de använder sina extra medel. ska därför få i uppdrag att utforma ett redovisningssystem för resurserna som på ett enkelt sätt ska knyta ihop resursanvändningen med tillgänglig forskning om olika insatsers effekt. Vi anser att det viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. Ökande kunskapsresultat i den svenska skolan kräver att ambitiösa studenter väljer att utbilda sig till lärare. Men det räcker inte. Vi måste klara av att behålla duktiga lärare i yrket, och ska det löna sig att utbilda sig till och arbeta som lärare. För att stärka läraryrket krävs förbättringar på flera områden. Vi vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling, har gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen, har bra villkor genom karriärutveckling och har goda former för samarbete och utbyte med sina kollegor. Politiken ska skapa förutsättningarna för lärarna att göra ett bra jobb men inte bestämma hur det ska utföras. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet. För att vända utvecklingen i läraryrket prioriterar vi över en miljard insatser med detta syfte. Om vi ska nå våra målsättningar krävs en långsiktig färdplan för läraryrket som tas fram i nära samarbete med involverade parter. En färdplan är nödvändig dels för att insatserna ska ges rätt inbördes prioritering, dels för att diskussioner om insatserna måste innefatta frågor om lärarnas lön och villkor, vilket primärt är en fråga för fack och arbetsgivare. Vi avsätter för ändamålet. Skolan ska vara en lärande organisation, vilket innebär att det i lärarrollen ska finnas naturliga inslag av kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling. Det ska stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen, med huvudsaklig förläggning vid högskolor och universitet. Det är en självklarhet att detta även innefattar personalen inom förskolan. Dagens system för kompetensutveckling för lärare, där staten bestämmer sig för att vidareutbilda lärarna inom än det ena än det andra, skapar inte den långsiktighet eller lokala anpassningen som krävs. Vi vill dessutom utveckla rektorsrollen för att sätta det pedagogiska uppdraget främst. Rektorer är nyckelpersoner för att vända den negativa utvecklingen i svensk skola. Rektorerna ska kunna hantera en mängd frågor av olika slag. De ska både vara pedagogiska ledare och personalansvariga och ska ansvara för skolans ekonomi och resultat. Rektorerna måste ges tillräckliga förutsättningar för att kunna fullgöra sitt uppdrag, först och främst det centrala uppdraget som pedagogiska ledare. Ett starkt pedagogiskt ledarskap är lika viktigt i förskolan som i skolan. Därför menar vi att även förskolechefer ska benämnas rektorer och omfattas av den obligatoriska rektorsutbildning som införts på skolans område. Vi vill stödja rektorer så att de kan utvecklas i sin roll som pedagogiska ledare. Om resultaten i svensk skola ska förbättras måste skolan leva upp till kravet på att utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Då är det viktigt att forskning som är relevant för skolan systematiseras, sprids och kommer till användning. Skolan är alltför viktig för att vara ett slagfält för löst tyckande. Vi vill därför ge det aviserade skolforskningsinstitutet i uppdrag att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, , Skolinspektionen samt kommuner och fristående skolor. För detta ändamål tillför vi 2014. Vuxenutbildningen utgör en viktig väg för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Socialdemokraterna anser därför att vuxenutbildningen måste vara dimensionerad så att den möter människors utbildningsbehov i både praktiska och teoretiska ämnen. Fler platser behövs i den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) för att ge möjlighet till en gymnasieutbildning för alla de arbetslösa unga som saknar gymnasiekompetens. Vi föreslår därför att tillförs för att skapa nya platser . Anslagsökningen sker inom ramen för det socialdemokratiska förslaget om utbildningskontrakt för unga. Ett utbildningskontrakt ska införas för arbetslösa under som inte avslutat en gymnasieutbildning i syfte att minska ungdomsarbetslösheten. Utbildningskontraktet innebär att den unge arbetslöse erbjuds en individuellt utformad utbildningsplan och garanteras insatser som ska leda fram till en gymnasieexamen, gärna parallellt med jobb eller praktik. I detta sammanhang vill vi särskilt framhålla att det nu är hög tid att införa det riktade statsbidraget för vuxenutbildningen enligt tillkännagivande (bet. 2011/12:UbU7, rskr. 2011/12:139) för att en hög nivå på vuxenutbildningen ska garanteras. beslut grundade sig på en motion från oss socialdemokrater. Vidare vill vi satsa på fler platser i 2014. Yrkeshögskoleutbildningar är av stor vikt för att arbetsgivare ska hitta rätt utbildad personal och är ett snabbt sätt för den enskilde att få ett kvalificerat arbete. Antalet ansökningar om att få starta yrkeshögskoleutbildning är långt fler än de som beviljas. beviljades endast 25–av ansökningarna om att bedriva yrkeshögskoleutbildning, och det var i genomsnitt 4,2 sökande per studieplats. Det visar på behovet av att utöka möjligheterna att studera inom ramen för . Som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och bekämpa ungdomsarbetslösheten investerar vi i nya platser i . Investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. Högskoleutbildning är ingen garanti för jobb, men forskningen visar att risken att bli arbetslös minskar i förhållande till utbildningsnivån. Högskoleutbildade har dessutom statistiskt sett bättre lön, större möjligheter att byta jobb och bättre hälsa. Antalet platser, inte minst på landets regionala högskolor och universitet, måste därför öka. Utgångspunkten måste vara att högre utbildning måste finnas i hela landet och inte bara på några få orter. Vi vill därför satsa på nya platser i högskolan som en del av våra insatser för att avskaffa fas 3 och bekämpa ungdomsarbetslösheten. Enligt dåvarande prognos kommer det att saknas nära 20 000 förskollärare om inte tillgången ökar. Satsningen innefattar därför bl.a. 1 000 fler förskollärare . Vidare är barnskötare och förskollärare viktiga framtidsyrken. Båda yrkena behövs och bidrar gemensamt utifrån olika kompetenser till både omsorg och lärande i förskolan. som det finns ett underskott på förskollärare finns det ett överskott på barnskötare. En del av de nya utbildningsplatserna ska därför riktas mot att barnskötare ska kunna vidareutbilda sig till förskollärare. Forskningsresurserna är minst sagt ojämnt fördelade mellan lärosätena. De fem största universiteten tar tillsammans emot av intäkterna enligt . Om vi ser till de direkta anslagen till forskning och forskarutbildning fördelades de budgetproposition så att de stora och äldre universiteten tog emot , att jämföra med de fyra unga universiteten som delade på . De regionala högskolorna delade på . Vi vill därför höja den lägsta nivån för forskningsresurser till alla lärosäten. ges varje lärosäte per helårsstudent och år i forskningsresurs. Vi föreslår att denna forskningsresurs ökar så att varje lärosäte ges per helårsstudent och år. Alla lärosäten ska behandlas lika i detta avseende. Vi vill satsa på ett s.k. treterminssystem. Det finns tydliga samhällsekonomiska vinster i att använda somrarna för studier eftersom det möjliggör en snabbare genomströmning och ett tidigare inträde på arbetsmarknaden. Högskolepolitiken behöver inriktas tydligare på att studenter ska komma ut på arbetsmarknaden tidigare. Ett steg på vägen är en övergång till ett treterminssystem inom högskolan. Ett sådant system skulle öka genomströmningen och effektiviteten i högskolan, som studenternas ekonomiska situation blir tryggare. Studenter ska kunna välja att läsa de vanligaste utbildningsprogrammen . Vi vill se ett studieupplägg där en treårig utbildning kan läsas på knappt som en femårig utbildning kan läsas . Att ändra förutsättningarna för studierna så att man inte styrs av två terminer kommer att underlätta för många studerande för att de både ger möjlighet att snabbare komma in i eller tillbaka till arbetslivet och minskar de ekonomiska påfrestningar som det innebär att vara student. Vi satsar för att 30 av de största universiteten och högskolorna ska få medel för att anställa var sin kompetensförmedlare med uppgift att matcha kompetens hos studenter med behov hos företag lokalt och regionalt. På så sätt får fler företag möjligheter att anamma nya metoder och forskningsresultat som studenter ges möjlighet att arbeta extra inom det område som utbildningen syftar till. Studentmedarbetares arbete ska ha karaktären av riktigt arbete, men ske på deltid vid sidan av studierna. Studentmedarbetarna ska anställas enligt avtalade villkor på arbetsmarknaden. Studentmedarbetare finns i . Jämsides med sina studier deltidsarbetar studenter inom områden som de utbildas för. I har studentmedarbetarsystemet visat sig ha en lång rad positiva studieeffekter för studenterna. Studenter som har ett för studierna relevant jobb, och därmed betecknas som studentmedarbetare, har bättre betyg och större utbyte av studierna än studenter som inte är studentmedarbetare. Även i förekommer studentmedarbetare, om än i mindre omfattning. Vi vill att fler företag och studenter får möjlighet att mötas. Vi satsar för kvalitetssatsning på lärarutbildning. Satsningen ska användas till att öka den lärarledda undervisningstiden, höja kraven och antalet studietimmar studenterna lägger ned . Vi ser ingen anledning att lägga på att stimulera lärosätena till att gå samman. Lärosätena ska gå samman om det finns förtjänster av att göra så, inte på grund av utlovade miljoner från regeringen. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill vi införa en jämställdhetsbonus som ska ges till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. För detta ändamål satsar vi . Svenska företag ska ligga i framkant med att utveckla den fossilfria och energieffektiva teknik som hela världen efterfrågar. Med investeringar i ny miljövänlig teknik skapas nya gröna jobb. Vi föreslår en ny satsning med inriktning på stöd till klimatinnovationer. Svenska företag ska få möjlighet att pröva ny teknik, vilket vi tror kan stimulera framtida exportmöjligheter. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering, för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi och minskade utsläpp av växthusgaser. Vi öronmärker 2014 inom anslaget för forskning i miljö och areella näringar. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 1 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb.