bet · H001MJU15 · 2013-04-09 00:00:00 — 2012/13:MJU15 Övergripande miljöfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlar utskottet sammanlagt 29 motionsyrkanden som rör övergripande miljöfrågor från den allmänna motionstiden . De frågor som tas upp avser bl.a. miljömålen, miljöprövningar enligt , lokalt och regionalt miljöarbete, vissa tillstånds- och ersättningsfrågor och terrängkörningslagen. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att det pågår ett beredningsarbete inom som rör de väckta förslagen eller att frågan är under utredning. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat , och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. I betänkandet finns sju reservationer och fyra särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:MJ442 av m.fl. (S) och 2012/13:MJ460 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 1 (S, V) 2012/13:MJ290 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2012/13:MJ446 av och (båda MP) och 2012/13:N306 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 2 (MP, V) 2012/13:MJ247 av (S). Reservation 3 (S) 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 4 (S) Reservation 5 (V) 2012/13:MJ448 av och (båda MP). 2012/13:MJ394 av och (båda C) och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 46. Reservation 6 (S, MP, V) 2012/13:MJ319 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 29 motionsyrkanden om övergripande miljöfrågor från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör miljömålen, miljöprövningar enligt , lokalt och regionalt miljöarbete, vissa tillstånds- och ersättningsfrågor och terrängkörningslagen. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen eller att frågan är under utredning. Av dessa tar 17 yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Utskottet uppvaktades av representanter för . Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S) om lokalt och regionalt miljöarbete som rör miljömålen och om etappmål för Giftfri miljö. Jämför reservation 1 (S, V). I fråga om förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete anförs i motion 2012/13:MJ442 av m.fl. (S) att har beslutat om sexton miljömål. För att dessa ska bli verklighet måste de brytas ned och arbetas med ute i kommuner och regioner. Det är angeläget att utveckla lokala handlingsplaner med mer konkreta och uppföljningsbara miljömål. Regeringen bör för sin del aktivt arbeta för en bättre miljö, men bör också ge förutsättningar för lokalt och regionalt miljöarbete. Regeringen bör enligt motion 2012/13:MJ460 av m.fl. (S) yrkande 3 skyndsamt bereda Miljömålsberedningens förslag på nytt etappmål för Giftfri miljö som handlar om ökad miljöhänsyn i läkemedelsanvändningen. Det saknas kunskap om hur den ökade medicinanvändningen inverkar på medicinhalten i det renade avloppsvattnet. Nästan alla läkemedel som intas utsöndras i avföring eller urin, antingen som intakta substanser eller nedbrutna i mindre beståndsdelar. Allt återfinns slutligen i avloppsvattnet. De läkemedelsrester som tar sig igenom reningsverken påverkar vattenlevande djur och växter. Vid sidan av insatser för att minska överförbrukning av läkemedel är det angeläget att öka resurserna till forskning kring läkemedelsresters miljöpåverkan. beslutade om inriktningen för miljöpolitiken och en ny målstruktur för miljöarbetet med ett utvecklat generationsmål (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål (jfr prop. 2012/13:1 utg.omr. För att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna aviserade regeringen i propositionen att en parlamentarisk beredning skulle inrättas. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté, Miljömålsberedningen (dir. 2010:74), med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås (jfr bet. 2012/13:MJU10). Miljömålsberedningen ska hantera frågor som kräver politiska avvägningar eller som är särskilt komplexa. Den ska ge regeringen råd om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås på ett sätt som är kostnadseffektivt ur ett samhällsperspektiv. Vidare är beredningens uppgift att föreslå strategier inom områden som regeringen prioriterat. Beredningen ska hantera frågor som berör flera samhällsintressen och som därigenom kräver politiska avvägningar eller områden som är särskilt komplexa och kännetecknas av stor osäkerhet. Strategier inom komplexa områden är ofta målövergripande och kan därför bidra till att generationsmålet och flera miljökvalitetsmål nås. Beredningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som har prioriterats av regeringen och att ge råd till regeringen om hur generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. I detta ingår att föreslå etappmål. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. lämnades det första delbetänkandet, där beredningen föreslår en handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101). överlämnades delbetänkandet Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15) med en problemanalys som grund för det fortsatta arbetet. Analysen inkluderar prioriteringar och avgränsningar för det fortsatta arbetet. Delrapporten innehåller även en tidsplan för kommande rapporteringar. I delrapporten redovisas en problemanalys som grund för det fortsatta arbetet. Beredningen avser att lämna en delrapport med inriktning på utredningsfrågorna om hur arbetet med skydd och skötsel av landområden bedrivs. Uppdraget ska slutredovisas . beslutade även om ändrad innebörd av miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Säker strålmiljö och beslutade att det tidigare delmålet till 2020 för Begränsad klimatpåverkan utgår och ersätts med ett etappmål med samma lydelse. Regeringen beslutade om reviderade preciseringar till samtliga miljökvalitetsmål förutom till Begränsad klimatpåverkan och om sammanlagt 13 etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald (M2012/1171/Ma). Enligt beslut (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) ersätter de beslutade etappmålen tidigare delmål. Miljömålsberedningen konstaterade i utredningsbetänkandet Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38) att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö inte kommer att vara på plats till 2020 trots att åtgärder har vidtagits. Med nuvarande arbete kommer det att dröja mycket länge innan målet kan nås. Beredningens strategi är att öka möjligheterna att uppnå målet. För att kunna göra detta behöver samhället prioritera och kraftsamla sina insatser. I betänkandet redovisas vad som krävs för att uppnå målet om en giftfri miljö och generationsmålets delar om minimal miljöpåverkan på människors hälsa och kretslopp fria från farliga ämnen. Miljömålsberedningen har analyserat tänkbara åtgärder och prioriterar bland dessa. Beredningen föreslår etappmål för de allra viktigaste insatserna och väljer de åtgärder som bedöms vara mest verkningsfulla och kostnadseffektiva. I betänkandet redovisas även ett förslag till etappmål. Enligt uppgift från kan regeringens beslut om etappmål förväntas , och en proposition eller skrivelse i ämnet planeras . Genom ett beslut uppdrog regeringen till en utredare (tilläggsdirektiv 2011:82) att bl.a. överväga om miljöaspekter bör beaktas vid subventionsbeslut. () har i sin praxis inte vägt in miljöhänsyn vid beslut om att ett läkemedel ska ingå i läkemedelsförmånerna. Utredaren ska analysera och pröva om TLV bör väga in miljöaspekter i förmånsbeslut för samtliga läkemedel, redovisa vilka praktiska förutsättningar som måste vara uppfyllda för att miljöaspekter ska kunna vägas in vid förmånsbeslut och belysa hur ett beaktande av miljöaspekter vid beslut om förmån skulle påverka läkemedelskostnaderna och hur miljön skulle påverkas i tillverkningsländer utanför . Utredningen ska redovisas . Regeringen presenterade 2010 en nationell läkemedelsstrategi i syfte att utveckla läkemedelsanvändningen till att bli effektivare och säkrare för patienterna (prop. 2012/13:1 utg.omr. I strategin konstateras att det finns behov av att samordna, koordinera och prioritera det nationella läkemedelsarbetet. Strategiarbetet leds av en högnivågrupp med representanter från berörda myndigheter, landsting, Kommuner och Landsting (SKL), läkemedelsindustrin, apoteksbranschen och sjukvårdsprofessionerna. I handlingsplanen inom den nationella läkemedelsstrategin konstateras att det fortfarande finns betydande brister i kunskapen om effekterna av läkemedelsrester i miljön, i form av exempelvis kontaminering av dricksvatten, och vilka effekter för människors och djurs hälsa som detta kan ge upphov till. Vidare saknas kunskap om vilka strategier och metoder som är mest effektiva för att läkemedel inte ska spridas till miljön, exempelvis vilka insatser som skulle kunna göras för att minska kassation av läkemedel respektive vilka åtgärder som kan vidtas vid reningsverk. , Mistra, investerar i forskningsprogrammet som löper 20082016. Huvudsyftena med Mistra Pharma är att identifiera läkemedelssubstanser som utgör en risk i vattenmiljön och föreslå strategier för riskminskning. Inom programmet testas läkemedels effekter på fiskar, grodor och vattenloppor. Mekanismer för uppkomst av antibiotikaresistens studeras också med hjälp av molekylärbiologiska tekniker. Dessutom utvecklas nya strategier för tidig identifiering av miljöfarliga läkemedel i syfte att bidra till en förbättrad lagstiftning på EU-nivå. Programmet innefattar också ett projekt för processteknisk utveckling för kommunala reningsverk så att de ska kunna bryta ned och avlägsna de farligaste läkemedelssubstanserna. Detta arbete pågår både i laboratorieskala och i pilotförsök ute på reningsverken. Utskottet anser att resultatet av det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Motion 2012/13:MJ460 (S) yrkande 3 bör lämnas utan vidare åtgärd. Lokalt och regionalt miljöarbete Länsstyrelserna ska enligt regleringsbrevet redovisa de insatser som genomförts för att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga regeringens politik för energiomställning och minskad klimatpåverkan och insatser för att utveckla och genomföra regionala åtgärdsplaner för det klimat- och energistrategiska arbetet i samverkan med berörda lokala och regionala aktörer. Vidare bör insatser redovisas för att stärka samverkan såväl inom respektive länsstyrelse som mellan länsstyrelserna för att gemensamt utveckla länsstyrelsernas arbete med att förverkliga regeringens politik för minskad klimatpåverkan och energiomställning m.m. Länsstyrelserna ska vidare utveckla och genomföra regionala åtgärdsprogram med bred förankring i länet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Arbetet med åtgärdsprogrammen ska redovisas översiktligt. Regeringen har i den nationella innovationsstrategin () som ett delmål angett att regionala strategier för innovation är förankrade i ett samlat regionalt ledarskap och att innovationsklimatet har en avgörande betydelse för den regionala utvecklingskraften. Regeringen presenterade en miljöteknikstrategi för utveckling och ökad export. Sammanlagt omfattar strategin , fördelat med . Regeringens miljöteknikstrategi har tre huvudmål, nämligen att åstadkomma goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i , att främja export av svensk miljöteknik och därmed bidra till hållbar ekonomisk tillväxt i och globalt och att främja forskning och innovation inom miljöteknik och göra det lättare att kommersialisera innovationer. presenterade Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp (rapport 6537). Där anges t.ex. att planlagstiftningen och dess tillämpning behöver förändras för att samhället ska bli transportsnålt. Områden som bör förstärkas är regional planering, utveckling av verktyg och gemensamma målbilder. Utvecklingen av framtida transport- och energibehov påverkas i hög grad av samhällsplanering, t.ex. att översiktsplaner upprättas, och av inriktningen på de nationella och regionala transportinfrastrukturplanerna. Eftersom resande och godstransporter alltmer sker utanför den egna kommunen behöver bebyggelse-, transport- och översiktsplaneringen ske också på regional nivå, vilket inte är ett krav . har ingen tydlig planeringshierarki, som en del andra länder, vilket gör det svårare att få genomslag för nationella mål på den lokala nivån. En nyckel är att den regionala nivån är med mer i planeringen. Rapporten bereds nu i . Utskottet har tidigare redovisat att Miljömålsberedningen ska genomföra sitt arbete i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. I ovan nämnda miljömålsproposition (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) framhålls att en hållbar samhällsutveckling är av yttersta vikt för att nå miljökvalitetsmålen. Genom verktyg som översiktsplanering, detaljplanering, områdesbestämmelser, miljökonsekvensbeskrivningar, bygglov och rivningslov kan kommunerna delvis styra den långsiktiga utvecklingen i den fysiska miljön. Verktygen är reglerade i och har kopplingar till . Den fysiska planeringen ska utgå från ett helhetsperspektiv, dvs. den ska beakta miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter för samhällsutvecklingen. beslutade i enlighet med propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366). Enligt beslut ska lagstiftningen ge stöd för en mer strategisk översiktsplan som beaktar relevanta nationella, regionala och mellankommunala mål, planer och program. Förändringarna innebär bl.a. att det ska framgå hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med exempelvis regionala klimat- och energistrategier, länsplaner för transportinfrastruktur och miljökvalitetsmålen. Utskottet är mot den redovisade bakgrunden inte berett att föreslå någon åtgärd från och föreslår att motion 2012/13:MJ442 (S) lämnas utan åtgärd i den mån motionen inte har tillgodosetts med vad som anförts. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP) om handläggningstider, om branschkunskapen hos prövnings- och remissmyndigheter, om samråd, om vägledning för prövningar, om obligatorisk försäkring för återställning och om en samlad översyn av och minerallagen. Jämför reservationerna 2 (MP, V) och 3 (S). Enligt motion 2012/13:MJ247 av (S) bör handläggningstiderna och villkoren för företag som vill göra miljöinvesteringar ses över. För stora företag försvårar de långa handläggningstiderna inom miljölagstiftningens område investeringar som skulle vara miljömässigt fördelaktiga. Med en genomsnittlig processtid hinner t.ex. utländska investerare tröttna och välja ett annat land än att etablera sig i. För små företag kan det i stället vara de stora investeringskostnaderna som sätter stopp. I motion 2012/13:MJ290 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att branschkunskapen hos prövnings- och remissmyndigheter bör förstärkas för att få snabbare handläggning och ökat fokus på väsentliga miljöfrågor. Minerallagen och gäller parallellt. Lagstiftningen på det mineralpolitiska området speglar att flera olika intressen ska tillgodoses . Vidare framhålls i motionen behovet av att utarbeta ett bättre samrådsförfarande mellan markägare, kolliderande intressen och gruvindustrin samt att genomföra försök med en opartisk medlare (yrkande 2). Ett av grundproblemen är bristen på samråd; särskilt i fall där olika riksintressen möts finns en onödig tröghet. Slutligen vill motionärerna framhålla behovet av att utarbeta en vägledning för hur domstolar ska hantera prövningar vad gäller tid för remissvar, antal remissomgångar och utformning av remissyttranden (yrkande 3). Endast ändringen ska prövas och varje verksamhet bör prövas för sig. Miljökonsekvensbeskrivningar bör vara ett krav endast när det är motiverat. Förutsättningarna för och konsekvenserna av en obligatorisk återställande- och saneringsförsäkring bör utredas enligt motion 2012/13:N306 av m.fl. (MP) yrkande 7. har påpekat att man behöver ställa högre krav på lönsamhetsbedömningar enligt minerallagen så att även beräknade kostnader för efterbehandling omfattas. Man bör också utreda möjligheterna och konsekvenserna av en obligatorisk försäkring för gruvbolagen som tar deras kostnader i de fall de inte själva klarar av att återställa eller sanera efter sin verksamhet. Enligt motion 2012/13:MJ446 av och (båda MP) bör en samlad översyn göras av minerallagen och i syfte att stärka miljöhänsyn och samernas intressen. Mycket av det prospekteringsarbete som bedrivs sker inom renskötselområdet. I vissa fall leder dessa prospekteringar till etablering av gruvor inom områden som är viktiga för rennäringen, övrig samisk markanvändning och kultur. Gruvetableringar påverkar miljön och omgivningen på många fler sätt än enbart själva brytningen. För att bryta krävs infrastruktur, energi och en mängd servicefunktioner i närområdet och regionen. Samebyarna har historiskt sett haft invändningar mot hur verksamheter, t.ex. gruvor, har planerats, beslutats om och genomförts. riksdag och regering har uttalat att samerna utgör en ursprungsbefolkning i som är lika gammal eller äldre än landets majoritetsbefolkning. Denna urfolksdefinition ger samerna en särställning i folkrättslig mening. När det gäller motionsförslagen om miljöprövningar vill utskottet peka på såväl genomförda som planerade förenklingar och effektivisering av miljöprövningarna (bet. 2011/12:MJU11). Utgångspunkten för utskottets ställningstagande är att industriella verksamheter är betydelsefulla för tillväxt och för att skapa nya jobb, men att sådana verksamheter kan ha stor påverkan på människors hälsa och på miljön. Deras miljökonsekvenser har därför även i hög grad samhällsekonomiska konsekvenser. Utskottet konstaterar att det genom har åstadkommits en samlad och integrerad miljöprövning som ger en helhetsbild av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. En sådan prövning är nödvändig för att säkerställa att skyddet för såväl människors hälsa som miljön upprätthålls. Prövningen enligt inbegriper också de EU-krav som ställs på miljöprövningen. Enligt utskottets mening sker det en ständig utveckling av miljölagstiftningen, bl.a. genom det arbete som bedrivs inom EU. För att förbättra gemenskapspolitiken för industriutsläpp föreslog en översyn av den gällande lagstiftningen, vilket resulterade i att IPPC-direktivet och sex befintliga sektorsdirektiv som rör industriverksamhet och energiproduktion omarbetades till ett enda direktiv om industriutsläpp (och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp, även förkortat IED-direktivet). De lagändringar som behövs för att genomföra direktivet har beslutats genom att proposition 2012/13:35 Nya regler för industriutsläpp antogs av (bet. 2012/13:MJU5, rskr. 2012/13:101). För att direktivet ska bli helt införlivat i den svenska lagstiftningen planeras ett antal förordningsändringar . Utskottet konstaterar att regeringen har genomfört ett flertal åtgärder för att förenkla och samordna miljöprövningen och korta handläggningstiderna. En av åtgärderna är att fem mark- och miljödomstolar och en mark- och miljööverdomstol har bildats för att ersätta de tidigare miljödomstolarna, fastighetsdomstolarna och (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Genom reformen har handläggningen av miljömål, mål enligt och fastighetsmål koncentrerats till de nya domstolarna. Mark- och miljödomstolarna får 2013 ett tillskott på och . har beslutat att prövningen av tillstånd till mindre miljöfarliga verksamheter, s.k. B-verksamheter, koncentreras från 21 länsstyrelser till tolv, detta för att få en effektivare och mer ändamålsenlig prövning av ansökningar om tillstånd till B-verksamheter samt tydliggöra miljöprövningsdelegationernas och länsstyrelsernas olika roller (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Därefter har förordningen (2011:1237) om miljöprövningsdelegationer trätt i kraft . Vidare uppdrog regeringen åt vissa länsstyrelser att redovisa handläggningstider. Målsättningen är att ett ärende vid en miljöprövningsdelegation ska beslutas från det att en fullständig ansökan lämnats in. I uppdraget ingick att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och vad som kan göras för att åstadkomma en kvalificerad och mer effektiv prövning av B-verksamheter. I slutrapporten konstateras att flera av länsstyrelserna har genomfört organisationsförändringar för att vässa hanteringen av sina prövningsärenden, och en handläggningsrutin har tagits fram. Länsstyrelserna får ytterligare 2013, 2014 och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 1, bet. 2012/134:KU1, rskr. 2012/13:8088). Det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig förvaltning, , utsågs av regeringen . Rådet har genomfört kartläggning och analys av tillståndsprocessen för täktverksamheter som är en s.k. B-verksamhet. har påbörjat ett arbete för att utifrån ett helhetsperspektiv utveckla metoder, mätningar och samverkansformer i syfte att effektivisera miljöprövningen. Arbetet har genomförts tillsammans med i (), Mark- och miljödomstolen i , , , , kommun och kommun. arbete har resulterat i en modell för att identifiera flaskhalsar i miljöprövningsverksamheten och komma till rätta med dessa. Erfarenheter och slutsatser från arbetet har beskrivits i effektivitet i miljötillståndsprocessen hur ärendeprocesser kan följas upp och utvecklas över funktions- och myndighetsgränser utifrån en systemsyn. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt i att utveckla och använda metoder, mätningar och samverkansformer för att främja en effektivare miljötillståndsprocess med bibehållen rättssäkerhet. Arbetet ska utgå från det utvecklingsarbete som har påbörjats av . ska arbeta vidare med modellen så att den också omfattar tillstånd om s.k. A-verksamheter, vilket inkluderar gruvverksamhet, och lämna förslag på hur miljöprövningen kan effektiviseras. ska med som grund vidareutveckla och använda metoder, mätningar och samverkansformer som redovisas i rapporten. Uppdraget ska omfatta tillståndsprövning av sådana miljöfarliga verksamheter som har beteckningen A och B i bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I uppdraget anges att en viktig utgångspunkt för miljöprövningen är att den inte ska vara mer komplicerad än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa utan att rättssäkerheten äventyras. Det finns behov av ett långsiktigt utvecklingsarbete över funktions- och myndighetsgränserna när det gäller att främja en effektivare och rättssäker tillståndsprocess. Metoder, mätningar och samverkansformer behöver utvecklas i syfte att åstadkomma detta. Regeringen arbetar för att miljöprövningar ska bli enklare och effektivare med bibehållen rättssäkerhet. Uppdraget till i är en fortsatt del av detta arbete. Uppdraget ska redovisas till , med en halvtidsrapport . Utskottet har fått information om att man inom håller på att ta fram ett förslag till nya bestämmelser i om miljökonsekvensbeskrivningar (jfr bet. 2011/12:MJU11).