bet · H001KU18 · 2013-04-03 00:00:00 — 2012/13:KU18 Vallagsfrågor m.m. I betänkandet behandlar 47 motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2011 och 2012 om vallagsfrågor. Det gäller i huvudsak frågor om proportionalitet och valkretsindelning, samtycke till kandidatur i val, valsedlar, elektroniskt röstningsförfarande, snabbare omval, granskning av rösträkning samt dubbla medborgarskap. Sju motioner som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare behandlas i förenklad ordning. Utskottet avstyrker samtliga motioner, flertalet med hänsyn till pågående utrednings- eller beredningsarbete. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:K218 av (S), 2011/12:K274 av (KD), 2011/12:K297 av (M), 2011/12:K333 av (FP), 2011/12:K337 av och (båda FP), 2012/13:K234 av (S) och 2012/13:K282 av och (båda FP). 2011/12:K230 av och (båda S), 2011/12:K255 av (KD), 2011/12:K308 av och (båda S), 2011/12:K388 av och (båda S) och 2012/13:K229 av och (båda S). 2011/12:K220 av och (båda S), 2011/12:K227 av och (båda S), 2011/12:K243 av m.fl. (M), 2011/12:K276 av m.fl. (S), 2011/12:K320 av m.fl. (S), 2011/12:K348 av m.fl. (S), 2011/12:K366 av och (båda S), 2011/12:K386 av (SD), 2011/12:K389 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K216 av och (båda S), 2012/13:K238 av och (båda S), 2012/13:K246 av och (båda S), 2012/13:K281 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:K319 av m.fl. (S). 2011/12:K203 av (S), 2011/12:K240 av (SD), 2011/12:K265 av (M), 2011/12:K275 av (KD), 2011/12:K290 av (C), 2011/12:K363 av (M) och 2012/13:K251 av (S). 2011/12:K247 av (M) yrkande 2, 2011/12:K289 av (C) och 2011/12:K301 av (M). 2011/12:K270 av (C). 2012/13:K369 av (SD). Motioner som behandlas i förenklad ordning 2011/12:K237 av och (båda M), 2011/12:K246 av (M), 2011/12:K336 av (FP), 2011/12:K352 av m.fl. (M, C, FP, KD), 2012/13:K214 av (C), 2012/13:K348 av (FP) och 2012/13:K386 av m.fl. (M, C, FP, KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (S). I betänkandet behandlas 47 motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2011 och 2012 om vallagsfrågor. Det gäller i huvudsak frågor om proportionalitet och valkretsindelning, samtycke till kandidatur i val, valsedlar, elektroniskt röstningsförfarande, snabbare omval, granskning av rösträkning samt dubbla medborgarskap. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om proportionalitet m.m. med hänsyn till pågående arbete. (FP) önskar i motion 2011/12:K333 få till stånd en översyn av valkretsindelningen i riksdagsvalet eftersom så stora förändringar inträffat sedan beslutade om det riksproportionella valsättet vid riksdagsvalen som infördes i samband med författningsreform (prop. Yrkanden om utjämningsmandat i kommunalval framförs av (KD) i motion 2011/12:K274 samt av och (båda FP) i motion 2011/1:K337 och motion 2012/13:K282. (S) anser i motion 2011/12:K218 och 2012/13:K234 att det bör finnas en spärr för val till kommunfullmäktige på motsvarande sätt som för riksdagsval och val till . I motion 2011/12:K297 anför att vallagens regler om valkretsar för val till kommunfullmäktige bör ses över. Vid val till är indelat i 29 valkretsar som anges i 4 kap. 2 § vallagen (2005:837). det år då ordinarie val ska hållas ska , enligt 3 § samma kapitel, fastställa hur många valkretsmandat som varje valkrets ska ha; utgångspunkten för detta är antalet personer med rösträtt i valkretsen i förhållande till antalet personer med rösträtt i hela landet. I val till kommunfullmäktige finns det inte något system med utjämningsmandat när en kommun är indelad i valkretsar. Inte heller finns det någon fast angiven spärr för val till kommunfullmäktige. Dock innebär den jämkade uddatalsmetoden med 1,4 som första divisor en viss spärr mot småpartier. Detta är dock ingen exakt gräns. Spärr-effekten blir högre i mindre valkretsar och lägre i större. Hur stor andel av rösterna ett parti behöver för att få ett mandat i konkurrens med övriga partier är också beroende av bl.a. antalet deltagande partier samt fördelningen av rösterna dem emellan. Betänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater vallagskommitté lämnade delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94). I sitt delbetänkande har kommittén föreslagit att det nuvarande systemet kompletteras med bestämmelser om återföring av mandat i de fall ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten har fått totalt fler mandat än vad som svarar mot en riksproportionell mandatfördelning. Återförda mandat fördelas mellan övriga partier i respektive valkrets. Kommittén har fäst vikt vid att av de båda huvudalternativ som kommittén diskuterade är återföring av mandat det som innebär minst förändringar i förhållande till det nuvarande systemet, något bättre förutsebarhet i fråga om den regionala förankringen genom ett fixerat antal utjämningsmandat samt att det torde vara mindre kostnadskrävande att införa. Vidare har kommittén föreslagit att första divisorn ändras från 1,4 till 1,2 för att därigenom begränsa behovet av att återföra mandat. I syfte att förbättra förutsättningarna för en proportionell fördelning av mandaten mellan partierna vid val till kommunfullmäktige, har kommittén föreslagit att det nuvarande systemet vid val till kommunfullmäktige ersätts med ett kommunproportionellt system av samma typ som i landstingsval, med 9/10 fasta valkretsmandat och återstoden utjämningsmandat. Kommittén föreslår att första divisorn 1,4, som i riksdagsval, ersättas med divisorn 1,2. För att garantera ett kommunproportionellt valresultat föreslås att valsystemet, som i riksdagsval, kompletteras med en möjlighet att återföra fasta valkretsmandat. Den faktiska spärrnivå som finns varierar mellan kommunerna, alltefter antalet mandat i valkretsarna. Enligt kommittén bör en småpartispärr vara uttryckligen angiven och variera i mindre mån än vad som följer av dagens ordning. Kommittén har föreslagit att småpartispärren bestäms till i valkretsindelade kommuner och i övriga kommuner. Betänkandet remissbehandlas till . har i sitt delbetänkande behandlat frågor om proportionalitet som har betydelse för de aktuella motionsyrkandena. Enligt utskottets mening bör den fortsatta beredningen av ärendet avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om samtycke till kandidatur med hänsyn till pågående arbete. Några motionsyrkanden handlar om att vallagen bör ändras så att det är möjligt att väljas in i politiska organ mot sin vilja, s.k. ofrivillig kandidatur, respektive att frågor om tillskrivna namn på valsedlar utreds. Yrkanden med sådan innebörd framställs av och (båda S) i motion 2011/12:K230 och motion 2012/13:K229, av (KD) i motion 2011/12:K255, av och (båda S) i motion 2011/12:K308 samt av och (båda S) i motion 2011/12:K388. Den fria nomineringsrätten har ansetts vara en central princip inom det svenska valsystemet. Principen kommer till uttryck i valsystemet genom att det, bortsett från kravet på rösträtt, inte finns några formaliakrav för att ställa upp och vara valbar i ett val. Eftersom några särskilda krav inte uppställs i fråga om t.ex. registrering av partier eller förhandsanmälan av kandidater kan väljarna så sent som på valdagen bilda ett nytt parti och ställa upp i valet. Väljarna kan alltså på en blank valsedel ange vilken partibeteckning och vilket kandidatnamn som helst med den verkan att den tillskrivna beteckningen räknas som en röst på partiet och det tillskrivna namnet en kandidatnominering och en personröst på den personen. Om flera namn skrivs till får den överst tillskrivna kandidaten väljarens personröst. Av definitionen av partibegreppet i regeringsformen framgår vidare att det inte ställs några associationsrättsliga krav på ett parti för att det ska få delta i ett val (3 kap. 1 § tredje stycket regeringsformen). Betänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater vallagskommitté har i delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) lämnat förslag om anmälan om deltagande i val. Kommittén föreslår dels en obligatorisk föranmälan av partier för deltagande i val, dels att bara den som före valet skriftligen har samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare. Kommittén konstaterar att detta innebär en viss begränsning av väljarnas fria nomineringsrätt. Enligt kommitténs mening innebär emellertid den nuvarande ordningen risker för och har även i flera fall lett till oacceptabla integritetsintrång för den enskilde, och kommittén ser inte någon annat sätt att få ett effektivt skydd av den personliga integriteten. Starka integritetsskäl talar alltså enligt kommittén för att införa ett sådant krav. har i sitt delbetänkande lämnat förslag om samtycke till kandidatur. Enligt utskottets mening bör den fortsatta beredningen av ärendet avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om valsedlar med hänsyn till pågående arbete. Flera motionsyrkanden gäller tydligare valsedlar med t.ex. partisymboler eller större text. Sådana yrkanden framställs av och (båda S) i motion 2011/12:K220 och motion 2012/13:K246, av och (båda S) i motion 2011/12:K227 och motion 2012/13:K216, av m.fl. (S) i motion 2011/12:K276 och och (båda S) i motion 2012/13:K238, av m.fl. (S) i motion 2011/12:K230, av m.fl. (S) i motion 2011/12:K348, av och (båda S) i motion 2011/12:K366, av (SD) i motion 2011/12:K389 yrkande 1 och motion 2012/13:K281 yrkande 1 samt av m.fl. (S) i motion 2012/13:K319. (SD) begär i motion 2011/12:K389 yrkande 2 och motion 2012/13:K281 yrkande 2 ett tillkännagivande om gemensamma valsedlar. Hon anför bl.a. att risken för valfusk i form av att ett partis valsedlar slängs eller göms undan skulle minska med gemensamma valsedlar. En valsedel skulle enligt hennes förslag kunna innehålla samtliga partiers respektive beteckning, partisymbol och kandidater. Vid sidan av varje partibeteckning och kandidatnamn ska det finnas utrymme för att kryssa för personval. Detta skulle enligt motionären även innebära vinster för miljön. I motion 2011/12:K386 begär (SD) ett tillkännagivande om att valsedlarna för regioner bör ha beteckningen val till regionfullmäktige. m.fl. (M) framställer i motion 2011/12:K243 ett yrkande om ny valsedelsbeteckning i . Bestämmelser om valsedlar finns i 6 kap. vallagen. Där framgår bl.a. att de slag av valsedlar som får användas är valsedlar med parti- och valbeteckning, valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater samt valsedlar med enbart valbeteckning (1 §). De två förstnämnda slagen av valsedlar får förutom den nämna informationen innehålla uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd och uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater (2 §). Enligt 1 kap. 7 § regeringsformen finns det i riket kommuner på lokal och regional nivå. Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län gäller, enligt 3 §, för läns landsting, och Västra samt, med ett visst undantag som inte har betydelse här, . De nämnda landstingen får, enligt 4 § första stycket, besluta att och i stället ska betecknas som regionfullmäktige och . Enligt andra stycket i samma paragraf får besluta att kommunfullmäktige och kommunstyrelsen i stället ska betecknas regionfullmäktige och . Vid genomförande av val enligt vallagen ska dock beteckningen användas vid val i läns landsting, och Västra , och vid val i ska beteckningen kommunfullmäktige användas, allt enligt 4 § tredje stycket. I propositionen (prop. 2009/10:156) anförde regeringen att den i propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80) föreslagit att beteckningarna primärkommun och landstingskommun utmönstras ur regeringsformen och att de båda kommuntyperna i fortsättningen omtalas som kommuner på lokal och regional nivå. Eventuellt övervägande om förändring av beteckningen landsting och andra beteckningar som föreslås av läns landsting m.fl. borde därför enligt regeringens mening göras i ett annat och senare sammanhang än i då aktuellt lagstiftningsärende. Betänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater vallagskommitté har i delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) föreslagit att det ska slås fast i vallagen att en partibeteckning får innehålla en partisymbol, detta i syfte att förtydliga alla alternativ i valen för väljarna. Kommittén föreslår att prövningen av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats även ska omfatta risken för förväxling av partisymboler. Om ett partinamn eller en partisymbol kan förväxlas med ett partinamn eller en symbol som redan är registrerad, ska registrering vägras enligt förslaget. Registrering av en anmälan om deltagande i val ska vägras om ett parti anmäler en partibeteckning (partinamn och partisymbol) som är förväxlingsbar med någon annan beteckning som redan är registrerad i valet, som har anmälts för registrering i valet eller som annars har anmälts för deltagande i det val som anmälan avser. Enligt kommittén bör det vidare i förordning slås fast att en partibeteckning, dvs. partinamnet och i förekommande fall partisymbolen, får tryckas i färg om partiet begär det. När det gäller grafisk utformning och färg på partinamn och partisymbol är det således upp till partierna själva att bestämma. har i sitt delbetänkande behandlat frågor som gäller utformning av valsedlar. Enligt utskottets mening bör den fortsatta beredningen av ärendet avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om elektroniskt röstningsförfarande med hänsyn till pågående arbete. Motionsyrkanden som handlar om möjligheter att på olika sätt använda elektronisk röstning vid allmänna val framförs av (S) i motion 2011/12:K203, (SD) i motion 2011/12:K240, (M) i motion 2011/12:K265, (KD) i motion 211/12:K275, (C) i motion 2011/12:K290, (M) i motion 2011/12:K363 och (S) i motion 2012/13:K251. gav , på förslag av , regeringen till känna att det vore värdefullt att i ett lämpligt sammanhang utreda möjligheterna att införa ett elektroniskt röstningsförfarande i vallokaler och röstningslokaler. Vid en eventuell elektronisk röstning borde generellt samma principer gälla som för traditionell röstning med pappersvalsedlar. Däri ligger bl.a. att avkall inte får göras på den grundläggande principen om valhemlighet. Även i övrigt måste kraven på säkerhet och kontrollrutiner ställas högt så att valens giltighet inte kan sättas i fråga utan förtroendet för valsystemet och demokratin bibehålls eller än hellre stärks. (Se bet. 2010/11:KU28, rskr. 2010/11:293.) vallagskommitté ska i sin översyn av vallagen (dir. 2011:97) bl.a. överväga om det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar. I direktiven uttalas bl.a. att det sammantaget finns skäl att på nytt utreda förutsättningarna för att införa ett elektroniskt förfarande för röstning och rösträkning som ett komplement till det nuvarande systemet. Kommittén har därför givits i uppdrag att överväga möjligheterna att införa ett elektroniskt förfarande för röstning och rösträkning vid allmänna val, val till och nationella folkomröstningar överväga både system som bygger på att röstningen sker i vallokaler och röstningslokaler och system som innebär att röstning kan ske via internet från andra platser än val- och röstningslokaler och föreslå de lagändringar som den finner motiverade. Övervägandena ska inriktas på att skapa rättsliga och praktiska förutsättningar för att pröva ett elektroniskt förfarande i mindre skala och utvärdera det innan det tas i bruk i större omfattning i allmänna val eller folkomröstningar i hela landet. Uppdraget ska i denna del redovisas . I uppdrag ingår att överväga om det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar. Enligt utskottets mening bör det fortsatta utredningsarbetet avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som gäller frågor om tiden mellan ordinarie val och omval med hänsyn till pågående arbete. Tre motioner rör tiden mellan ordinarie val och omval. (M) anser i motion 2011/12:K247 yrkande 2 att tiden för beslut om omval bör regleras. (M) anför i motion 2011/12:K301 att vallagen ska ses över så att tvingas agera snabbare när man identifierar problem med valprocedurer och att nämnden bör ha en given tidsgräns för sina beslut. (C) begär i motion 2011/12:K289 att tidsaspekten mellan ordinarie val och genomförande av beslutat omval analyseras. Inom har en grupp bestående av en företrädare för varje parti haft utskottets uppdrag att utföra en uppföljning av val. Gruppens rapport behandlades i betänkandet Snabbare omval (bet. 2012/13:KU13). I betänkandet tog ett utskottsinitiativ enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda vissa frågor som gäller omval. Vidare gjorde utskottet i betänkandet vissa uttalanden om förstärkning av beredningsorganisation. Utskottet framhöll det angelägna i att framtida omval kommer till stånd än som skedde allmänna val. För att uppnå detta är det nödvändigt att förkorta både handläggningstiden i och tiden för genomförande av ett omval som har beslutat om. beredningsorganisation behöver förstärkas, ansåg utskottet. De resurser som behöver måste ställas till dess förfogande, särskilt när nämnden prövar överklaganden av val. De tjänstemän i beredningsorganisation som har sin ordinarie anställning inom måste i samband med hanteringen av överklagande av val kunna frigöras från sin ordinarie syssla för att ägna sig åt sin uppgift i i den utsträckning som nämnden behöver. Utskottet framhöll att arbete med överprövning av val är av utomordentligt stor betydelse för förtroendet för demokratin och att det därför måste ges hög prioritet. En tidsfrist för när ett omval senast ska genomföras efter beslut om detta kan enligt utskottets mening bidra till att förbättra förutsättningarna för snabbare omval . En sådan frist bör vara så kort som det är praktiskt möjligt. Med ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta har betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval. Under alla omständigheter bör regelverket anpassas så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, med undantag för vissa korrigeringar. På så sätt förbättras förutsättningarna att snabbt genomföra omval. biföll utskottets förslag (rskr. 2012/13:140). tillkännagivande är bereds nu inom . De frågor som aktualiseras i motionerna har berörts i uppföljning av val och har föranlett ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet anser att den fortsatta beredningen med anledning av tillkännagivande bör avvaktas och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om granskning av rösträkning med hänsyn till pågående arbete. (C) begär i motion 2011/12:K270 en översyn av den gällande vallagen m.m. Hon anser att det behövs ett klargörande vad gäller den enskilde väljarens eller deltagande partiers möjligheter att granska sammanräkning av röster som gäller för överklaganden eftersom den varierar. Enligt motionären har i medgivit granskning av valsedlar för överklaganden, medan i inte har gjort det. Den slutliga rösträkningen regleras i 13 kap. vallagen. Där framgår bl.a. att ska göra den slutliga rösträkningen samt att förrättningen är offentlig och ska göras utan dröjsmål (1 §). Enligt 2 § ska vid förrättningen bl.a. pröva om valsedlarna är giltiga och om något namn på en valsedel ska anses vara obefintligt samt meddela de beslut som denna prövning kan föranleda. ska kungöra tid och plats för förrättningen (4 §) samt föra protokoll över förrättningen (5 §). Förrättningens avslutning regleras i 9 och 10 §§. Enligt 10 § ska valsedlarna läggas in i särskilda omslag, som förvaras . Omslag med valsedlar får öppnas endast om det ska göras en ny eller fortsatt sammanräkning eller om det annars behövs för valmyndigheternas utvärdering av valet. promemoria om erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val Frågan om möjligheter som den enskilde har att ta del av valmateriel, som förvaras hos eller hos valnämnden, efter det att förrättningen för slutlig rösträkning avslutats har uppmärksammats av i dess promemoria Erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val (dnr 13-2011). I promemorian pekar på att medborgarnas intresse av insyn och kontroll i valförfarandet främst tillgodoses genom att valet och de efterföljande rösträkningarna i vallokalen, hos valnämnden och hos är offentliga förrättningar. Av ordalagen att döma ger bestämmelsen i 13 kap. 10 §, anför , endast valmyndigheter tillgång till den valmateriel som avses där. Det har emellertid uppgetts att några länsstyrelser också ger t.ex. partiföreträdare möjlighet att, under kontroll, ta del av visst valmateriel innan valet vunnit laga kraft, vilket partiföreträdare och även andra enskilda kan ha intresse av för att bättre kunna bedöma möjligheterna att med framgång överklaga valet. Mot bakgrund av den skiftande praxis som tycks råda skulle det, enligt mening, vara värdefullt med ett klargörande av vilka möjligheter som den enskilde har att ta del av valmateriel, som förvaras hos eller hos valnämnden, efter det att förrättningen för slutlig rösträkning avslutats. Enligt direktiven till vallagskommitté (dir. 2012:94) står det kommittén fritt att med utgångspunkt i och redovisade erfarenheter efter de allmänna valen 2010 att se över även andra delar av vallagen än som specifikt angivits i syfte att göra vallagen mer förutsebar och lättillämpad. Frågan om möjligheter som den enskilde har att ta del av valmateriel, som förvaras hos eller hos valnämnden, efter det att förrättningen för slutlig rösträkning avslutats, omfattas av . Utskottet anser att det fortsatta utredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion som gäller dubbel röstning till . (SD) begär i motion 2012/13:K369 ett tillkännagivande om säkerställande av att personer med dubbla medborgarskap endast kan rösta i ett EU-land. Den som har rösträtt vid val till har, enligt 1 kap. 4 § första stycket vallagen, rösträtt också vid val till . Enligt andra stycket i samma paragraf har även medborgare i någon av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare) som har rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige och som vid val till inte röstar i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, rösträtt vid ett sådant val i . Enligt 5 kap. 3 § första stycket vallagen ska unionsmedborgare som inte är svenska medborgare, vid val till , tas upp i röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är bokförda här i landet och senast före valdagen gör en närmare angiven anmälan samt försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat (3 § 4). Enligt 3 § andra stycket ska en underrättelse om att någon har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Om av en myndighet i någon annan medlemsstat underrättas om att en person som vid val till är upptagen i röstlängd här i landet också är upptagen i röstlängd i ett annat land eller redan har röstat i valet, ska genast stryka personen från röstlängden. Detta framgår av 5 § i samma kapitel. Bestämmelsen har överförts från 7 kap. 12 § vallag. I författningskommentaren till det lagrummet (prop. 1996/97:70) sägs att en särreglering torde vara nödvändig eftersom direktivet anger att medlemsstaterna är skyldiga att motverka att någon röstar två gånger i samma val till .