bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Strategiska forskningsområdena är i grunden inga samverkansprogram mellan akademi, företag och andra aktörer, eftersom det saknas direkta incitament och uppföljningskriterier för samverkan. Satsningen i den senaste forsknings- och innovationspropositionen har enligt oss inte i tillräcklig omfattning genererat nya, utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Det kan därför inte heller förväntas att projekt inom ramen för strategiska forskningsområden kommer att bidra till innovationer i medverkande organisationer, eftersom direkta samarbetsrelationer är en nödvändig förutsättning för effektivt kunskapsutbyte. Vi välkomnar att man nu inrättar strategiska innovationsprogram som syftar till att öka forskningssamverkan mellan aktörerna, men kritiken mot projekten inom ramen för strategiska forskningsområden behöver bättre tas till vara. Vi anser att de tillsammans med bör ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. Vi vill förstärka FoU-investeringar i svenska småföretag. För att driva på investeringarna och skapa en mer differentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas vill vi utöka avdragsrätten för FoU-utgifter så att företag under ett uppbyggnadsskede ska kunna göra avdrag för FoU-utgifter mot arbetsgivaravgiften. Små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper har i jämförelse med stora globala företag begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång. För att små och medelstora företag bättre ska kunna försvara sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. Syftet bör vara att möjliggöra för små och medelstora företag att fullt ut kunna exploatera sina idéer och göra dem kommersiellt gångbara. Vi föreslår att får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång. I regeringens förslag på livsvetenskapernas område saknas resonemang om klinisk forskning och innovation. Utveckling genom samarbete med näringslivet är ett område som regeringen undviker. Det saknas även resonemang om sambandet mellan sjukvård, akademi och näringsliv och det saknas förståelse för att näringslivet, universiteten och sjukvården behöver hitta ett innovativt samarbete runt verkliga patienter. Regeringen bör inrätta ett råd som konkret och bit för bit kan reformera samarbetet på ett konkret plan. Regeringen bör vidare ta initiativ till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Samverkan mellan de medicintekniska företagen och klinisk expertis måste ske i den kliniska vardagen och utgöra ett naturligt led i att utveckla vården. Regeringen bör inleda samtal med företrädare för branschen och sjukvårdshuvudmännen för att utveckla strategier för kliniska prövningar av medicinsk teknik som kan bidra till att utveckla nya effektiva behandlingsmetoder. Med det sagda förordar vi att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 5, 6, 23, 2932 och 34. Motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 14, 15, 17 och 18, motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkandena 3 och 5 samt motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena bör avstyrkas av utbildningsutskottet. Övrigt om forskning och innovation (MP) (MP) anför: En innovationsfrämjande forskningspolitik måste se till hela produktionsledet. Det finns flera modeller för innovationsprocessen som bygger på interaktivitet mellan de olika aktörerna i processen. Det går därför inte att politiskt prioritera bara en del av produktionskedjan. Forskningspolitiken kan tillsammans med näringspolitiken skapa förutsättningar för basindustrin att modernisera, utveckla och ställa om sin produktion. Statens forskningsinsatser är i det perspektivet mycket betydelsefulla för basindustrin. Forskningen som bedrivs i nära samarbete med industrin är väsentlig för en långsiktig kunskapsuppbyggnad. Den medför att industrin kan gå mot en långsiktigt hållbar utveckling och fortsätta att vara central i den svenska ekonomin och i skapandet av nya arbetstillfällen. Den stärker också industrins internationella konkurrenskraft. Offentliga medel i innovationssystemen bör främja en öppen innovation. Aktörer inom forskningen kan inte enbart förlita sig på egen forskning eller eget utvecklingsarbete utan måste också köpa eller licensiera processer och uppfinningar (patent) från andra aktörer. Då skapas dessutom förutsättningar för att interna idéer som inte utnyttjas i ett företags verksamhet kan användas någon annanstans, exempelvis genom licensiering eller i form av samriskföretag kring spin-off-produkter. När det gäller regeringens bedömning i propositionen om att , i samråd med , ska stödja lärosätena i deras samverkan med det omgivande samhället anser vi att lärosätena bör stimuleras att ta en ledningsroll i de regionala innovationssystemen. Med det sagda förordar jag att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 14, 15, 17 och 18. Motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 5, 6, 23, 2932 och 34, motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkandena 3 och 5 samt motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena bör avstyrkas av utbildningsutskottet. Övrigt om forskning och innovation (SD) (SD) anför: Svenska företag har ofta brist på det kapital som krävs för att genomföra idéer. Detta leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Det finns ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. På det sättet främjas innovationsutvecklingen och stärks landets konkurrenskraft. Detta kan möjliggöras genom en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna ska gå till riskkapitalfonden. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att den svenska internationella konkurrenskraften på området stärks. Jag och vill även satsa mer på energiforskning och energieffektivisering än regeringen för att påskynda framtagandet av långsiktiga hållbara energilösningar, för att varaktigt säkra energiförsörjning samt som ett led i den övergripande och långsiktiga målsättningen om ett fritt från oljeberoende och beroende av andra fossila bränslen. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Med det sagda förordar jag att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkandena 3 och 5. Motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 5, 6, 23, 2932 och 34, motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 14, 15, 17 och 18 samt motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena bör avstyrkas av utbildningsutskottet. Övrigt om forskning och innovation (V) (V) anför: Jag anser att de strategiska innovationsprogrammen bör inriktas på tre övergripande samhällsutmaningar: klimatet (miljö och energi), den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. Vidare anser jag att industriforskningsinstitutens verksamhet med fokus på miljöteknik och innovation bör förstärkas på så sätt att institutens arbete när det gäller demonstrationsanläggningar och testbäddar utvecklas. För en innovationsdriven tillväxt är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Det finns även vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till och det saknas kapital i de tidiga faserna av ett företags utveckling. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser. Mot denna bakgrund förordar jag att , och förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling. Regeringen bör få i uppdrag att utreda formerna för en sådan sammanslagning. Med det sagda förordas att utbildningsutskottet tillstyrker motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena . Motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 5, 6, 23, 2932 och 34, motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 14, 15, 17 och 18 samt motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkandena 3 och 5 bör avstyrkas av utbildningsutskottet. gav övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2012/13:30 Forskning och innovation och över de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. yttrar sig främst över frågor om jämställdhetsforskning och arbetslivs- och arbetsmiljöforskning. Regeringen ger i proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen bedömer att ökade anslag för forskning och kunskapsintensiv innovation är viktiga instrument för att höja kvaliteten på svensk forskning. Regeringen hänvisar i propositionen till budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) där regeringen föreslår att anslagen för forskning och utveckling höjs med 2013. Regeringen anser att anslagen därefter bör öka med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. bör enligt regeringen särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av forskningsmedel från programmet för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet och de forskningsmedel som avsatts för framstående yngre forskare. Regeringen framhåller att jämställda villkor inom universitet och högskola är en strategisk framtidsfråga för ställning som forskningsnation och för att skapa så goda förutsättningar för innovation som möjligt. Universitet och högskolor bedriver ett jämställdhetsarbete, men kvaliteten i arbetet och förutsättningarna för att arbeta med dessa frågor varierar mellan olika universitet och högskolor. Utveckling och framsteg inom området genom ökad kunskap från forskning av hög vetenskaplig kvalitet och relevans för verksamheterna är nödvändig för att man ska kunna uppnå jämställdhetspolitikens mål. Förutsättningarna för det praktiska jämställdhetsarbetet ser olika ut när det gäller t.ex. organisation, verksamhetsinnehåll, storlek, kultur samt styr- och ledningsprocesser. Det finns behov av forskning inom olika vetenskapliga discipliner som närmare undersöker och prövar under vilka förutsättningar olika metoder och arbetssätt fungerar. Regeringen bedömer att Verket för innovationssystem () bör få i uppdrag att i samråd med fördela medel för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet inom olika vetenskapliga discipliner och som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskola, näringsliv och offentlig sektor. Behovet av en bred vetenskaplig ansats betonas i propositionen. Regeringen bedömer att det finns behov av forskning för att förbättra förutsättningarna att omsätta teoretisk och forskningsbaserad kunskap om jämställdhet i praktisk verksamhet av betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Regeringen bedömer att totalt bör tillföras 2013 och 2014 och att kostnaderna bör belasta utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Regeringen bedömer att kunskapsspridningen inom arbetslivs- och arbetsmiljöområdet kommer att vara prioriterad även i fortsättningen. Forskning om konsekvenserna av t.ex. nya produktions- och utvecklingsprocesser liksom av nya sätt att organisera och leda arbete, är viktigt för att möta förändringarna i arbetslivet. Regeringen framhåller att det av budgetpropositionen för (prop. 2012/13:1 utg.omr. 14) framgår att regeringen utökar kunskapsspridningsuppdrag genom att myndigheten ska inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Funktionen ska inte bedriva egen forskning utan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. Det är ett sätt att stärka kunskapsspridning som redan görs av andra aktörer. Regeringen anser även att det finns ett behov att förmedla en mer sammanhängande bild av detta breda och vittomfattande kunskapsområde, som även bedrivs i mång- och tvärvetenskapliga miljöer. för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) stöder forskning inom de sex huvudområdena Arbete och hälsa, , Arbetsmarknad, Folkhälsa, Välfärd och socialförsäkring samt Omsorg och sociala relationer. Regeringen bedömer att forskningsanslaget till FAS bör öka med totalt 20132016. Anslaget bör öka med 2013 och med ytterligare 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Därutöver bedömer regeringen att forskningsanslaget till FAS bör öka med 20132016 för forskning om åldrande och hälsa. Regeringen föreslår att namnet för arbetsliv och socialvetenskap ändras till för hälsa, arbetsliv och välfärd eftersom myndigheten också sysslar med välfärdsforskning. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Partiet menar att regeringens förslag saknar insatser för att öka jämställdheten i akademin. Partiet vill därför kraftigt förstärka arbetet för en mer jämställd akademi där såväl kvinnors som mäns kompetens tas till vara (yrkande 12). För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill partiet införa en jämställdhetsbonus. Bonusen ska gå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, och efter systematisk utvärdering, bedöms vara påtagligt god och ha påtagligt förbättrats (yrkande 13). Socialdemokraternas bedömning är att regeringens förslag för ökad jämställdhet är långt ifrån tillräckligt och att regeringen därför bör återkomma med förslag på hur man kan öka den numerära jämställdheten i akademin (yrkande 14). Partiet vill skärpa instruktionerna för , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt och tydliggöra kraven att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män (yrkande 15). Regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor (yrkande 16). Regeringen bör också säkerställa att medel för rekrytering av framstående yngre forskare fördelas jämnt mellan kvinnor och män (yrkande 17). Socialdemokraterna anser att regeringens forskningspolitik inte säkerställer forskningen om arbetslivet och anser även att förslaget till finansiering av arbetslivsforskningen är otillräckligt. Det kommer att saknas en överblick över läget och utvecklingen i arbetslivet. Partiet ser enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning som en möjlighet att återupprätta arbetslivsforskningen. En översyn av möjliga framtida strukturer bör därför enligt Socialdemokraterna göras (yrkande 38). anger i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. att en grundläggande strävan för partiet är att lärosätena ska erbjuda en god arbetsmiljö och ett gott forskningsklimat som är attraktivt för både kvinnor och män. Den sneda könsfördelningen inom akademin måste motverkas genom att fördelningen av resurser delvis utgår från andelen kvinnliga professorer (yrkande 3). anser att regeringens satsning på spetsforskning i stort är välriktad, men att den i mycket liten grad kommit forskande kvinnor till del. Genom medelstilldelning och forskningsanslag går det att tydligt visa en önskan om att ändra de negativa konsekvenser som den s.k. excellenssatsningen har haft för jämställdheten inom den svenska högskolan (yrkande 7). Betydelsen av ett hållbart arbetsliv med ett tydligt jämställdhetsperspektiv behöver lyftas fram, liksom arbetsmiljöfrågorna. Forskningen måste också omfatta den diskriminering som förekommer på arbetsmarknaden (yrkande 21). anser i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. att utvecklingen mot en jämställd akademi går alltför långsamt. Partiet vill därför kraftigt förstärka arbetet för en mer jämställd akademi där såväl kvinnors som mäns kompetens tas till vara. Det behövs större ansträngningar och en mer strategisk politik för att nå målet om en jämställd akademi (yrkande 1). För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet föreslår en jämställdhetsbonus som ska gå till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering, bedöms vara påtagligt god och ha påtagligt förbättrats (yrkande 2). Regeringen bör återkomma till med förslag på hur man kan öka den numerära jämställdheten i akademin (yrkande 3). Jämställdhet inom forskningsfinansieringen måste beaktas i större utsträckning än som görs . Instruktionerna för de tre forskningsråden , FAS och Formas samt måste förstärkas och kravet att främja jämställdhet mellan kvinnor och män måste tydliggöras (yrkande 4). Systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. anser att regeringen ska återkomma med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor (yrkande 5). Regeringen bör vidare ge i uppdrag att se till att de medel regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare fördelas jämnt mellan kvinnor och män (yrkande 6). Genusforskningen och dess integrering i andra forskningsområden liksom genussatsningar tillmäts inte tillräckligt stor betydelse i regeringens proposition. Genusforskningen bör uppmärksammas mer i den nationella forskningspolitiken (yrkande 17). Av anslag bör ytterligare gå till utlysningar när det gäller genusforskning (yrkande 18) och användas för att utlysa ytterligare sex genusprofessurer med tillhörande resurser för att finansiera doktorand- och forskarassistenttjänster (yrkande 19). hävdar att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning är av stor vikt för arbetslivets utveckling. Det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk användning. Partiet anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur man kan samla och stärka arbetslivsforskningen (yrkande 21). m.fl. (SD) förespråkar i motion 2012/13:Ub4 en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män ska särbehandlas på basis av sin könstillhörighet. En stor del av svensk genusforskning har enligt partiet utmärkt sig genom att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till det är den politisering som skett inom detta område. Partiet menar dock att en seriös genusforskning är av godo och för samhällsutvecklingen framåt. anser att regeringen bör säkerställa att genus- och jämställdhetsforskningen vid svenska högskolor och universitet vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden (yrkande 7). instämmer med regeringen att forskningen måste vara fri, men att det är nödvändigt att de statliga medlen används för den forskning som ur olika aspekter håller hög kvalitet. En strävan efter kvalitet i form av vetenskaplig excellens, nyttiggörande och relevans måste därför finnas inom hela forskningssystemet. Utskottet värdesätter att regeringen bedömer att det krävs särskilda insatser för att skapa goda förutsättningar för universitet och högskolor att ta ett ökat ansvar för samverkan med det omgivande samhället. står inför en stor demografisk utmaning, nämligen att anpassa samhället till en allt äldre befolkning. Det innebär stora utmaningar för hälsa och välfärd samt samhälls- och arbetsliv. Utskottet vill framhålla att forskning behövs för att främja bl.a. hälsa och livskvalitet och ett aktivt och hälsosamt åldrande med goda förutsättningar att arbeta högre upp i åldrarna. Utskottet välkomnar att regeringen betonar ett ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap, vilket t.ex. kan bidra till ett hållbart arbetsliv. Ett annat sådant exempel är att forskningen om vårdens arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har betydelse både för kvaliteten i vård och omsorg och för ett hälsosamt arbetsliv. Utskottet instämmer med regeringen att jämställdhetsintegrering bör vara den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. De som vanligen ansvarar för beslutsprocessen ansvarar också för att den genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Utskottet vill i sammanhanget peka på webbportalen Jämställ.nu som utgör ett värdefullt instrument för att samla och sprida erfarenheter av och kunskaper om praktiskt arbete och forskning inom området jämställdhetsintegrering. Portalen tillhandahåller bl.a. metoder, modeller och interaktiva verktyg som syftar till att förenkla och kvalitetssäkra arbetet med jämställdhetsintegrering. Europeiska socialfonden, , Kommuner och Landsting och driver gemensamt portalen. Utskottet anser att det är av stor betydelse att det råder jämställda villkor inom offentlig sektor, näringsliv och akademi. Utskottet välkomnar därför regeringens bedömning att bör tillföras totalt 2013 och 2014 för forskning som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor. Enligt utskottet är det följdenligt att kostnaderna belastar utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Utskottets anser att det är av största vikt för jämställdheten att män och kvinnor har lika möjligheter och förutsättningar att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Det är därför positivt att särskilt bör bevaka att så blir fallet när det gäller forskningsmedel för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet och för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om nya rekryteringsmål för professorer. Universitet och högskolor har getts ett mål att öka andelen nyrekryterade professorer som ska vara kvinnor . fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att lämna förslag på hur rekryteringsmålen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga. Uppdraget har redovisats och bereds i . Utskottet värdesätter att regeringen har gett två betydelsefulla uppdrag inom jämställdhetsområdet. Det första uppdraget (U2010/5703/UH) avser jämställdhet i högskolan och består i sin tur av två deluppdrag. Det första deluppdraget är en uppföljning av hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. . I samband med förändringen infördes en ny bestämmelse i syfte att främja jämställdheten. Bestämmelsen innebär att om en grupp personer ska lämna förslag på sökande som bör komma i fråga för en anställning som lärare, ska kvinnor och män vara jämn representerade i gruppen. Det andra deluppdraget rör delegationen för jämställdhet i högskolan, som har upphört. Delegationen hade i uppdrag att främja jämställdheten i högskolan, bl.a. genom att fördela medel () till insatser för jämställdhet . Delegationen har fördelat medel till sammanlagt 37 projekt. har fått i uppdrag att följa upp projekten så att den kunskap om jämställdhet som de genererat kan användas och spridas. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter .