bet · H101FiU3 · 2013-11-22 00:00:00 — betänkande 2013/14:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner I betänkandet behandlar finansutskottet regeringens förslag till anslag i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och landsting samt 25 motioner som har väckts under den allmänna motionstiden . Dessutom behandlas regeringens förslag om ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från Socialdemokraterna, . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet vilka uppgår till totalt . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. Utskottet hänvisar i flera av dessa frågor till kommunsektorns förhållandevis stabila ekonomi och till resursförstärkningar som gjorts . I ärendet finns fyra särskilda yttranden från Socialdemokraterna, respektive och en gemensam reservation från Socialdemokraterna, och när det gäller regeringens förslag om ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning ......................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Sammanställning av förslag till ramanslag ............................................. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S, MP, V) ............................................................................ Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S) ......................................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (MP) ...................................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (SD) ...................................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (V) ......................................................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden ................................... Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag ................................. Förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ................................................................................... Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner .................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 25 punkt 2 och avslår motionerna 2013/14:Fi249 av och (båda S), 2013/14:Fi257 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Fi259 av Per m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi277 av m.fl. (SD), 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:Fi284 av Per m.fl. (MP), 2013/14:Fi294 av m.fl. (S), 2013/14:Fi295 av m.fl. (S), 2013/14:Fi310 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Fi320 av m.fl. (S), 2013/14:Fi321 av m.fl. (S), 2013/14:Fi322 av m.fl. (S), 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2013/14:Sf266 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 24, 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 19, 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 34, 2013/14:Ub360 av (S) yrkande 1, 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 9 samt 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 11. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2013/14:Fi257 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:Fi310 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation (S, MP, V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (C) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2013/14:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner samt ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 4.Förslagen i motionerna återfinns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som Socialdemokraterna, föreslår i sina motioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. kommer att behandla finansutskottets betänkande 2013/14:FiU1, i vilket propositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 25 behandlas. Summan av utgifterna inom utgiftsområdet får högst uppgå till det belopp som kommer att besluta. I betänkande tillstyrker finansutskottet propositionens förslag, enligt vilket utgifterna för utgiftsområde 25 ska uppgå till sammanlagt 93 . Anslagen inom varje utgiftsområde fastställs därefter genom ett särskilt riksdagsbeslut. lägger i detta betänkande fram förslag beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25 under förutsättning att bifaller finansutskottets förslag till utgiftsram för utgiftsområdet. beslutade regeringen om direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning (dir. 2008:110). Utredningen antog namnet Utjämningskommittén.08. överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). remitterade promemorian Förslag till ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning, vilken innehåller förslag till ändringar i inkomstutjämningen för kommuner och landsting. beslutade regeringen att begära in Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Lagrådet har inte haft något att invända mot förslaget. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och antar ändringar i det kommunala utjämningssystemet i enlighet med regeringens förslag. Samtliga motioner avslås. Jämför reservation (S, MP, V) och särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Förslag till ramanslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader samt 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Det ekonomiska utrymmet för den kommunalt finansierade verksamheten styrs av det övergripande budgetpolitiska ramverket för stabila offentliga finanser om överskottsmål för hela den offentliga sektorn, ett utgiftstak för staten samt kravet på kommuner och landsting att ha en budget i balans. Därutöver kräver kommunallagen att kommuner och landsting har en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. Kravet om en budget i balans innebär att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om ett negativt resultat skulle uppstå ska enligt kommunallagen (1991:900) det minskade egna kapitalet, som följer av detta, återställas , om inte synnerliga skäl föreligger. I bokslutet var det 28 kommuner och 4 landsting som redovisade ett negativt balanskravsresultat. Av dessa angav 12 kommuner att det fanns synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av den försämring av det egna kapitalet som följde av det negativa resultatet. Jämfört med 2011 var det färre kommuner och landsting som redovisade ett negativt resultat och som angav att det förelåg synnerliga skäl. Målet för god ekonomisk hushållning varierar mellan kommuner och landsting, men ett vanligt förekommande mål är ett resultat som utgör av skatter och generella statsbidrag. uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag till för sektorn som helhet. Kommunernas andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel till i genomsnitt . har resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för hela sektorn i genomsnitt varierat . Balanskravet och kravet om god ekonomisk hushållning bedöms ha en stor betydelse för säkerställandet av en ansvarsfull ekonomisk förvaltning i kommunsektorn, minska risken för underskott och bidra till att man når överskottsmålet för hela den offentliga sektorn. har kommuner och landsting också en möjlighet att i goda tider sätta av medel i en resultatutjämningsreserv för att ta dessa i anspråk när de ekonomiska förutsättningarna försämras. I en enkät från Kommuner och Landsting har två landsting svarat att de kommer att införa resultatutjämningsreserver . Av kommunerna är det 37 som svarat att de har beslutat eller kommer att besluta att införa resultatutjämningsreserver. Kommunsektorns finanser bedöms vara förhållandevis stabila 2013–2017, trots ett fortsatt svagt konjunkturläge . De totala inkomsterna beräknas öka med i genomsnitt 2013–2017. Skatteintäkterna beräknas växa förhållandevis svagt . I takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras påverkas även skatteintäkterna, som väntas öka med i genomsnitt 2015–2017. Statsbidragen ökar 2014. De generella statsbidragen ökar främst till följd av kompensation för sänkt inkomstskatt för pensionärer, gymnasiereformens finansiering samt förändringar av inkomstutjämningen. De specialdestinerade bidragen ökar främst till följd av ett ökat antal asylsökande. Den kommunala konsumtionen väntas öka måttligt , i genomsnitt jämfört med genomsnittet 2002–2012 som var . Resultatet i kommunsektorn beräknas till 2014, vilket är en minskning med jämfört med . Resultatet beräknas uppgå till och förstärks av en återbetalning av sjukförsäkringspremier från försäkring. Återbetalningen påverkar både resultatet och det finansiella sparandet. Det finansiella sparandet 2014 beräknas till –för kommunsektorn. Jämfört med 2013 är det en försämring med . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och resultatet förklaras i huvudsak av redovisningen av investeringar och avskrivningar. I resultatet, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader, ingår inte årets investeringsutgifter. I det finansiella sparandet ingår däremot investeringarna som en utgift, vilket drar ner det finansiella sparandet som investeringen görs. Avskrivningar däremot belastar inte det finansiella sparandet men däremot resultatet. –2017 beräknas resultat uppgå till . Det finansiella sparandet beräknas uppgå till mellan –12 och –2014–2017. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet uppgick till drygt 1,2 miljoner personer. Sysselsättningen i kommunalt finansierad verksamhet är därmed tillbaka på samma nivå som , dvs. före finanskrisens effekter på sysselsättningen. bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med (ca 14 000 personer) jämfört med . fortsätter sysselsättningen att öka men dock i en lägre takt, för att sedan vara i stort sett oförändrad 2015–2017. Regeringen föreslår att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 25 enligt följande tabell. Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer föreslås utgifter inom utgiftsområdet på sammantaget . Jämfört med 2013 är det en ökning med . Ökningen beror till stor del av en ekonomisk reglering på till följd av att regeringen föreslår en sänkt skatt för pensionärer. Utgifterna ökar också till följd av förslaget om ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning med . Regeringen föreslår att anvisar 2014 till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Jämfört med 2013 innebär regeringens förslag en höjning av anslaget med ca . En kompensation med anledning av förslaget om förändringar i inkomstutjämningen svarar för av höjningen. Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen svarar för ca av ökningen på ca . Regleringarna avser i huvudsak hälso- och sjukvård för personer som vistas i landet utan tillstånd, utökad undervisningstid i matematik i samt jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet. beslut med anledning av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) innebar enligt regeringens bedömning effektiviseringsvinster i kommunsektorn till följd av en ökad genomströmning och bättre planeringsförutsättningar. Den sammantagna effektiviseringsvinsten beräknades till 2012, 2013, 2014 och . Med anledning av detta minskades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med . I budgetpropositionen kompenserades kommunerna för den sänkning som gjordes 2012, detta mot bakgrund av att gymnasiereformen trädde i kraft som en försvagad konjunktur inföll och elevkullarna minskade. I denna proposition bedöms att gymnasiereformen på kort sikt inte leder till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Den tidigare planerade besparingen bör därför enligt regeringen inte genomföras och beloppen för åren därefter minskas. Övriga regleringar uppgår till ca och avser huvudsakligen regeringens föreslagna skattelättnader för pensionärer. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att anvisar 2014 till anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Enligt en preliminär beräkning från () kommer omslutningen i utjämningen för LSS-kostnader 2014 att uppgå till , varför regeringen föreslår att detta belopp anvisas. Jämfört med 2013 är det en höjning av anslaget med . 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området Regeringen föreslår att anvisar 2014 till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer. Under anslaget anvisas medel som får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området: Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och kommunerna, som i avtal har förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera högst . I en skrivelse till anhöll RKR om ett statligt bidrag verksamhet på . Även RKA är en ideell förening. Medlemmar är staten och SKL. RKA tillhandahåller bl.a. nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Även i denna förening har medlemmarna i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. I en skrivelse till anhöll RKA om ett bidrag på . Regeringen föreslår därför att anvisas till anslaget 2014. Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Kommuner och landsting ansvarar för merparten av den skattefinansierade tjänsteproduktionen i . En stor del av denna utgörs av välfärdstjänster, t.ex. äldreomsorg samt hälso- och sjukvård. Systemet med kommunalekonomisk utjämning fungerar som ett instrument som ger kommunerna och landstingen samma förutsättningar att tillhandahålla sina invånare likvärdig service oberoende av skattekraft (genom inkomstutjämningen) och strukturella kostnadsskillnader (genom kostnadsutjämningen). Den parlamentariska kommitténs förslag, som presenteras i betänkandet Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39), ligger till grund för de förslag till förändringar och uppdateringar av kostnadsutjämningen som regeringen föreslår. Förändringar föreslås bl.a. i de s.k. delmodellerna för förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass och grundskola samt individ- och familjeomsorg. Genom förändringarna ska strukturella kostnadsskillnader mellan olika kommuner och landsting kunna mätas på ett bättre sätt. Vidare föreslår regeringen att dessa föreslagna förändringar i kostnadsutjämningen ska beslutas av regeringen genom förordningsändringar. När det gäller inkomstutjämningssystemet anser regeringen att det är viktigt att det inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning. I syfte att minska marginaleffekterna för de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift föreslår regeringen ändringar i inkomstutjämningssystemet, som skiljer sig från utredningens förslag. Regeringen föreslår att inkomstutjämningsavgiften sänks. En sänkt avgift för de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift innebär att kommuner och landsting som erhåller inkomstutjämningsbidrag påverkas negativt. Visserligen får de ett oförändrat inkomstutjämningsbidrag men de påverkas av att regleringsposten blir lägre. Enligt regeringen bör inga kommuner eller landsting påverkas negativt av de föreslagna ändringarna i inkomstutjämningen, varför dem föreslår att det för varje kommun och landsting som förlorar intäkter ska fastställas en särskild kompensation med ett belopp per invå- nare som motsvarar intäktsminskningen och som därefter ligger fast. get beräknas uppgå till , och regeringen föreslår att det finansieras av staten. I motion 2013/14:Fi310 av m.fl. (S) framhålls att ansla- get 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör höjas med 260 miljoner kro- nor jämfört med regeringens förslag. Enligt motionärerna har den förda politiken bl.a. inneburit att kostnaderna för den ökade arbetslösheten förts över på kommunerna i form av ökat försörjningsstöd. skulle ha kunnat gå till skola, vård och omsorg har behövts för att ersätta dem som drabbats av den misslyckade jobbpolitiken. därför att ytterligare medel bör tillföras anslaget bl.a. för att minska skol- klasserna i lägre åldrar, införa 1 000 nya specialpedagoger och utöka barnomsorgen , nätter och . Liknande yrkanden återfinns även i motion 2013/14:Fi320 av son m.fl. (S), kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S), kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 7, motion 2013/14:Ub360 av (S) yrkande 1, motion 2013/14:Fi321 av m.fl. (S), motion 2013/14:Fi322 av m.fl. (S), motion 2013/14:Fi295 av m.fl. (S), motion 2013/14:Fi294 av m.fl. (S) samt i motion 2013/2014:Fi249 av och (båda S). Det höjda anslaget består förutom av utökade medel till kommuner och landsting av neutraliseringar till följd av att motionärerna bl.a. vill se för- ändrade skatter och transfereringar som påverkar kommunsektorns finanser. När det gäller regeringens förslag till förändringar i inkomstutjämningen anser motionärerna att detta är orimligt. Regeringens förslag till föränd- ringar i utjämningssystemet för kommuner och landsting bygger i huvud- sak på det eniga förslag som den parlamentariska utredningen kommittén.08 lämnade till regeringen i SOU 2011:39. emellertid från utredningen vad avser förändringar i inkomstutjämningen, vilket medför att i huvudsak omfördelas till ett tiotal Detta är enligt motionärerna orimligt. i stället ändras i enlighet med utredningens förslag, och de 961 miljoner kronor som regeringen utökar anslaget med bör i stället fördelas till alla kommuner och landsting inom ramen för utjämningssystemet. hålls även i partimotion 2013/2014:Fi308 av m.fl. (S) Kommunsektorn är en grundpelare i den svenska välfärden. Detta framhålls i kommittémotion 2013/14:Fi284 av Per m.fl. (MP). Enligt motionärerna är det viktigt att kvaliteten i barnomsorgen, skolorna, familje- och individomsorgen samt sjukvården och äldreomsorgen återupprättas. Det ekonomiska läget inom kommunsektorn varierar och bedöms det som troligt att kostnaderna för sektorn kommer att stiga i takt med en åldrande befolkning och ökade krav på välfärden. Motionärerna vill därför investera i välfärden bl.a. för att öka personaltätheten inom äldreomsorgen, bygga ut antalet platser inom komvux och yrkesvux samt förstärka förskolan. För att kunna göra detta vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med jämfört med regeringens förslag. Liknande yrkanden finns även i partimotion 2013/14:Fi283 av m.fl (MP) yrkande 1, partimotion 2013/2014:A398 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 11 samt i partimotion 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 10. Ett statligt initiativ bör vidare tas för att uppmuntra och driva på arbetet med sociala investeringar. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör därför höjas med . Motsvarande yrkanden finns även i partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 16 och i kommittémotion 2013/14:Fi259 av Per m.fl. (MP). För att bl.a. få en bättre arbetsmiljö i skolorna vill motionärerna att en skol-ROT införs och att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med för detta ändamål. Effekten på kommunsektorn av att motionärerna vill se ändrade skatter och transfereringar neutraliseras, enligt motionärerna. Sammantaget vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2014 jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser att det är bra att regeringen äntligen lägger fram förslag som kommer att förändra resursfördelningen bland landets kommuner och landsting på ett mer rättvisst och solidariskt sätt. Däremot är motionärerna kritiska till det sätt på vilket regeringen avviker från de förslag som den eniga parlamentariska utredningen lade fram 2011 i slutbetänkandet Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Motionärerna anser att ska besluta utifrån utredningens förslag och att kompensationen på ska fördelas inom ramen för utjämningssystemet till alla kommuner och landsting och inte som regeringen föreslår endast till de 10 rikaste kommunerna i landet. I kommittémotion 2013/14:Fi277 av m.fl. (SD) framhålls att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör höjas med ca 2014 jämfört med regeringens förslag. vill bl.a. att rätten till heltid, deltid och möjligheten till kompetensutveckling på arbetstid utökas inom den offentliga sektorn. För detta ändamål anser motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör höjas med 2014. Vidare vill motionärerna se en minskad invandring och att lagen om modersmålsundervisning avskaffas. Motionärerna vill därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med ca . Motionärerna vill vidare att samma anslag höjs med för att utöka antalet platser till komvux och yrkesvux. Kommunerna kompenseras för ökade utgifter till följd av att motionärerna vill höja arbetsgivaravgiften och avskaffa nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. Kompensationen innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning enligt motionärerna bör öka med . Av detta avser kompensation för förslag om höjd milersättning. Jämfört med regeringens förslag vill motionärerna även att anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader minskas med 2014.