bet · H001NU21 · 2013-06-10 00:00:00 — 2012/13:NU21 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt I betänkandet behandlar utskottet proposition 2012/13:141 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt och två motioner som har väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika immaterialrättsliga frågor, varav 16 av motionsyrkandena behandlas förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Utskottet tillstyrker propositionen, i vilken regeringen föreslår ändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk och i lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister. Ändringarna syftar bl.a. till att skapa större möjligheter för användare av upphovsrättsligt skyddade verk att med en organisation som företräder upphovsmän ingå avtal som ger rätt att använda även verk av upphovsmän som inte företräds av organisationen (avtalslicens). Utskottet ser positivt på de ändringar som föreslås som bl.a. ökar biblioteks och arkivs möjligheter att digitalisera och tillgängliggöra de egna samlingarna och som ger radio- och tv-företag rätt att ingå avtal om tillgängliggörande på begäran när det gäller offentliggjorda litterära och musikaliska verk samt offentliggjorda konstverk. Vidare välkomnar utskottet förslaget om att införa en ny generell avtalslicens som möjliggör heltäckande avtal även i andra fall än de som särskilt anges i lagen. Förslaget innebär också att ett EU-direktiv om förlängd skyddstid för musik genomförs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Motionsyrkandena rör bl.a. skyddstid, översyn av upphovsrätten och upphovsmannens ställning som avtalspart. I betänkandet finns två reservationer (båda MP, V) och två särskilda yttranden (MP, V och S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i upphovsrättslagen och medlingslagen antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 2. lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister. Därmed bifaller proposition 2012/13:141 punkterna 1 och 2. Skyddstid och översyn av upphovsrätten 2012/13:N14 av m.fl. (MP, V) yrkande 1 och 2012/13:N237 av (KD) yrkandena 13. Reservation 1 (MP, V) Upphovsmannens ställning som avtalspart 2012/13:N13 av m.fl. (S) och 2012/13:N14 av m.fl. (MP, V) yrkandena 2 och 3. Reservation 2 (MP, V) Förutsättningar för enskilda uppfinnare 2012/13:N393 av (C). Motioner som bereds förenklat 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 15, 2012/13:N225 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 9, 2012/13:N233 av (M), 2012/13:N268 av och (båda M), 2012/13:N308 av och (båda M), 2012/13:N363 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:N407 av (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2012/13:141 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt två motioner som har väckts med anledning av propositionen 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika immaterialrättsliga frågor, varav 16 av motionsyrkandena behandlas förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Utskottet har gett kulturutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och de motioner som har väckts med anledning av propositionen. yttrande (yttr. 2012/13:KrU2y) återfinns i bilaga 3 i betänkandet. Regeringen utsåg en särskild utredare (professor ), som fick i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor om upphovsrätt (dir. 2008:37). Uppdraget omfattade bl.a. vissa frågor om avtalslicenser och inkassering av ersättningar. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2009:65). Utredningen fick då i uppdrag att överväga bl.a. om en generell avtalslicens bör införas. Utredaren överlämnade delbetänkandet Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24). I delbetänkandet föreslås bl.a. att flera av de nuvarande bestämmelserna om avtalslicens ska utvidgas och att en ny generell avtalslicens ska införas i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Delbetänkandet har remissbehandlats. antog och rådet direktiv /77/EU om ändring av direktiv /116/EG om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter. Direktivet innehåller bestämmelser om en förlängning av skyddstiden för utövande konstnärers och framställares rätt till utgivna eller offentliggjorda ljudinspelningar från 50 till samt bestämmelser som syftar till att säkerställa att utövande konstnärer får del av de intäkter som förlängningen av skyddstiden medför. Direktivet reglerar också hur skyddstiden ska beräknas för musikaliska verk med text där musiken och texten skapats för att användas tillsammans. Medlemsstaterna ska ha genomfört direktivet . Med anledning av direktivet utarbetades inom promemorian Förlängd skyddstid för musik (Ds 2012:44), som innehåller förslag på hur direktivet ska genomföras. Promemorian har remissbehandlats. Överläggningar har hållits med övriga nordiska länder om hur direktivet bör genomföras. Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. I propositionen lägger regeringen fram ett antal förslag som syftar till att skapa större möjligheter för användare av upphovsrättsligt skyddade verk, t.ex. musik, litteratur och bilder, att med en organisation som företräder upphovsmän ingå avtal som ger rätt att använda även verk av upphovsmän som inte företräds av organisationen (avtalslicens). Myndigheter och företag får enligt förslaget möjlighet att ingå sådana avtal för digital kopiering och tillgängliggörande av verk för att tillgodose behovet av information inom verksamheten. Bibliotek och arkiv får motsvarande möjlighet för att kunna digitalisera och tillgängliggöra de egna samlingarna. Radio- och tv-företag får rätt att ingå avtal om tillgängliggörande på begäran, t.ex. via internet. Slutligen införs det en generell avtalslicens för att möjliggöra heltäckande avtal även i andra fall än de som särskilt anges i lagen. Vidare föreslås en ändring av kravet för att en organisation som förvaltar rättigheter ska vara behörig att ingå avtal med avtalslicensverkan. Upphovsmännens nationalitet ska inte längre ha någon betydelse. Motsvarande ändring föreslås i fråga om en organisations behörighet att inkassera upphovsrättsliga ersättningar. Regeringen föreslår också att möjligheterna för bibliotek och arkiv att fritt framföra offentliggjorda filmverk och sceniska verk utökas. Propositionen innehåller dessutom förslag som syftar till att genomföra ett direktiv (2011/77/EU) om förlängd skyddstid för musik. Utövande konstnärers och framställares rättigheter till utgivna eller offentliggjorda ljudupptagningar ska förlängas från 50 till . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk och i lagen om medling i vissa upphovsrättstvister. Motioner som rör skyddstid, översyn av upphovsrätten, upphovsmannens ställning som avtalspart och förutsättningar för enskilda uppfinnare avslås av . Jämför reservationerna 1 (MP, V) och 2 (MP, V) samt särskilt yttrande 1 (MP, V). I propositionen föreslås ändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, förkortad upphovsrättslagen, som främst avser bestämmelser om avtalslicenser och bestämmelser för att genomföra direktiv /77/EU om ändring av direktiv /116/EG om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter. Vidare föreslås en ändring i lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår även vissa övergångsbestämmelser. I betänkandet redogör utskottet för de huvudsakliga ändringar som regeringen föreslår. För en närmare redogörelse för regeringens förslag hänvisar utskottet till propositionen. Behörighet att träffa avtal med avtalslicensverkan och inkassera upphovsrättslig ersättning På särskilda områden kan användning av skyddade verk grundas på bestämmelserna om avtalslicens i upphovsrättslagen. Med avtalslicens avses att en part kan träffa avtal om användning av verk med en organisation som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området och därigenom få rätt att använda också verk av upphovsmän som inte företräds av organisationen. Avtalet utsträcks alltså till att omfatta sådana utanförstående upphovsmän (avtalslicensverkan). Regeringen bedömer att fler än en organisation även i fortsättningen bör kunna träffa avtal med avtalslicensverkan. Kravet på att en organisation för att kunna träffa avtal med avtalslicensverkan ska företräda ett flertal svenska upphovsmän på området ersätts dock enligt regeringens förslag med ett krav på att organisationen ska företräda ett flertal upphovsmän till i använda verk på området. Kravet för att en organisation ska vara behörig att inkassera privatkopierings- och följerättsersättning1[ När ett exemplar av ett originalkonstverk säljs vidare efter den första överlåtelsen har upphovsmannen i vissa fall rätt till särskild ersättning (följerätt).] samt ersättning till utövande konstnärer och framställare av ljudupptagningar ändras på motsvarande sätt. Avtalslicens för myndigheter, företag och organisationer m.fl. Enligt förslaget ska avtalslicensen för , kommuner, myndigheter, företag och organisationer omfatta alla former av exemplarframställning av offentliggjorda2[ Ett verk anses offentliggjort när det lovligen har gjorts tillgängligt för allmänheten.] litterära verk och konstverk samt överföringar och framföranden av sådana verk, om syftet är att tillgodose behovet av information inom verksamheten. Samtliga s.k. närstående rättigheter3[ Utöver det upphovsrättsliga skyddet för litterära och konstnärliga verk ger upphovsrättslagen skydd också för vissa till upphovsrätten närstående rättigheter. Till dessa hör bl.a. utövande konstnärers (t.ex. musikartister och skådespelare) rätt till sina framföranden och framställares av ljud- och bildupptagningar (producenter) rätt till sina upptagningar.] ska omfattas av bestämmelsen. Förslaget innebär att arbetsplatser får möjlighet till digital kopiering och tillgängliggörande av verk för att tillgodose behovet av information inom den egna verksamheten om avtalslicens gäller. Avtalslicens och fria utnyttjanden vid arkiv och bibliotek Regeringen föreslår att avtalslicensen för de statliga och kommunala arkivmyndigheterna, de vetenskapliga biblioteken och fackbiblioteken, som drivs av det allmänna, samt folkbiblioteken utvidgas till att omfatta en rätt att framställa exemplar av verk som ingår i de egna samlingarna och tillgängliggöra offentliggjorda sådana verk för allmänheten. Samtliga närstående rättigheter ska omfattas av bestämmelsen. Bibliotek och arkiv får därmed möjlighet att träffa avtal om digitalisering av verk som finns i deras samlingar. Avtalslicensen ska inte gälla om upphovmannen hos någon av parterna har meddelat förbud mot utnyttjandet eller om det av andra skäl finns särskild anledning att anta att upphovsmannen motsätter sig förfogandet. Arkiven och biblioteken ska vidare få framföra offentliggjorda filmverk och sceniska verk som ingår i de egna samlingarna offentligt. Framförandet ska endast få ske i de egna lokalerna för enskilda besökare. Också fotografiska bilder ska kunna framföras fritt. Avtalslicens för radio- och tv-företag Enligt förslaget ska avtalslicensen för radio- och tv-företag gälla inte bara utsändning av verk utan också överföring till allmänheten av verk som ingår i ett radio- eller tv-program, på ett sådant sätt att enskilda kan få tillgång till verken från en plats och som de själva väljer. Ett radio- och tv-företag ska alltså kunna ingå avtal som möjliggör att de program det sänder ut kan göras tillgängliga också på begäran via t.ex. företagets webbplats. De närstående rättigheter som utövande konstnärer och framställare av ljud- och bildupptagningar har ska omfattas av bestämmelsen. Avtalslicensen ska gälla offentliggjorda litterära och musikaliska verk samt offentliggjorda konstverk. Vidare ska avtalslicensen gälla till förmån för samtliga radio- och tv-företag. Enligt förslaget ska kravet på att företagen ska ha tillstånd från regeringen för att utnyttja avtalslicensen tas bort. Avtalslicensen ska inte gälla om upphovsmannen hos någon av de avtalsslutande parterna har meddelat förbud mot utsändningen eller överföringen eller om det av andra skäl finns särskild anledning att anta att upphovsmannen motsätter sig förfogandet. För upphovsmän som inte företräds av den avtalsslutande organisationen ska även i övrigt samma skyddsregler gälla som vid användning med stöd av övriga avtalslicenser. Det ska ges möjlighet till medling enligt lagen om medling i vissa upphovsrättstvister också när det gäller tvister om avtalslicens för radio- och tv-företag. Medlingslagen ger möjlighet till medling vid tvister om ingåendet av ett sådant avtal som utgör en förutsättning för vissa avtalslicenser. Enligt förslaget införs en ny generell avtalslicens som innebär att var och en inom ett avgränsat användningsområde ska ha rätt att framställa exemplar av och tillgängliggöra offentliggjorda verk för allmänheten om avtalslicens utgör en förutsättning för utnyttjandet. Samtliga närstående rättigheter ska omfattas av bestämmelsen. Avtalslicensen ska inte gälla om upphovsmannen hos någon av de avtalsslutande parterna har meddelat förbud mot utnyttjandet eller om det av andra skäl finns särskild anledning att anta att upphovsmannen motsätter sig förfogandet. Även i övrigt ska utanförstående upphovsmän ha samma skydd som gäller för övriga avtalslicenser. Förslaget innebär att det införs en möjlighet att ingå avtal med avtalslicensverkan även på andra områden än de som anges i lagen. Regleringen tar sikte på situationer där stora mängder av upphovsskyddade verk kan komma att användas och där det inte på förhand är möjligt för användaren att avgöra vilka verk som berörs. Avtalslicensen bör bara vara generell i den bemärkelsen att användaren och det område och utnyttjande som parterna kan avtala om inte anges i bestämmelsen. På samma sätt som gäller för övriga avtalslicenser kan avtal med avtalslicensverkan endast avse ett avgränsat användningsområde, dvs. utnyttjande får bara ske inom ramarna för viss verksamhet eller i ett särskilt syfte. Den generella avtalslicensen ska bara kunna användas om en förutsättning för utnyttjandet är att användaren får rätt att utnyttja verk av det slag som avses med avtalet trots att verkens upphovsmän inte företräds av den avtalsslutande organisationen. Genomförandet av ändringar i skyddstidsdirektivet Enligt förslaget ska utövande konstnärers och framställares rättigheter till utgivna eller offentliggjorda ljudupptagningar gälla , vilket innebär att skyddstiden för ljudupptagningarna förlängs från 50 till . Vidare föreslås vissa bestämmelser för att säkerställa att de utövande konstnärerna får del av de intäkter som genereras till följd av förlängningen av skyddstiden. Om en utövande konstnär har överlåtit rätten till en ljudupptagning till en framställare mot en engångsersättning ska konstnären enligt förslaget ha rätt till tilläggsersättning. Rätten till tilläggsersättning ska gälla vid utnyttjanden av ljudupptagningar som är . Om överlåtelsen har skett mot återkommande betalning (royalty) ska konstnären när upptagningen är ha rätt till betalning utan avräkning för förskott eller avräkning på någon annan grund. En utövande konstnär ska dessutom i vissa fall ha rätt att häva ett överlåtelseavtal när upptagningen är . Vidare föreslår regeringen att skyddstiden för musikaliska verk med text, där musiken och texten har skapats speciellt för verket, ska gälla till utgången av det sjuttionde året efter dödsåret för den sist avlidne av kompositören och textförfattaren. Hur skyddstiden ska beräknas för gemensamt skrivna musikverk har tidigare inte varit föremål för harmonisering i EU. Text och musik som ingår i ett och samma verk skyddas enligt gällande svensk rätt som två från varandra skiljbara verk, och skyddstiden beräknas således för vart och ett av dessa för sig. Regeringens förslag syftar till att genomföra direktiv /77/EU om ändring av skyddstidsdirektivet4[ Rådets direktiv /98/EEG av om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och närstående rättigheter, kodifierat i direktiv /116/EG. I kommittémotion 2012/13:N13 av (S) m.fl. begärs ett tillkännagivande om att stärka kulturskaparnas avtalsställning genom att utveckla 3 kap. upphovsrättslagen. Motionärerna stöder avtalslicenssystemet, men framhåller de synpunkter som t.ex. Konstnärliga och (Klys) har framfört om behovet av att stärka kulturskaparens ställning som avtalsslutande part om avtalslicenssystemet ska ha någon praktisk verkan. De förespråkar därför att regeringen ska arbeta vidare med frågan om en förstärkning av kulturskaparnas avtalsställning genom en utveckling av 3 kap. upphovsrättslagen. Ett tillkännagivande om att ska driva frågan om en 50-årig skyddstid inom ramen för skyddstidsdirektivet önskas i flerpartimotion 2012/13:N14 av m.fl. (MP, V) yrkande 1. Motionärerna anser att i EU ska driva att skyddstiderna ska förkortas från 70 till generellt inom det upphovsrättsliga området, liksom för de närstående rättigheterna. Vidare begärs ett tillkännagivande om att införa en särskild förhandlingsordning inom ramen för upphovsrättslagen för representativa konstnärsorganisationer och deras motparter (yrkande 2). Motionärerna anför att upphovsmännen i avtalsförhandlingar har en utsatt och svag position i relation till förlag och andra utgivare och menar att ett sätt att förstärka upphovsmännens ställning i avtalsprocessen är att införa en särskild förhandlingsordning, vilket även och Klys har föreslagit. Genom detta stöds enligt motionärernas uppfattning också skapandet av bra och väl fungerande avtalslicenser. I motionen begärs dessutom ett tillkännagivande om utökad rätt till rättshjälp för vissa småföretagare i sådana rättsliga angelägenheter som berörs i motionen och propositionen (yrkande 3). Motionärerna hänvisar till ett tidigare tillkännagivande från (bet. 2005/06:JuU1, rskr. 2005/06:119) om en översyn av rättshjälpssystemet i syfte att fler sorters tvister ska omfattas och anför att det finns småföretagare som är i en sådan situation att de behöver rättshjälp för att kunna tillvarata sina rättigheter, bl.a. i tvister om upphovsrättsintrång. Även detta skulle enligt motionärerna vara en åtgärd som stärker upphovsmännens möjligheter att tillvarata sina rättigheter i avtalsförhandlingar. I motion 2012/13:N393 av (C) förespråkas förbättrade förutsättningar för enskilda uppfinnare. Motionären framför att det är viktigt att främja förutsättningarna för att testa och utveckla uppfinningar. Det skulle t.ex. kunna handla om att utveckla någon typ av uppfinnarinkubator där uppfinnarna på ett tidigt stadium ges möjlighet att under säkra former få testa och få råd om utveckling av sina idéer. Stödet till de mer småskaliga uppfinnarna skulle enligt motionären signalera en tydlig uppmuntran att våga pröva nya idéer och bana väg för ny kommersialisering av produkter och tjänster och därmed även bidra till hållbar tillväxt med nya jobb. I motion 2012/13:N237 av (KD) framförs att regeringen för att upphovsrätten i någon mån ska anpassas till dagens situation bör se över möjligheterna att anpassa upphovsrättslagstiftningen till de förutsättningar som modern teknik medför (yrkande 1), se över skyddstiden för verket efter upphovsmannens död (yrkande 2) samt verka för en harmonisering av upphovsrättsreglerna för konstnärligt skapande inom EU (yrkande 3). Motionären anför att upphovsrättens syfte är att ge upphovsmannen skälig ersättning och kontroll för att upphovsmannen ska kunna leva på det han eller hon gör. Det saknas därför enligt motionären skäl för att upphovsrätten ska gälla efter upphovsmannens död. När det gäller de förslag i propositionen som rör avtalslicens och fria utnyttjanden vid arkiv och bibliotek konstaterar kulturutskottet i sitt yttrande att avtalslicensmodellen genom en kollektiv rättighetsklarering ger många fler möjlighet att ta del av kultur i olika former och att detta har betydelse inte minst för kultur i den digitala miljön. innebär systemet en förstärkt ställning för upphovsmännen som får inflytande över hur deras verk används. Avtalslicensen för arkiv och bibliotek utvidgas, vilket innebär att samlingarna nu kan digitaliseras och göras tillgängliga för allmänheten, t.ex. via internet. Detta innebär att möjligheterna att tillgängliggöra kulturen och kulturarvet ökar. konstaterar vidare att frågan om avtalslicens är av stor betydelse för biblioteken vad gäller utlån av upphovsskyddat elektroniskt material och understryker betydelsen av tillgång till nedladdningsbar litteratur på biblioteken. påpekar att det upprepade gånger har understrukit vikten av kraftfulla åtgärder för att förbättra ungas läsförståelse och öka lusten att läsa. I detta sammanhang har kulturutskottet också pekat på den möjlighet som utveckling av ny teknik innebär. och läsplattan har potential att nå ut till grupper som annars inte skulle läsa böcker alls, eller i mindre utsträckning. noterar vidare att förslagen om avtalslicens i propositionen även möjliggör tillgängliggörande av digitala filer mellan Kungl. och universiteten samt mellan universiteten och allmänheten. När det gäller förslagen om avtalslicens för radio- och tv-företagen framhåller kulturutskottet avtalslicensen för tillgängliggörande av AB:s (SVT) arkiv (Öppet arkiv) som ett exempel på en avtalslicensordning som har gjort det möjligt att göra en rik kulturskatt tillgänglig för allmänheten. anser att satsningen på en digitalisering av public service-företagens arkiv är angelägen och konstaterar att har beslutat om en särskild tilldelning på till , till SVT och till för att öka företagens tillgängliggörande av program ur arkiven. delar dock den s.k. Public service-kommitténs bedömning att man i princip inte bör öronmärka särskilda medel för ändamålet, utan att programföretagen har ansvar för att, i den utsträckning det är publicistiskt motiverat, utifrån sina respektive uppdrag digitalisera och tillgängliggöra arkivmaterial (SOU 2012:59 s. 129). Förslaget om en generell avtalslicens välkomnas av kulturutskottet, som framför att en generell avtalslicens gör det möjligt att göra kultur i alla former tillgänglig för allmänheten som kulturskaparna får rimligt betalt för sina verk. anför att det är av stor vikt att upphovsmännens intresse balanseras mot medborgarintresset av tillgång till kultur, kunskap och information. Det skydd som möjligheten till förbud mot utnyttjandet utgör värnar den enskilde upphovsmannen. konstaterar att en generell avtalslicens gör det enklare att licensiera nya typer av användningsområden i den digitala miljön. Den generella avtalslicensen är särskilt användbar för att lösa massutnyttjanden av verk på ett smidigt sätt, bl.a. på internet och i andra digitala miljöer. Den generella avtalslicensen kan enligt kulturutskottet komma att få betydelse för att klarera rättigheter vid massdigitalisering på filmområdet, ett område där det tidigare inte har funnits avtalslicenser. anser att förslaget gagnar både allmänheten och kulturskaparna. Av betydelse för bl.a. musik- och och för satsningen Skapande skola är också att man med den generella avtalslicensen nu bör kunna tillgodose det behov som kan finnas att klarera rättigheter för att kunna överföra och framföra verk för undervisningsändamål.