bet · H001UbU15 · 2013-05-24 00:00:00 — Det är huvudmännen som ska ta till vara den särskilda kompetens som särskilt yrkesskickliga lärare besitter, vilket motiverar att bedömningar av lärares pedagogiska skicklighet görs av verksamhetsnära personer. Som framgår ovan grundas vidare beslut bl.a. på ett yttrande från lärarens eller förskollärarens rektor eller förskolechef av vilket det ska framgå om läraren eller förskolläraren bedöms ha visat sådan pedagogisk skicklighet som krävs för utnämning till lektor. Rektorers och förskolechefers bedömningar ligger således till stor del till grund för beslut om utnämning av lektorer. För att lektorers kunskaper och specifika ämnesdjup verkligen ska tas till vara i verksamheten och därmed bidra till förbättrade elevresultat är det viktigt att initiativet till en utnämning av en lärare till lektor kommer från huvudmännen. Det är vidare angeläget att karriärsteg för lärare är kopplade till löneökningar. Den nuvarande lagregleringen om lektorer innebär att utnämner lärare till lektorer utan att hänsyn tas till huvudmännens budgetar. Utskottet delar regeringens uppfattning att en sådan ordning inte är förenlig med reformens syfte. Mot denna bakgrund delar utskottet regeringens bedömning att det är lämpligt att karriärsteget lektor hanteras på samma sätt som karriärsteget förstelärare, dvs. det bör vara huvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationskraven för karriärsteget lektor och vilka som ska utses till lektorer. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub15 (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub16 (SD). Behörighetskrav för anställning som lektor Regeringen föreslog i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 272274) att en lärare i skolväsendet ska benämnas lektor om han eller hon har avlagt minst licentiatexamen i ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik och om han eller hon under tjänstgöring som lärare har visat pedagogisk skicklighet. Regeringen bedömde att det var orealistiskt att tänka sig att lärare avlägger doktorsexamen, vilket kräver studier, i den omfattning som är önskvärd för att det i förlängningen ska ge något avtryck i skolorna, utan höll det för mer troligt att ett antal lärare väljer att studera vidare under ett par års tid, vilket kan leda till en licentiatexamen. hinner lärarna fördjupa sig i ett undervisningsämne eller i ämnesdidaktik. Genom forskarutbildningen får lärarna dessutom en utbildning som leder till ett ökat vetenskapligt förhållningssätt och kritiskt tänkande, menade regeringen. Vid behandlingen av regeringens förslag hade utskottet inte något att invända, och beslutade enligt förslaget (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU25, rskr. 2009/10:370). Utskottet har inte någon annan uppfattning och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub17 (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub18 (MP) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om karriäranställningarnas innehåll. Jämför reservationerna 7 (S, V) och 8 (MP). I kommittémotion 2012/13:Ub17 av m.fl. (S) yrkande 2 menar motionärerna att det behövs en närmare koppling mellan skolans karriärtjänster och forskning vid lärosätena. Försteläraren och lektorn måste hålla sig ajour med utvecklingen inom sina ämnen och skolforskningen generellt. Om de ska fortsätta att forska behöver de ingå i ett sammanhang med andra forskare. Motionärerna anser att regeringen bör lämna förslag om hur samverkan mellan skolan, lärare med karriärtjänster och lärosätena ska se ut från såväl skolans, lärarnas som lärosätenas utgångspunkt. I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 5 anser motionärerna att en lektor ska använda en fjärdedel av sin tjänst till forskning inom sitt område så att forskningsanknytningen i skolan säkras och att detta måste tydliggöras i förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. I propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 274) ansåg regeringen att det självfallet är rektorn som inom ramen för sitt uppdrag avgör vilka arbetsuppgifter som ska ingå i en lektors tjänstgöring. Det är emellertid rimligt att tänka sig, menade regeringen, att lektorernas fördjupade kompetens används för särskilda syften och att de t.ex. ges möjlighet att arbeta med skolutveckling i syfte att öka elevernas måluppfyllelse. Lektorer bör enligt propositionen även användas för att utarbeta riktlinjer och svara för kvalitetssäkring när det gäller bedömningar av prov, gymnasiearbeten etc. Av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20 s. 45) framgår att lektorn kan anses mer lämplig än andra lärare för mycket kvalificerade uppgifter, t.ex. för övergripande skol- eller verksamhetsutveckling och som kvalitetssäkrare när det gäller rättning av nationella prov och bedömning av examensarbeten. Utskottet vill betona att elever ska ges optimala möjligheter att lära och utvecklas. Utskottet vill därför understryka vikten av att det finns lektorer i skolväsendet som särskilt kan bidra med ett vetenskapligt förhållningssätt och reflexion utifrån bl.a. aktuell forskning. Vidare vill utskottet framhålla att beslut om vem som ska anställas liksom ansvarsområden och arbetsinnehåll samt anställningsvillkor ska fattas av huvudmannen efter samråd med de fackliga organisationerna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub17 (S) yrkande 2 och 2012/13:Ub18 (MP) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fortbildning för lärare. Jämför reservation 9 (MP). I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 7 anförs att läraryrkets attraktionskraft även behöver stärkas genom generella fortbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser för alla lärare och att detta bör beaktas i det kommande budgetarbetet. Det finns bestämmelser om kompetensutveckling i skollagen (2010:800). Av 2 kap. 34 § framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen ska vidare se till att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. I propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 282) framhölls att huvudmannen ska ge förutsättningar för kompetensutveckling, bl.a. ekonomiskt och tidsmässigt. Kompetensutveckling ska enligt propositionen bygga på en kontinuerlig analys av behoven i förskolan och skolan och hos den enskilde förskolläraren eller läraren. För nationellt prioriterad fortbildning och annan kompetensutveckling för personal svarar (förordningen [2011:555] med instruktion för ). Efter beslut om medelsanvisning av och på uppdrag av regeringen genomförs fortbildning av förskollärare och förskolechefer genom det s.k. Förskolelyftet, av rektorer genom det s.k. Rektorslyftet, av lärare i matematik genom det s.k. Matematiklyftet och av lärare i idrott och hälsa. Därutöver genomförs utvecklingsinsatser inom ämnena naturvetenskap och teknik samt fortbildning i frågor om skolans värdegrund. För vissa fortbildningar administrerar även statliga stöd och bidrag. Fortbildningar för personal inom skolan erbjuds även av andra aktörer än staten, t.ex. organisationer och företag, i en rad olika ämnen. Med hänvisning till huvudmannens ansvar för personalens kompetensutveckling, pågående fortbildningsinsatser och det kommande budgetarbetet avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub18 (MP) yrkande 7. Karriärvägar för förskollärare och fritidspedagoger Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om karriärvägar för förskollärare och fritidspedagoger. Jämför reservation 10 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub17 av m.fl. (S) yrkande 3 menar motionärerna att reformen även bör omfatta förskollärare. Det finns disputerade förskollärare, och den svenska förskolans utveckling skulle stärkas ytterligare om det fanns karriärtjänster i förskolan. I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 3 anser motionärerna att reformen även bör omfatta fritidspedagoger, som ska kunna utnämnas till utvecklingslärare (dvs. förstelärare enligt regeringens förslag). Fritidspedagogerna har ett viktigt pedagogiskt uppdrag i fritidshemmen, och skickliga fritidspedagoger måste uppmuntras att stanna i yrket. I samma motion yrkande 4 menar motionärerna att förskollärare ska kunna utnämnas till förstelärare och lektor. Eleverna i förskolan har rätt att möta lärare av högsta möjliga kvalitet. Därför är det viktigt att lärare i förskolan vill stanna i yrket och att förskolläraryrket attraherar begåvade studenter. I kommittémotion 2012/13:Ub15 av m.fl. (V) yrkande 1 menar motionärerna att karriärreformen även ska omfatta såväl förskollärare som fritidspedagoger. Det saknas skäl för att inte ge dem möjlighet att ta del av reformen på samma villkor som lärare i grund- och gymnasieskolan. Även en förskollärare kan utnämnas till lektor av enligt nu gällande reglering i skollagen (2010:800) som avser lektorer. I propositionen föreslås att skollagens bestämmelser om utnämning av lektorer i förskolan upphävs trots att förskollärarna inte omfattas av förslaget om målsättningsstadgande och statsbidrag. Regeringen framhåller dock att även om regeringens förslag till målsättningsstadgande och möjligheten att ansöka om statsbidrag i enlighet med vad som angavs i budgetpropositionerna har avgränsats till att gälla lärare finns det inget som hindrar att huvudmännen även i fortsättningen väljer att anställa lektorer i förskolan. Regeringen anser därför att det inte finns några avgörande hinder mot att avskaffa den reglering i skollagen som avser lektorer även till den del den avser förskollärare. Utskottet delar denna uppfattning. När det gäller fritidspedagoger föreslås i en remisspromemoria från om fritidspedagogers, speciallärares och specialpedagogers behörighet att undervisa m.m. (U2012/6626/S) att fritidspedagoger genom en undantagsbestämmelse i skollagen ska få bedriva och ansvara för undervisningen i ett fritidshem trots att de inte är legitimerade och behöriga för undervisningen enligt skollagen och behörighetsförordningen (förordningen [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor). Regeringen har aviserat en proposition med denna remisspromemoria som grund. Utskottet vill inte föregripa den aviserade propositionen om bl.a. fritidspedagogers behörighet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub17 (S) yrkande 3, 2012/13:Ub18 (MP) yrkandena 3 och 4 och 2012/13:Ub15 (V) yrkande 1. Inackorderingsstöd för elever i gymnasiesärskolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om inackorderingsstöd för elever i gymnasiesärskolan. Jämför reservation 11 (V). I kommittémotion 2012/13:Ub15 av m.fl. (V) yrkande 4 anser motionärerna att förslag som rör elevernas ekonomi inte bör genomföras innan den totala ekonomiska situationen för unga personer med funktionsnedsättning har utretts. lämnade i sitt slutbetänkande Den framtida gymnasiesärskolan en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8) ett förslag om ekonomiskt stöd till inackordering av elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman. Regeringen behandlade de förslag som lämnats i betänkandet i propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50), och beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141). Lagen (2012:109) om ändring i skollagen trädde i kraft och tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . I 18 kap. 32 § skollagen finns bestämmelser om stöd till inackordering för elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever som behöver inackordering på grund av skolgången. Motsvarande bestämmelse för gymnasieskolan finns i 15 kap. 32 § skollagen. För gymnasieskolan gäller skyldigheten att lämna sådant stöd t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för en elev i en fristående gymnasieskola som i stället för ekonomiskt stöd från hemkommunen får studiehjälp i form av inackorderingstillägg enligt bestämmelserna i studiestödslagen (1999:1395). Studiehjälp lämnas längst t.o.m. det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller (2 kap. 3 § andra stycket studiestödslagen). Bestämmelsen i 18 kap. 32 § skollagen kom till i samband med reformeringen av gymnasiesärskolan 2012. De nya bestämmelserna för gymnasiesärskolan trädde i kraft och ska till övervägande del tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Genom reformeringen gjordes bestämmelserna för gymnasiesärskolan avsevärt mer lika reglerna för gymnasieskolan. Bland annat gjordes vissa angelägna anpassningar av bestämmelserna om ekonomisk ersättning för elever i gymnasiesärskolan. En av dessa anpassningar var att elever i gymnasiesärskolan gavs rätt till inackorderingsstöd. Regeringen aviserade att de kvarvarande skillnaderna i ekonomisk ersättning till elever i gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan skulle ses över (prop. 2011/12:50 s. 95). Utredningens förslag innebar att rätten till inackorderingsstöd för gymnasiesärskoleelever skulle begränsas till att gälla t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Av förbiseende gjordes inte denna begränsning när rätten till inackorderingsstöd infördes. I avvaktan på förslag års studiehjälpsutredning (U 2012:09), vars uppdrag ska redovisas , bör bestämmelserna i 18 kap. 32 § skollagen ändras så att möjligheten för elever i gymnasiesärskolan att få ekonomiskt stöd till inackordering, i likhet med vad som redan gäller för gymnasieelever, begränsas till att gälla t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Den föreslagna bestämmelsen bör tillämpas . I propositionen meddelar regeringen att den avser att återkomma till med förslag om hur studiehjälpssystemet i sin helhet ska utformas (prop. 2012/13:36 s. 20). Utskottet vill inte föregripa den aviserade propositionen och avstyrker därför motion 2012/13:Ub15 (V) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Tydligare reglering i skollagen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Ub15 yrkande 2. När det gäller förslaget att det ska införas ett målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare delar jag den kritik som olika remissinstanser har framfört. Jag menar att det fordras en betydligt starkare statlig styrning för att nå de eftersträvade effekterna. Det finns en stor risk att många huvudmän inte tar tillräckligt ansvar för att uppfylla intentionerna i lagstiftningen mot bakgrund av en strävansformulering. Det torde även vara svårt för Skolinspektionen att utkräva ett sådant ansvar i samband med en inspektion. För att säkerställa att skolhuvudmännen faktiskt inrättar karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare bör detta förtydligas i skollagen. En strävansformulering räcker inte för att nå avsedd effekt. Det krävs därför en starkare statlig styrning samt en tydligare och mer förpliktande reglering för att reformen ska ge effekt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tydligare ansöknings- och anställningsprocess, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Ub18 yrkande 8. och har i sina respektive remissvar riktat kritik mot att kriterierna är otydliga när det gäller vilka som kan få karriärtjänster, hur man ska utse och rekrytera dem och hur det fackliga inflytandet ska säkras. har angett kriterier för vilka lärare som kan få karriärtjänster och beskrivit villkoren för ansökningsförfarandet. Jag anser att regelverket behöver tydliggöras ytterligare när det gäller kriterier såväl för vilka lärare som kan bli utvecklingslärare (förstelärare enligt regeringens förslag) respektive lektor som för ansökningsförfarandet. Rekryteringsformerna måste också tydliggöras. Det ska finnas kravprofiler så att medarbetare vet vilka krav som ställs och tydliga tidsgränser och ramar för hur och när en ansökan kan göras. Det ska vara tydligt hur tjänsterna tillsätts. Jag anser att regeringen genom samarbete med Kommuner och Landsting bör ta initiativ till kollektivavtal för att reglera formerna för detta. Det aktuella kollektivavtalet kan sedan tillämpas för de enskilda huvudmännen. Skolhuvudmännen ska ändå kunna ansöka om bidrag för karriärtjänsterna . Beskrivningen ovan avser huvudmännens hantering av beviljade bidrag. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Titeln förstelärare, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Ub17 yrkande 4 och 2012/13:Ub18 yrkande 1. Vi anser att titeln förstelärare är omodern och inte ger en bra bild av tjänstens innehåll. Titlar som utvecklingslärare eller särskild kvalificerad lärare är mer moderna och beskriver bättre de arbetsuppgifter som anges i förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Titeln förstelärare antyder dessutom att läraren är av en högre kvalitet än övriga lärare, som riskerar att betraktas som andrelärare, dvs. andra klassens lärare. Regeringen bör ändra titeln förstelärare enligt vad som anförts ovan. Resurser för reformen, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Ub18 yrkande 2. har länge drivit frågan om att lärarkår måste få en bättre löneutveckling. Det är välkommet att regeringen nu delvis går den ambitionen till mötes, men satsningen är inte av tillräcklig omfattning. Statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare uppgår till och beräknas uppgå till , och . Jag anser att statsbidraget till karriärtjänsterna borde fördubblas. Därigenom får skolhuvudmännen möjlighet att anställa dubbelt så många lärare med karriärtjänster. I det fortsatta arbetet med att stärka läraryrkets attraktivitet bör regeringen vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utnämning av lektorer, punkt 6 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Ub15 yrkande 3 och 2012/13:Ub16. När det gäller förslaget att de nuvarande bestämmelser i skollagen (2010:800) som avser lektorer ska upphävas delar vi den kritik som flera remissinstanser har framfört, däribland . är det som utser lektorer. Regeringen bedömer att det i stället bör vara skolhuvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationerna för lektor. Som en följd av detta föreslår regeringen att de nuvarande bestämmelser i skollagen som avser lektorer ska upphävas. Vi anser att förslaget kan komma att äventyra likvärdigheten i bedömningarna av vilka som utses till lektorer. Bedömningar av ansökningar om utnämning till lektor är dessutom en omfattande och grannlaga uppgift som skolhuvudmännen inte bör belastas med. bör därför även i fortsättningen ha till uppgift att utnämna lektorer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Behörighetskrav för anställning som lektor, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Ub17 yrkande 1 och 2012/13:Ub18 yrkande 6. krävs minst licentiatexamen i ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik för behörighet som lektor. Lärare som har en licentiat- eller doktorsexamen inom utbildningsvetenskap, pedagogik, pedagogiskt arbete eller allmändidaktik, dvs. vetenskapliga ämnen som ligger mycket nära skolans kärnområde, kan alltså inte utnämnas till lektor. Många lärare som är antagna till forskarskolor eller är s.k. kommundoktorander kan därför inte söka anställning som lektor efter disputationen. Det är ofta lärare som arbetar i de tidigare årskurserna i som har en licentiat- eller doktorsexamen med en sådan inriktning. Att utesluta ämnen vars forskningsfokus är lärande om lärandet, dvs. lärarnas vetenskapliga kärna, riskerar att undergräva den utbildningsvetenskapliga forskningens ställning såväl i akademin som i praktiken. Kunskap i utbildningsvetenskap kan tillämpas inom alla ämnesområden, och det är av stort värde för undervisningen att skolhuvudmännen har tillgång till aktuell forskning inom dessa områden. Lektorns vetenskapliga inriktning bör därför breddas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder så att allmändidaktik, pedagogik, utbildningsvetenskap och angränsande forskningsområden ger behörighet för anställning som lektor. Karriäranställningarnas innehåll, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Ub17 yrkande 2 och avslår motion 2012/13:Ub18 yrkande 5. Regeringens förslag till karriärtjänster i skolan behöver få en närmare koppling till den högre utbildningen och forskningen vid högskolor och universitet. Både lektorn och den föreslagna försteläraren måste hålla sig à jour med sina ämnen och ämnesutvecklingen och skolforskningen generellt. Om forskarutbildade lärare ska fortsätta att forska måste de ingå i ett sammanhang med andra forskare för att utvecklas. Regeringen bör lämna förslag om hur samverkan mellan skolan, lärare med karriärtjänster och lärosätena ska se ut från såväl skolans, lärarnas som lärosätenas utgångspunkt. Karriäranställningarnas innehåll, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:Ub18 yrkande 5 och avslår motion 2012/13:Ub17 yrkande 2. Jag anser att lektorernas forskningsanknytning måste tydliggöras i förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. För att stärka lektorernas forskningsanknytning bör ungefär en fjärdedel av tjänsten ägnas åt forskning. Forskningsarbetet kommer det övriga kollegiet till del eftersom det i uppdraget som lektor ingår att handleda andra lärare inom ämnesområdet och vara en brygga mellan universitetsvärlden och den lokala skolan. Att lektorn håller sig ajour med forskningsutvecklingen och sprider sin kunskap till kollegiet innebär att arbetsplatsen får möjlighet att förbättra sin verksamhet. är det viktigt att lektorns huvudsakliga verksamhet är själva undervisningen, och därför finner jag det rimligt att lektorn använder en fjärdedel av sin tjänst till forskning. Det är en rimlig avvägning mellan skolans ordinarie verksamhet och forskningsuppdraget. Jag anser att den arbetstid som används till forskning borde bekostas av arbetsgivaren och att forskningen borde finansieras genom att ett statligt stimulansbidrag riktas till huvudmännen som i gengäld ingår ett avtal med ett lämpligt lärosäte.