bet · H101NU2 · 2013-11-28 00:00:00 — De stödformer som har utvärderats är regionalt investeringsstöd, transportbidrag, regionalt nedsatta socialavgifter samt de delar av regionalt bidrag till företagsutveckling som ges i form av konsultcheckar. Utvärderingarna har avrapporterats i fyra rapporter samt en sammanfattande rapport1[ Regionalt investeringsstöd. En effektutvärdering i en värld med många företagsstöd (WP 2012:16), Regionalt transportbidrag. En effektutvärdering med fokus på sågverksindustrin (WP 2012:17), Regionalpolitiska effekter av sänkta socialavgifter (Rapport 2012:01), Företagsrådgivning i form av konsultcheckar. En effektutvärdering av konsultcheckar inom ramen för regionalt bidrag för företagsrådgivning. (WP 2012:02) samt En samlad utvärdering av de regionala företagsstöden. Sammanfattning och diskussion med utgångspunkt från fyra effektutvärderingar (Rapport 2012:12).]. Inom ramen för uppdraget har Tillväxtanalys även publicerat en studie som redovisar en historisk tillbakablick över och en analys av regionalpolitikens utveckling2[ Från aktiv lokaliseringspolitik till regional politik (WP 2012:18).]. Vad gäller det regionala investeringsstödet talar resultaten av studien för att stödet har en positiv effekt på de stödmottagande arbetsställenas överlevnad, investeringar, sysselsättning och produktion. Antalet anställda uppvisar den mest påtagliga effekten. Tillväxtanalys fick vidare regleringsbrev i uppdrag att belysa vilken betydelse samverkan mellan olika geografiska nivåer och sektorsområden kan ha för hållbar lokal och regional tillväxt. En del i uppdraget handlar om att analysera hur förutsättningarna för kommunernas arbete med att främja näringslivets utveckling kan förbättras så att arbetet blir mer effektivt. Särskilt mindre kommuner ska uppmärksammas. Den andra delen av uppdraget handlar om fysisk planering som instrument för lokalt och regionalt tillväxtarbete. har inlett en granskning av statligt stöd till regional projektverksamhet. Bakgrunden till granskningen anges på webbplats. Där uppger myndigheten att det är sammanlagt 38 organisationer (länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och regioner) som fattar beslut om den regionala projektverksamheten. Det framgår också att det finns en stor variation mellan vilken typ av projekt som får bidrag. Myndigheten konstaterar att den, i likhet med andra utredningar och myndigheter, ser att komplexiteten inom regionalpolitiken medför vissa risker och problem, t.ex. inom områden som transparens, ansvarsutkrävande och samordning. har antalet aktörer ökat och mer statligt ansvar förskjutits till regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan. Rollerna hos de olika aktörerna har också i och med detta utvecklats, vilket menar försvårar möjligheten att överblicka verksamheten. Syftet med granskningen är att undersöka systemet med regionala projektmedel när det gäller dessa faktorer mot bakgrund av krav på tydlighet, transparens och god resurshushållning. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Landsbygdsprogrammet är en del i för att nå målen i den gemensamma landsbygdspolitiken. Programmet innehåller satsningar i form av stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden, och dessa finansieras ungefär till hälften av och till hälften av EU. Den största delen av pengarna går till miljöersättningar (ca 3/4). De resterande pengarna går till satsningar för att gynna och bredda företagande, öka konkurrenskraften och förbättra livskvaliteten på landsbygden. Det nuvarande landsbygdsprogrammet gäller –2013. Landsbygdsprogrammet ligger inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. Det svenska landsbygdsprogrammet –2020 kommer att beslutas . och har enligt uppdrag lämnat ett tekniskt underlag inför framtagandet av nästa landsbygdsprogram . Förslaget har varit ute på remiss, och remissvaren har sammanställts . I en parallell process har arbetet med den s.k. partnerskapsöverenskommelsen påbörjats (se vidare avsnittet om ). I budgetpropositionen (utg.omr. 23) anges att landsbygdsprogrammet ska fortsätta att stärka jordbrukets konkurrenskraft och förutsättningarna för jobb på landsbygden, understödja miljö- och klimatarbetet och bidra till en hållbar förvaltning av naturresurser. Som beskrivs mer utförligt i föregående års betänkande om utgiftsområde 19 Regional tillväxt (bet. 2012/13:NU2) har utskottet tillsammans med miljö- och jordbruksutskottet genomfört en uppföljning av vissa frågor inom landbygdsprogrammet (2012/13:RFR4). anordnade utskotten ett seminarium med anledning av uppföljningen där bl.a. erfarenheter av arbetet med tillgången till grundläggande tjänster inom ramen för programmet presenterades, både från ett kommunalt perspektiv och från perspektiv. har granskat om regeringen och de berörda myndigheterna effektivt har verkat för att nå målen för EU:s landsbygdsprogram. I rapporten – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? (RiR 2013:13) redovisar resultatet av granskningen. Den övergripande slutsatsen är att det finns många möjligheter att förbättra måluppfyllelsen i landsbygdsprogrammet. menar att målen i begränsad utsträckning har varit styrande för programmet i planeringen, i fördelningen av medel och i genomförandet. framhåller även att en annan viktig slutsats är att förändringen av programmet från jordbruksstöd till landsbygdsstöd har varit trög. Endast en liten mängd stödmedel har avsatts till åtgärder utanför jordbrukssektorn, och arbetet med att nå ut till olika målgrupper utanför jordbrukssektorn har inte varit tillräckligt prioriterat på länsstyrelserna. Effektiviteten i det svenska landsbygdsprogrammet undersöks även i en nyutkommen (2013:6). Rapporten visar bl.a. att de olika åtgärderna inom programmet har stora s.k. undanträngningseffekter, dvs. att de tränger undan verksamheter som annars hade kommit till stånd. Vidare framkommer att det för många av de granskade insatserna inte kan påvisas några positiva effekter. En annan slutsats som dras i rapporten är att för mycket resurser satsas på breda stöd med oklara effekter på miljön. Inför kommande programperiod föreslås bl.a. att insatserna bör inriktas på åtgärder som skapar bättre förutsättningar för samtliga näringsidkare på landsbygden snarare än att bara stödja jordbruket. Som framgår i budgetpropositionen (utg.omr. 19) genomför regeringen initiativet Attraktionskraft . Initiativet beskrivs av regeringen som en arena för dialog och samverkan med fokus på att lyfta fram framgångsfaktorer som bygger lokal och regional attraktionskraft. Attraktionskraft utgår från regeringens befintliga politik och fokuserar på fem områden: kommersiell service, kultur, fritid och det civila samhället, digital kapacitet och tillgänglighet, kulturella och kreativa näringar, destinationer och upplevelser samt boendemiljöer. ska medverka i genomförandet av Attraktionskraft . Myndighetens medverkan ska enligt regleringsbrevet ske utifrån redan givna ramar för verksamheten, i syfte att synliggöra och främja arbetet med att utveckla attraktiva miljöer lokalt, regionalt och nationellt såväl för företag som för individer. ska redovisa sin medverkan och sina erfarenheter . –2013 medverkar i 13 territoriella samarbetsprogram som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. I de gränsregionala programmen samarbetar med de närmaste grannländerna för att öka förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Som framgått tidigare är territoriellt samarbete ett prioriterat område i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Ett par av riktlinjerna i strategin är att minimera gränshinder för gränspendlare och näringsliv med gränsöverskridande verksamhet och främja gränsöverskridande nätsamverkan mellan företag. har bedömt att det finns ett behov av att analysera detta ytterligare eftersom många små och medelstora företag upplever problem vid gränsöverskridande verksamhet. Myndigheten kommer därför med början att arbeta med projektet – ett område för tematiskt utbyte. Syftet med insatsen är att stärka möjligheterna för svenska små och medelstora företag att nå en internationell marknad genom att reducera gränshinder. Av budgetpropositionen (utg.omr. 19) framgår att regeringen fattade beslut om att bevilja bidrag med för perioden –2015. Bidraget ska främst stödja riksförbundet i dess roll som forum för utveckling och information i frågor som rör arbete, boende, service och miljöfrågor i landets skärgårdar. har i regleringsbrevet fått regeringens uppdrag att redovisa genomförande, erfarenheter och resultat av myndighetens dialoger genom ett s.k. skärgårdsforum. Syftet med forumet är att skapa och upprätthålla ett forum för samråd och dialog mellan aktörer inom skärgårdsområdet. Myndigheten genomförde ett nationellt skärgårdsforum på temat samhällsplanering och medborgardialog. I regleringsbrevet fick i uppdrag att göra en översyn av hur man regionalt arbetar för att ta till vara kompetens, företagande och entreprenörskap hos personer med utländsk bakgrund i det regionala tillväxtarbetet. I rapporten ord till handling – integration och mångfald i ett tillväxtperspektiv konstaterar myndigheten att det finns många aktörer på den regionala arenan som arbetar med integration och tillväxt, vilket leder till att insatserna har en tendens att bli splittrade. Det saknas samordning både på regional och på nationell nivå. framhåller att det är viktigt att skapa bra strukturer och bättre förutsättningar för nationellt och regionalt lärande. Det framgår även i rapporten att det från regionernas sida efterfrågas tydligare riktlinjer och riktade uppdrag inom området integration och tillväxt. Vidare konstateras att framgångsrika projekt på lokal eller regional nivå sällan lever kvar inom den ordinarie verksamheten efter projektens slut. föreslår bl.a. att regionerna ges i uppdrag att samordna regionalt arbete inom integration och tillväxt som samlar näringsliv samt offentliga och ideella aktörer. En stärkt nationell samordning t.ex. via tematisk myndighetsgruppering föreslås vidare samt att det utses en nationell aktör som får i uppdrag att samordna lärande och metodstöd inom området integration och tillväxt. Inledningsvis vill utskottet uttala sitt stöd för regeringens politik på området regional tillväxt. Den grundläggande hållningen är alltjämt att det övergripande målet för politikområdet – utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft – väl avspeglar utskottets inställning till vad som måste eftersträvas med den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet ser positivt på regeringens arbete med frågor gällande lokal och regional attraktivitet, vilket bl.a. sker genom satsningen Attraktionskraft som har fokus på näringsliv och företagande. Vidare står utskottet fortfarande bakom den inriktning för det strategiska tillväxtarbetet för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning som regeringen presenterade i en skrivelse till (skr. 2009/10:221, bet. 2010/11:NU2). Utskottet har också behandlat regeringens skrivelse med anledning av den andra utvärderingen av strategin (skr. 2012/13:154, bet. 2013/14:NU4) och framhöll då betydelsen av de insatser som görs för regional tillväxt i inom ramen för strategin. Just nu pågår förhandlingar mellan regeringen och kommissionen om den framtida svenska nationella strategin för sammanhållningspolitiken 2014–2020, den s.k. partnerskapsöverenskommelsen. Det har även pågått ett intensivt arbete på regional nivå med att ta fram regionala program för nästa strukturfondsperiod. Utskottet noterar att enligt kommissionens förslag omfattas av två mål inom sammanhållningspolitiken för nästa programperiod, målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning samt målet för territoriellt samarbete. Utskottet ser fram emot att återkomma kring den framtida strategin i samband med att regeringen överlämnar partnerskapsöverenskommelsen till . Utskottet övergår nu till att kommentera de aktuella motionerna. I flera motioner framhålls behovet av att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas. I motion 2013/14:N426 (S) framhålls behovet av att utforma en framtidsstrategi för både urban tillväxt och landsbygdsutveckling. Behovet av en urban tillväxtpolitik framhålls även i motion 2013/14:N414 (S), och i motion 2013/14:N366 (S) efterfrågas ett landsbygdspolitiskt program. I ett par motioner, 2013/14:N248 (S) och 2013/14:N298 (S) efterfrågas en aktiv regionalpolitik, vidare efterfrågas i den förstnämnda motionen även en regional utvecklingsstrategi. Önskemål om att möjligheten att bo kvar och arbeta på landsbygden ska ses över framförs i motionerna 2013/14:N329 (M), 2013/14:N264 (KD) och 2013/14:N434 (M). Motionärerna framhåller att det vore önskvärt med ytterligare åtgärder på området, och i den sistnämnda motionen efterfrågas en översyn av möjligheten att stödja en utveckling mot ökat företagande på landsbygden. Med anledning av dessa motioner vill utskottet framhålla vikten av att det regionala perspektivet synliggörs. En bra grund för detta, menar utskottet, är den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Utskottet kan konstatera att regeringen har genomfört ett antal åtgärder som ligger i linje med denna strategi. Vidare vill utskottet erinra om att strategin för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167), den s.k. landsbygdsstrategin, är aktuell. Därtill bör även framhållas att åtgärder inom andra utgiftsområden, t.ex. inom ramen för den generella näringslivspolitiken, har positiva effekter för förutsättningarna att leva och verka i hela landet. Det gäller även insatser inom ramen för landsbygdspolitiken och kommunikationer. Med anledning av vad som framhålls i motionerna 2013/14:N426 (S), 2013/14:N260 (S) och 2013/14:N296 (S) om skärgården vill utskottet anföra följande. Den regionala tillväxtpolitiken är som framgår i detta betänkande inriktad mot att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften i alla delar av landet. Vissa riktade insatser förekommer dock, exempelvis i form av stöd till och ett skärgårdsforum. Tillgången till en fungerande kommersiell och offentlig service är av stor betydelse, inte minst för landsbygds- och skärgårdskommuner. Regeringens insatser på detta område framgår i avsnittet om kommersiell och offentlig service på landsbygden i detta betänkande. Dessa insatser i kombination med generella insatser för att underlätta företagande bidrar till att göra det enklare att vara fast bosatt eller sommarboende i skärgårdsområden. Utskottet har tidigare behandlat förslagen i motion 2013/14:N360 (V) om samordning av olika insatser (bet. 2012/13:NU2). Vid det tillfället framhöll utskottet sin uppfattning att hur organiseras är en fråga för regeringen att avgöra. Utskottet står alltjämt fast vid den uppfattningen. Utskottet noterar att det finns en förstärkt samverkan inom avseende landsbygdsfrågor där en arbetsgrupp som sträcker sig över flera departement gör s.k. landsbygdssäkringar av beslut. I nämnda motion efterfrågas vidare att det ska tillsättas en utredning som utvärderar vad privatiseringar och uppbrytning av statliga monopol har haft för konsekvenser för landsbygden. Med anledning av det vill utskottet erinra om det uppdrag som Tillväxtanalys har att utvärdera insatser och analysera förutsättningarna för en hållbar tillväxt i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden, inklusive tillgänglighet till kommersiell och offentlig service. I motion 2013/14:N442 (S) betonas behovet av ett integrationsperspektiv i den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen framhåller att integration och mångfald i ökad grad ska främjas inom det regionala tillväxtarbetet. Detta gäller bl.a. i arbetet inom de regionala kompetensplattformarna och strukturfondsprogrammen 2014–2020. Vidare noterar utskottet att regeringen avser att se över förutsättningarna för att stärka samordningen mellan nationella myndigheter med ansvar för integration och mångfald i ett regionalt tillväxtperspektiv . Utskottet välkomnar detta. Vad gäller gränshinder för företag, som framhålls i motion 2013/14:N239 (M), delar utskottet motionärens uppfattning att det är viktigt med insatser för att minimera dessa. Utskottet är därför positivt till att regeringen avser att ägna särskild uppmärksamhet åt gränsöverskridande utmaningar, bl.a. för näringslivet, i syfte att skapa förutsättningar för gränsöverskridande regionförstoring inom ramen för den framtida sammanhållningspolitiken och målet för territoriellt samarbete. Utskottet vill även erinra om det löpande samarbetet som sker inom , dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper som spelar en viktig roll bl.a. när det gäller att kartlägga och avlägsna gränshinder. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om avseende administrationen i strukturfondsprojekt samt medfinansiering. Detta görs med hänvisning till pågående arbete och kommande förslag. Jämför reservation 4 (S, MP, V) och särskilt yttrande 2 (MP, V). Målet med EU:s sammanhållningspolitik är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom unionen. Sammanhållningspolitiken syftar även till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad och till utveckling och förbättrad konkurrenskraft i regioner. Sammanhållningspolitiken finansieras med strukturfonderna och genomförs i nationella eller regionala program. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. För programperioden –2013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF, se prop. 2013/14:1 utg.omr. Medlen från Eruf fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Budgetpropositionens resultatredovisning visar att de åtta regionala strukturfondsprogrammen –2013 omfattar ca . EU-medlen ska enligt beräkningarna medfinansieras med nationella offentliga medel om ca . Näringslivets medfinansiering beräknas uppgå till ca . Den totala omslutningen för de regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till ca . Det mest prioriterade och ekonomiskt största området i de regionala strukturfondsprogrammen är forskning och utveckling, innovation samt entreprenörskap, följt av transport, regional attraktivitet och turism samt informationssamhället. deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program och tre är transnationella program. Insatserna ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att stärka innovativa miljöer och främja nätverk och samverkan i näringslivet. Programmen förväntas också bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till samhällsservice, ökad tillgänglighet samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . pågår förhandlingar inför programperioden –2020. För att programmen på ett effektivt sätt ska bidra till målen för 2020-strategin och till målen i för bör insatserna ytterligare fokuseras enligt regeringens bedömning. När det gäller den framtida sammanhållningspolitiken framgår att kommer att träffa en partnerskapsöverenskommelse med kommissionen för programperioden –2020. Överenskommelsen ska fungera som den övergripande strategin för de fyra fonderna. Inom ramen för arbetet med överenskommelsen har regeringen och fört dialoger med aktörer på lokal och regional nivå, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, företrädare för civilsamhället samt myndigheter. Regeringen ser att dialogerna har bidragit till arbetet med att utforma och förankra partnerskapsöverenskommelsens prioriteringar och innehåll. Under den kommande programperioden omfattas , enligt kommissionens förslag, av två mål inom sammanhållningspolitiken. Målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning samt målet för territoriellt samarbete. Enligt regeringen finns det behov av stärkt samordning mellan de förvaltande myndigheterna för strukturfonderna under nästa programperiod samt en reell förenkling av genomförandet av strukturfonderna med fokus på projektägarna. Vidare framhåller regeringen vikten av näringslivets deltagande och engagemang i programarbetet och konstaterar att detta behöver utvecklas. Regeringen har därför beslutat att öppna för möjligheten att använda sig av privat medfinansiering för program inom Europeiska regionala utvecklingsfonden för att växla upp EU-medel. Flera nationella myndigheter har i regleringsbrevet fått i uppdrag att bistå i förberedelser för programperioden –2020. Myndigheterna ska också utifrån sina ansvarsområden bistå de regionala aktörer som fått i uppdrag att utarbeta förslag till strukturfondsprogram eller motsvarande. Regeringen har även fattat flera beslut –som ett led i förberedelsearbetet. Besluten avser erbjudanden och uppdrag att påbörja planeringsprocessen med framtagande av program och övriga administrativa förberedelser. Dessa framgår i budgetpropositionen (utg.omr. 19 s. 31). I kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) framhålls att bör uppmana regeringen att upprätta en tidsplan i syfte att genomföra de åtgärder som föreslår för att lösa de administrativa problemen för strukturfondsprojekten (yrkande 12), och att dessa åtgärder ska vara på plats innan den nya programperioden för fonderna inleds 2014 (yrkande 13). I motion 2013/14:N399 av m.fl. (S) framhålls svårigheter med att få fram medfinansiering till projekt inom ramen för EU:s strukturfondsprogram och att den regionala variationen är stor liksom variationen mellan olika verksamhetsområden. Motionärerna menar att detta i slutänden kan innebära att medel som borde komma till del inte gör det, eftersom man inte kan starta projekt. bör därför påtala för regeringen att det behövs ett nationellt initiativ för att se till att landets beskärda del av EU-medel används på ett bra sätt och förhindrar geografiska olikheter i tilldelningen av medel. Sammanhållningspolitiken 2014–2020 nåddes en överenskommelse mellan rådet, och kommissionen om kommissionens förslag till en reformerad sammanhållningspolitik och strukturfondsförordningarna för perioden –2020. Förhandlingar om partnerskapsöverenskommelsen pågår mellan och kommissionen. Partnerskapsöverenskommelsen kommer att överlämnas till i form av en skrivelse från regeringen. Enligt uppgift från kan ett beslut om partnerskapsöverenskommelsen tas , och underlaget kommer därefter att skickas till kommissionen. Utskottet vill inledningsvis, liksom tidigare då frågor som rör har behandlats, framhålla den betydelse fonderna har för den regionala tillväxten i . Utskottet har i närtid avstyrkt likalydande förslag som de som här läggs fram i motion 2013/14:N426 (S) om administrationen i strukturfondsprojekten (bet. 2012/13:NU22 och bet. 2013/14:NU4). har utskottet hänvisat till det förenklingsarbete som pågår inom ansvariga myndigheter inför den kommande programperioden där granskning, enligt regeringens instruktion, ska vara vägledande. Utskottet har även noterat att myndigheternas förenklingsarbete fortskrider med intensifierad takt . Av budgetpropositionen framgår att det enligt regeringens bedömning finns ett behov av stärkt samordning mellan de förvaltande myndigheterna för strukturfonderna nästa programperiod och en reell förenkling av genomförandet av strukturfonderna med fokus på projektägarna. Utskottet, som ansluter sig till den bedömningen, vill återigen betona vikten av att förenkla administrationen i strukturfondsprojekten. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på att regeringen vidtagit flera åtgärder.