bet · H001KrU5 · 2013-02-21 00:00:00 — 2012/13:KrU5 Kultur och fritid för barn och unga Kultur och fritid för barn och unga I detta betänkande behandlar utskottet 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkanden om utvärdering och uppföljning av satsningen Skapande skola avstyrks med hänvisning till bl.a. pågående arbete. Motionsförslag om maxtaxesystem samt översyn av och lagstiftning om musik- och avstyrks med hänvisning till att detta är frågor för kommunerna. Även motionsförslag om behovet av nätvandrare avstyrks. Utskottet tillstyrker inte heller motionsförslag om stöd till mindre föreningar. I betänkandet finns tio reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av Skapande skola 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 10, 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 1 (S, MP, V) Utvidgning av Skapande skola 2012/13:Kr203 av (KD). Reservation 2 (SD) Lagstiftning om musik- och 2012/13:Kr213 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (V) Utredning om musik- och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 4 (S, MP, V) Avgifter i musik- och 2012/13:Kr240 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Kr242 av m.fl. (S) och 2012/13:Kr302 av och (båda S). Reservation 5 (S, V) 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 5. Reservation 6 (MP) Utredning om kommuners skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet 2012/13:Kr214 av m.fl. (V). Reservation 7 (V) 2012/13:Kr226 av i och (båda S) yrkande 2. Reservation 8 (S, V) Frizoner för unga hbtq-personer 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 9 (MP, V) Stöd till föreningar för unga 2012/13:Kr226 av i och (båda S) yrkandena 1 och 3. Reservation 10 (S, V) 2012/13:Kr257 av (FP) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (M), (S), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . fick utskottet information av (SMoK) om dess verksamhet. Utgångspunkten för kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska målen som presenterades i propositionen Tid för kultur och som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken bl.a. särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Regeringen har tre övergripande prioriteringar för sin kulturpolitik. En av dessa är barns och ungas rätt till kultur. Kultur är viktigt för barns och ungas utveckling och lärande. Kunskap och insikt om den egna kulturen är också en förutsättning för att bättre förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering och uppföljning av satsningen Skapande skola med hänvisning till att utvärderingar och uppföljningar redan gjorts eller planeras att genomföras . Vidare avslås ett yrkande om att utreda möjligheten att utvidga Skapande skola till att även omfatta förskolan. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 10 föreslås en fördjupad utvärdering av Skapande skola. Denna bör ske i samarbete mellan och Myndigheten för kulturanalys. I motionen anförs att regeringens målsättning varit alltför låg och att fortsatta satsningar är viktiga. I motionen anförs vidare bl.a. att under de tre verksamhetsår som gått har långt ifrån hälften av de berörda eleverna arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. En annan aspekt som man menar bör undersökas är om Skapande skola verkligen bidrar till mer konst och kultur i skolan eller om huvudmännen väljer att inte köpa in kultur vid sidan om satsningen. Också i kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 21 begärs en fördjupad utvärdering av Skapande skola. I motionen anförs att regeringens målsättning varit för låg och fortsatta satsningar på området är därför viktiga. I motion 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att det behövs en fördjupad kunskap om Skapande skolas effekter för att nå de mål som fastställs i läroplanen. I motionen framförs bl.a. att satsningen inte är tillräcklig och att det är oklart om den leder till att skolan bättre når upp till de mål som fastställs av läroplanen. Enligt motionärerna vet man inte heller vilka elever det är som får ta del av aktiviteter inom ramen av satsningen. (KD) framför i motion 2012/13:Kr203 att regeringen bör utreda möjligheten att utvidga satsningen Skapande skola även till förskolan. Satsningen Skapande skola inrättades 2008 i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. Anslaget 1:3 Skapande skola (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) uppgår 2013 till ca , varav tillfördes i samband med utvidgningen av satsningen till att omfatta även förskoleklass. Bidrag fördelas av i enlighet med förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med statsbidraget är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskoleklass och årskurs 19 med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag som i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet anges som en del i skolans måluppfyllelse. Bidraget syftar också till att öka tillgången till kulturens alla uttrycksformer för eleverna och öka möjligheterna till eget skapande. fördelade 2012 sammanlagt till 252 kommuner och 126 fristående skolor. har i enlighet med uppdrag av regeringen följt upp Skapade skola-satsningen. I den senaste uppföljningen beskrivs bl.a. former för barns och ungas möte med konst och kultur liksom former för det egna skapandet. Uppföljningen visade även hur barns och ungas delaktighet och inflytande har utvecklats. Inom ramen för uppföljningen genomfördes två enkätundersökningar, dels till kommunerna, där man bl.a. tittade på elevernas delaktighet, dels till de kulturinstitutioner som har deltagit i satsningen. uppföljning av bidraget visar att 2 174 skolor och sammanlagt 280 000 elever i årskurs 49 genomförde Skapande skola-projekt under /11. De huvudmän och kulturaktörer som har varit involverade i satsningen har varit övervägande positiva till satsningen. Huvudmännen anger att insatserna har bidragit till ett förbättrat samarbetsklimat på skolorna och att elevernas självkänsla och självförtroende har stärkts. Uppföljningen redovisas i en nulägesanalys, skriftserie 2012:2. har i uppdrag att i samråd med sprida goda exempel på hur skolor har arbetat framgångsrikt med satsningen Skapande skola som en del av undervisningen. Syftet är att visa på konkreta tillvägagångssätt i undervisningen för att öka det pedagogiska värdet av Skapande skola. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för kulturanalys har initierat en forskningsbaserad utvärdering av Skapande skola. Denna utvärdering kommer att slutredovisas . Utskottet kan konstatera att genom satsningen Skapande skola har alla barn oavsett förutsättningar fått möjlighet att ta del av kulturella upplevelser och till eget skapande. Utskottet vill här understryka den betydelse som satsningen Skapande skola har. Satsningen leder till en ökad samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Vidare bidrar den till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att betydelsen av att ge barn och unga förutsättningar att skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer, såsom bild, sång och musik, drama, rytmik, dans och rörelse liksom med hjälp av tal- och skriftspråk, uttryckligen lyfts fram i skolans läroplaner. Detta kan vara ett led i barns och ungas lärande och utveckling. Skapande skola ska vara ett komplement till det skolan redan har i uppdrag att göra, och bidraget från ersätter inte kommunens ordinarie uppdrag enligt läroplanen (förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Utskottet erinrar också om den verksamhet som bedrivs inom ramen för den kommunala kultur- och . Utskottet konstaterar att ett flertal uppföljningar har genomförts eller har påbörjats. Utskottet noterar vidare att redan genomförda uppföljningar visar att satsningen Skapande skola har fått ett starkt genomslag i landets kommuner. Utskottet uppfattning är att nya satsningar, särskilt av sådant genomgripande slag som satsningen Skapande skola, givetvis bör följas upp noga. Utskottet menar dock att så sker. Utskottet finner därför inga skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om ytterligare uppföljning och utvärdering av satsningen Skapande skola och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Kr320 (S) yrkande 10, 2012/13:Kr465 (S) yrkande 21 och 2012/13:Kr455 (MP) yrkande 5. Vad gäller frågan om en utvidgning av satsningen Skapande skola till förskolan konstaterar utskottet att förskoleklassen ingår i skolan, har gemensam läroplan med skolan och att eleverna i förskoleklassen ofta delar sin vardag med årskurs 1. Förskolans syfte är dels att stimulera barns utveckling och lärande, dels att erbjuda barnen en trygg omsorg. Förskolans värdegrund och uppdrag formuleras i förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Utskottet vill här också erinra om det samarbete som ofta finns mellan bibliotek och förskolor. Utskottet anser inte att motion 2012/13:Kr203 (KD) bör leda till något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lagstiftning vad gäller musik- och samt motionsyrkanden om en översyn av musik- och i . Jämför reservationerna 3 (V) och 4 (S, MP, V). I partimotion 2012/13:Kr213 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma med lagstiftningsförslag om hur ska kunna etableras i alla kommuner och hur detta bäst ska finansieras. I motionen framförs att alla kommuner ska ha en skyldighet att tillhandahålla verksamhet i kulturskola för barn och unga. I motionen erinras om det mervärde som skapas när kultur och kulturskapande blir en del av människors liv. i m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Kr320 yrkande 9 en översyn av kultur- och . I motionen framförs att det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Det finns, menar motionärerna, flera frågor som rör kultur- och som kan och bör diskuteras, bl.a. chefs- och rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, avgiftsfrågan, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Det är viktigt att på nationell nivå följa utvecklingen av kultur- och . I motionen föreslås därför att regeringen ger ett särskilt uppdrag till att i samarbete med Kommuner och Landsting och (SMoK) följa utvecklingen och göra en översyn av kultur- och i . I motion 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 6 förslås en utredning om möjligheten att stärka musik- och roll för att fler barn och unga runt om i hela landet ska kunna ta del av verksamheten. I motionen understryks vikten av att ge alla barn rätt att lära sig att spela ett instrument, sjunga i kör eller utvecklas genom och med kultur. I motionen pekas på att har föreslagit att man ska göra musik- och till en egen skolform och ge alla elever chansen att delta. Den svenska musik- och är , styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser samt avgiftsintäkter. Statliga medel och statligt regelverk saknas för den kommunala musik- och . Den kommunala startade som en del av folkbildningstanken, men det var först som den kommunala blev allmänt förekommande. bedrivs musikskola i nästan hela landet. breddades till att även omfatta annan estetisk verksamhet. Cirka hälften av skolorna har utvecklats till kulturskolor som omfattar minst tre konstformer. Cirka 363 000 elever går i musik- och , vilket gör att är ett av de land som utbildar flest musik- och kulturskoleelever. Statens kulturråds rapport och ungas kultur (Kulturen i siffror 2010:1) visar att antalet elever i musik- och kulturskolorna varit relativt och pendlat mellan som högst 380 000 barn och som lägst 340 000 barn . bildades (SMoK) där av landets kommuner är medlemmar. SMoK arbetar bl.a. med opinionsbildning, mediekontakter och faktainsamlande samt anordnar kurser, konferenser och utbildningar. sammanställer statistik om musik- och i en årlig nulägesrapport. Nulägesrapporten visar att endast 11 kommuner helt saknar musik- och kulturskola (dessa är , , , , , , , , , och ). Genomsnittet i landet är (, och har , och och ). instiftade 2009 priset Bästa musik- och kulturskolekommun. utnämndes , , till Bästa musik- och kulturskolekommun. I samband med behandlingen av regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet behandlade utbildningsutskottet en motion från med förslag bl.a. om att skollagen borde ändras så att det klart skulle framgå att det ska finnas kultur- och musikskolor i alla kommuner. anförde då bl.a. följande (bet. 2009/10:UbU21 s. 118): Utskottet delar uppfattningen att kultur och musik är viktiga för att utveckla elevernas personlighet och intressen. Musik- och kulturskolorna fyller en viktig uppgift, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Utskottet menar att skolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov och intressen är stora. Avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar kraftigt mellan kommunerna. Utskottet anser dock att detta är en angelägenhet för kommunerna. behandlade likalydande motioner om en utredning om musik- och vid förra . Utskottet underströk då betydelsen av Skapande skola-satsningen som infördes för hela 2011. Utskottet menade att skolor och kommuner, inom ramen för denna satsning, har möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan (bet. 2011/12:KrU3). Som utskottet har konstaterat är den svenska musik- och en angelägenhet. Verksamheten styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser. Musik- och spelar en stor roll för barns och ungdomars möjligheter att själva få pröva på musik och andra kulturformer. Det mervärde som här skapas är svårt att mäta. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta upp ett exempel inom musik- och , El Sistema, en kör- och orkesterskola, ursprungligen från , där man arbetar med musiken som verktyg för ett socialt hållbart samhälle. El Sistema-modell startade i och har vuxit och finns runt om i landet. Metoden bygger bl.a. på att individen utvecklas i gruppen, i samspelet och i interaktion med sina medmusikanter. Stor vikt läggs vid att barnet ska få utveckla sitt engagemang och förstå sig själv i relation till gruppen. El Sistema involverar familjen i undervisningen. Betydelsen av äldre förebilder betonas; i samarbetar t.ex. inom ramen för modellen med . Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete med att utveckla den kommunala musik- och sker bl.a. inom organisationen där av kommunerna är medlemmar. SMoK arbetar bl.a. med opinionsbildning, mediekontakter och faktainsamlande samt anordnar kurser, konferenser och utbildningar. Som ovan nämnts sammanställer SMoK årlig statistik om musik- och i kommunerna. SMoK samarbetar med Kommuner och Landsting i bl.a. ett gemensamt projekt, Kulturskola 2030, som ska presenteras på . Man har bl.a. tittat närmare på hur stor betydelse musik- och har för kulturlivet och hur viktig den är för barn och ungdomar. Utskottet har i detta sammanhang också noterat att i en rapport från visat att svensk musikexport ökar och att intresset för kulturella och kreativa näringar ökar. Den svenska musikbranschen omsatte enligt rapporten (Musikbranschen i siffror Statistik ) inom och hade ett exportvärde på . Musik- och kulturskolorna är en av landets största satsningar på barn- och ungdomskultur. Utskottet konstaterar att som musik- och kulturskolorna är välbesökta och uppskattade verksamheter saknas större uppföljningar av vad verksamheten innebär för eleverna. Utskottet menar att det mot denna bakgrund vore intressant med en nationell uppföljning, inte minst kan det vara intressant att belysa relationen mellan musik- och kulturskolorna och satsningen Skapande skola. Utskottet vill också peka på den möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan som Skapande skola och musik- och tillsammans innebär. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Kr213 (V) yrkande 1, 2012/13:Kr320 yrkande 9 och 2012/13:Ub455 yrkande 6. Avgifter inom musik- och Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om begränsning av avgifterna inom den kommunala musik- och med hänvisning till att detta är en angelägenhet. Jämför reservation 5 (S, V). I motion 2012/13:Kr240 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att regeringen bör verka för att musik- och kulturskolorna ska vara tillgängliga för alla. För att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att ta aktiv del av kulturaktiviteter bör det säkerställas att hinder på grund av ekonomiska eller sociala faktorer eller funktionsnedsättning undanröjs. I motion 2012/13:Kr242 av m.fl. (S) anförs att den kommunala musik- och bör bli tillgänglig för alla barn. I motionen framförs att det är förödande om barn på grund av ekonomiska omständigheter inte får tillgång till ett brett kulturutbud och att det är angeläget att samhället ser till att barn och ungdomar får kontakt med olika kulturyttringar redan i . Motionärerna anser att regeringen bör se över olika handlingsvägar för att göra musik- och tillgänglig för alla barn och vill som ett första steg införa en stimulans till de kommuner som har sänkt eller sänker sina avgifter till maximalt per termin inom musik- och . I motion 2012/13:Kr302 av och (båda S) begärs en översyn av möjligheten att erbjuda musik- och kulturskola med hög kvalitet och låga eller inga avgifter. I motionen framförs att det är viktigt att barns och ungdomars möjlighet att delta i musik- och verksamhet underlättas och att segregation motarbetas. Ingen ska behöva avstå från att delta i kultur- och på grund av en hög avgift. I samband med behandlingen av regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet behandlade utbildningsutskottet en motion från med bl.a. förslag om att ett tak borde sättas för hur höga avgifter som får tas ut. konstaterade i sitt betänkande bl.a. att detta var en angelägenhet för kommunerna (bet. 2009/10:21 s. 118). har därefter i betänkande 2010/11:UbU7 behandlat en motion från vardera Socialdemokraterna, och om maxtaxa för avgifter till landets musik- och kulturskolor. I motionerna framhölls att avgifterna kan vara höga och att många barn därför inte har möjlighet att ta del av utbudet. anförde i sak samma som föregående år (s. 65). behandlade i betänkande 2012/13:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner två motionsyrkanden av från den allmänna motionstiden med budgethöjande förslag om maxtaxa i musik- och kulturskolorna. ställde sig bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet och avstyrkte motionsyrkandena (s. 10 f.). behandlade likalydande motioner om avgifter vid förra . Utskottet ansåg då att avgifterna inom den kommunala musik- och är en angelägenhet för kommunerna och underströk betydelsen av Skapande skola-satsningen som infördes för hela 2011. Utskottet menade att skolor och kommuner, inom ramen för denna satsning, har möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan. har i samtliga fall beslutat i enlighet med respektive utskotts förslag. Statens kulturråds rapport och ungas kultur (Kulturen i siffror 2010:1) visar att antalet elever i musik- och kulturskolorna varit relativt och pendlat mellan som högst 380 000 barn och som lägst 340 000 barn . Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att alla barn oavsett förutsättningar ska ges goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla det egna skapandet. Utskottet delar också utbildningsutskottets uppfattning att musik- och fyller en mycket viktig uppgift, bl.a. för att utveckla elevernas personlighet och intressen. Förskolors och skolors samverkan med musik- och är också betydelsefull för att stärka skolans estetiska verksamhet. Utskottet är medvetet om att avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar mellan kommunerna. Som har framgått ovan har utskottet behandlat liknande yrkanden tidigare (bet. 2011/12:KrU3). Utskottet menade då, i likhet med utbildningsutskottet, att avgifterna inom den kommunala musik- och är en angelägenhet för kommunerna. Utskottet har ingen annan uppfattning nu än att detta är ett kommunalt ansvar. Inom ramen för kommunernas ansvar ligger att fördela medel till olika verksamheter. Utskottet anser inte att motionerna 2012/13:Kr240 (S) yrkande 1, 2012/13:Kr242 (S) och 2012/13:Kr302 (S) bör leda till något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ungas möjlighet till slöjd . Jämför reservation 6 (MP). (MP) understryker i motion 2012/13:Kr245 yrkande 5 vikten av att ge unga möjlighet till slöjd . publicerade en omfattande undersökning av ungas kulturvanor (När Var Hur om ungas kultur. En analys av ungas kulturutövande . Den visar att kulturutövande och kulturkonsumtion bland unga mellan är betydligt större än vad man trott. har en bred definition av kulturutövande där bl.a. slöjd och hantverk ingår. Med denna definition är det (av flickor och unga kvinnor och av pojkar och unga män) som utövat minst en aktivitet då mätningarna gjordes. De mest populära aktiviteterna är slöjd och hantverk, bildskapande, musicerande och skrivande. Slöjd och hantverk, bildskapande och skrivande är aktiviteter där flickor och unga kvinnor dominerar. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är bra att ge unga möjlighet att utöva slöjd på sin fritid. I det sammanhanget noterar utskottet att enligt regleringsbrevet ska ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd genom att bl.a. öka barns och ungdomars intresse för utförande av olika slöjdtekniker. Det kan nämnas att nämnden har utarbetat en strategi för sin barn- och ungdomsverksamhet 20122014. Utskottet påminner vidare om de möjligheter som finns inom ramen för verksamheten inom musik- och . Något initiativ med anledning av motion 2012/13:Kr245 yrkande 5 bör inte tas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet, om behovet av fritidsgårdar och samlingsplatser för unga samt om hbt-certifierade ungdomsgårdar. Jämför reservationerna 7 (V), 8 (S, V) och 9 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:Kr214 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. I motionen framförs att det behövs en medveten strategi och satsning på fritidsgårdsverksamhet så att den öppna verksamheten och gårdarnas verksamhet får en viktig plats i kommunernas satsningar på ungdomars fritid. I motionen anförs vidare att färre fritidsaktiviteter kan betyda ökad kriminalitet och vandalisering, vilket slår tillbaka mot kommunerna och kommunmedborgarna. I motion 2012/13:Kr226 yrkande 2 lyfter i och (båda S) fram behovet av samlingsplatser för unga och behovet av att satsa på fritidsgårdar.