bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en internationellt sett hög kvalitet. Tillgängligheten till vården behöver förbättras och ytterligare medel avsättas för akutvård och tillgänglighet. Att komma till rätta med vårdplatsbristen är en av vårdens enskilt viktigaste frågor. Antalet vårdplatser måste utökas och gällande vårdgaranti kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt klinik och bemannad med rätt kompetens. Det behövs motsvarande 20 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga sektorn, varav huvuddelen inom vård och omsorg. Högkost- nadsskyddet bör återställas till de tidigare lägre nivåerna. För att bekämpa psykisk ohälsa fordras bl.a. en förstärkning av barn- och ungdomspsykia- trin samt fler vårdplatser. Det bör vidare vara obligatoriskt med hälsounder- sökningar för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Akutbils- och hembesöksverksamheten måste utvecklas och mobila tandvårdsenheter införas. Kommuners och landstings ansvar för palliativ vård behöver tyd- liggöras och förstärkas. En rad åtgärder krävs för att underlätta livet och vardagen för äldre. Skatteskillnaden mellan lön och pension måste reduceras kraftigt genom att grundavdraget höjs för personer . bör skatteskillnaden helt elimineras. Också garantipensionerna bör höjas med motsvarande . Slutligen bör medel också tillföras för fler äldreboenden, utökad personalbemanning, starkare anhörigstöd och bättre mat. Dessutom bör s.k. äldrevårdscentraler införas. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER Jag anser att den svenska jämställdhetsdebatten ofta förs utifrån felaktiga utgångspunkter. Politikens roll bör vara att motverka diskriminering, upp- rätthålla valfrihet och likhet inför lagen och försöka underlätta tillvaron för män och kvinnor i de livssituationer som de själva har valt. Alla anställda inom den offentliga sektorn bör erbjudas möjlighet att arbeta heltid. Det skulle leda till omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom vården, skolan och omsorgen. I första hand ska detta åstadkommas genom ett stimulansbidrag, men om inte det är tillräckligt kan lagstiftning övervägas. Dessutom bör även rätten att arbeta deltid utökas och arbetsmil- jön förbättras inom den offentliga sektorn. Det bör även finnas tydligare karriärvägar och möjligheter till kompetensutveckling, vilket för högre lönenivåer. Jag står bakom budgetalternativ som sammanlagt bedöms skapa ytterligare 73 000 nya jobb mätt i helårsarbetskrafter. Det handlar om fler jobb genom landsbygdssatsningen, fler offentligt anställda, fler lärlingsanställningar, fler anställda inom försvarsmakten samt fler plat- ser på . Det s.k. arbetsgivaravdraget beräknas ge 20 000 fler årsarbetskrafter medan den höjda restaurang- och cateringmomsen samt avvisandet av höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt beräknas minska antalet årsarbetskrafter, jämfört med regeringens förslag. Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till rikt- linjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens för- slag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. 4.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpoli- tiken (avsnitt 2), punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och bud- getpolitiken som föreslår i reservationen. 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17 samt 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6, 11–21, 23– 30, 32, 33 och 35–38. RESERVATIONER 2013/14:FiU1 har massarbetslöshet och stora behov av samhällsnyttiga invester- ingar som det med tanke på det ekonomiska läget är rimligt att föra en expansiv finanspolitik. Överskottsmålet bör därför överges till för- mån för ett mål där de offentliga finanserna är i balans över en konjunktur- cykel. har en låg statskuld men andra stora problem. Därför är det att ompröva överskottsmålet, vilket vore rimligt till följd av de stora samhällsinvesteringar som måste till för att trygga välfärden, skapa jobb och ställa om ekonomin i en mer klimatvänlig riktning. En ändring av överskottsmålet bör dock göras öppet, vilket inte regeringen gör. Den för en politik som inte är förenlig med överskottsmålet. säger regeringen att målet ligger fast trots att de i praktiken övergett det. Ekonomisk politik för bättre välfärd Den svenska ekonomin lider av fyra huvudsakliga strukturproblem: hög arbetslöshet och försämrad matchning på arbetsmarknaden, sjunkande pro- duktivitet i näringslivet, låga bostadsinvesteringar och sjunkande skolresul- tat. I stället för att rusta de arbetslösa för framtidens arbetsliv genom satsningar på kunskapshöjande insatser har regeringen sat- sat stort på passiva massåtgärder, inte minst inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantierna. Den passiva politiken har bidragit till längre arbets- löshetstider och en försämrad matchning på arbetsmarknaden. Dessvärre kan det konstateras att även budgetproposition är helt tom på förslag för att hantera strukturproblemen i den svenska ekono- min. Av regeringens reformutrymme på används , dvs. , till att sänka skatter. Satsningarna på skolan uppgår till endast . På bostadsbyggandet och näringspolitiken lägger regeringen inga nya resurser alls och arbetsmark- nadspolitiken tillförs ca . Regeringen fortsätter därmed på den inslagna vägen med ensidiga skattesänkningar som ger osäkra och i bästa fall små sysselsättningseffekter. Regeringens politik har också resulterat i en kraftig ökning av den eko- nomiska ojämlikheten. Ökad ojämlikhet riskerar att leda till en sämre fungerande arbetsmarknad och en minskad samhörighet och tillit mellan medborgarna. Därtill har också jämställdheten mellan kvinnor och män för- sämrats till följd av regeringens politik. Det är tydligt att regeringens politik har nått vägs ände. Det är dags för en ny färdriktning och vi presenterar kraftfulla åtgärder för att nå vårt över- ordnade mål om full sysselsättning. Sysselsättningen i kommunsektorn har utvecklats negativt . har befolkningen ökat. Detta har resulterat i minskad personaltäthet och försämrad kvalitet inom en rad områden. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER munsektorn behöver därför tillföras betydande resurser. ökar därför medlen till kommunsektorn med , dels genom att vi värdesäkrar de generella statsbidragen, dels genom en rad riktade insatser inom flera områden. Vidare har utvecklingen inom skolområdet gått åt fel håll , och likvärdigheten i skolan har försämrats sedan slutet av 1990- talet. Skolan bör därför förstärkas successivt för att öka lärartätheten. Därtill bör i öronmärkta statsbidrag riktas till de skolor och elever som har de största behoven av ytterligare resurser för att nå målen i läroplanen. Rätten för privata huvudmän att starta fristående sko- lor har varit den mest förödande reformen för skolan. Skolors vinstintresse står i motsättning till skolans övergripande uppdrag. Vinstsyftande bolag och utbildningskoncerner ska därför inte få driva skolor med offentliga bidrag. Barnomsorgen bör i högre grad anpassas till föräldrarnas behov. Barn- omsorg på obekväm arbetstid bör öka och barn till arbetslösa och föräldra- lediga ska ges rätt till förskola . Dessutom måste barngrupperna inom förskolan minska. Därför avsätts till satsningar inom förskolan . Vinstdriven hälso- och sjukvård bör inte vara tillåten. Vinstintressen leder till att vård inte ges efter behov. Sjukhus ska inte heller få säljas. Problemen inom sjukvården har ett samband med personalsituationen och bristen på vårdplatser. Därför föreslår att anslagen till sjuk- vården höjs så att personaltätheten kan höjas och antalet vårdplatser utökas. Kostnadsfri vidareutbildning till specialistsjuksköterska ska införas och läkemedel till barn bör vara helt avgiftsfria. Regeringens förändringar inom sjukförsäkringen har lett till att sjuka står utan ekonomisk ersättning. Fyrkantiga tidsgränser har ansetts viktigare än huruvida personen har blivit tillräckligt frisk för att arbeta och många män- niskor har utförsäkras. Sjukdom har därigenom kommit att innebära fattig- dom för många. Sjukförsäkringen bör därför reformeras och individanpas- sas så att människor kan få ersättning i fler steg än med dagens system. Inkomsttaket för maximal sjukpenning bör också höjas. Förändringarna i sjukpenning och sjukersättning beräknas kosta . Bättre livsvillkor för unga Unga vuxna tillhör 2000-talets stora förlorare. Det har blivit betydligt svå- rare för unga att få ett jobb. Arbetslösheten bland unga uppgår till . Bostadsbristen gör det svårt för unga att flytta hemifrån, nästan var fjärde ung vuxen bor hemma. De försämrade trygghetssystemen har RESERVATIONER 2013/14:FiU1 gjort det i stort sett omöjligt för unga att kvalificera sig för arbetslöshetser- sättning. Vi vill förbättra ungas livsvillkor och möjligheter genom åtgärder inom flera områden. Det ska införas en absolut gräns för hur länge en person kan vara viss- tidsanställd innan han eller hon ges företräde till ett fast jobb. Tydliga kriterier för när en anställning får vara tidsbegränsad ska också införas. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten behövs en aktiv utbild- nings- och arbetsmarknadspolitik. Unga måste tidigt få individuellt anpas- sade åtgärder hos Arbetsförmedlingen. Alla unga bör också ges rätt till en fullständig gymnasieutbildning. Generationsväxlingen i arbetslivet bör sti- muleras genom utbildningsvikariat, traineeanställningar och lärlingsanställ- ningar i yrken med stora rekryteringsbehov . Studenters möjligheter att studera under rimliga former ska stärkas. Samt- liga yrkesutbildningar ska ge högskolebehörighet; alla ska ha möjlighet att kunna läsa vidare. Studiemedlen bör höjas och bidragsdelen stegvis höjas för att stärka studenternas ekonomiska situation. Medel bör också tillföras för att inrätta ytterligare 6 200 högskoleplatser . Den akuta bostadsbristen slår hårt, särskilt mot unga. Bostadsbyggandet, särskilt av hyresrätter, måste därför öka kraftigt, och ett investeringsstöd på 1 miljard bör införas. Investeringar för fler jobb De offentliga investeringarna som andel av BNP har fallit . Tunga instanser har kritiserat regeringen för bristen på offentliga investeringar. Framför allt har de kommunala investeringarna minskat. Sambandet mellan nivån på de offentliga investeringarna och arbetslösheten är starkt och vi vill därför se en ökning av de offentliga investeringarna inom flera områden. Investeringar i grön infrastruktur bidrar till att uppnå både miljö- och klimatmål. Vi vill avsätta för större invester- ingar i grön infrastruktur. Huvuddelen av dessa medel riktas mot invester- ingar och underhåll i järnväg och lokal spårtrafik. Ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler samt ett tillgänglighetsstöd för att bygga bort hinder i offentliga miljöer bör också införas. Ett hållbart arbetsliv med plats för fler Arbetslösheten är hög och långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt sedan regeringen tillträdde 2006. Regeringen konstaterar själv att matchningen på arbetsmarknaden tydligt har försämrats. En förklaring är att regeringen kraf- tigt minskat möjligheterna till omskolning och vidareutbildning. Detta måste ändras genom stora satsningar på fler utbildningsplatser på komvux, yrkesvux, och inom arbetsmarknadsutbildningar. bör avsättas för att finansiera 48 500 subven- tionerade anställningar, t.ex. traineeanställningar, lärlingsanställningar, över- 2013/14:FiU1 RESERVATIONER gångsjobb, utbildningsvikariat och lönebidragsanställningar. Regeringens förändringar av arbetslöshetsförsäkringen har fått till följd att en stor grupp arbetslösa står utan ersättning från försäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ses över i sin helhet och reformeras i grunden. Ett antal nödvändiga förändringar som minskar de negativa effek- terna av regeringens sabotage mot arbetslöshetsförsäkringen kan dock göras omgående utan föregående utredning. Vi lägger därför fram ett antal förslag som förbättrar den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen, bland annat höjningar av den lägsta och högsta dagpenningen samt en höj- ning av ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden. Den allmänna grundförsäkringen bör förstärkas genom införande av ett sökande- villkor som ger möjlighet för fler att kvalificera sig för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Skatter ska tas ut för att finansiera åtaganden som medborgarna anser vara gemensamma angelägenheter. Målsättningen med skattepolitiken är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnader och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Regeringens skattepolitik har främst gynnat höginkomsttagare. Vi vill genom våra förändringar öka rättvisan i skattesystemet. Det nuvarande jobbskatteavdraget bör reduceras för inkomster . För inkomster ska man inte få något jobbskatteavdrag. Ytterligare jobbskatteavdrag bör inte genomföras och vi motsätter oss även en höjd skiktgräns för statlig skatt. En princip om lika skatt för lika inkomst ska vara vägledande och därför bör skatten sänkas för t.ex. sjuka, arbetslösa, föräldralediga och för- tidspensionärer. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster och skattereduktionen för gåvor till ideella organisationer bör avskaffas. En avdragsrätt för medlems- avgiften till såväl fackförbund som arbetslöshetskassan bör införas. Regeringens åtgärder med sänkta arbetsgivaravgifter har inte haft avsedd effekt och bör därför ändras. Vidare bör bolagsskatten höjas till och restaurangmomsen till . Fastighetsbeskattningen bör också förändras så att de med värdefulla fas- tigheter betalar mer. Fastighetsskatten för hyreslägenheter bör avskaffas. Höjd koldioxidskatt är ett effektivt medel för att minska utsläppen av växthusgaser. För att kompensera boende i glesbygd sänks fordonsskatten i 36 glesbygdskommuner. Jämställdhet, inkludering och antidiskriminering Politiken ska syfta till att omfördela makt och resurser så att kvinnor och män ges samma möjligheter. Att öka kvinnors deltagande i arbetslivet är viktigt för ökad jämställdhet och ger även positiva effekter på den ekono- miska utvecklingen. Den offentliga sektorns finanser skulle stärkas med 15 RESERVATIONER 2013/14:FiU1 miljarder kronor om kvinnor förvärvsarbetade i samma utsträckning som män. Reformer som t.ex en individualisering av föräldraförsäkringen samt satsningar på vård, skola och omsorg är därför viktiga för att öka jämställd- heten i arbetslivet. Arbetslösheten är högre bland utomeuropeiska invandrare och de har svå- rare att få jobb som motsvarar deras utbildning och kvalifikationer. En förbättrad matchning på arbetsmarknaden är därför särskilt viktig för att öka invandrares deltagande i arbetslivet. Vi tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till rikt- linjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. 5.Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens budget (avsnitt 3 samt bilaga 2 och 3), punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2.Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens bud- get (avsnitt 3 samt bilaga 2 och 3) a)Utgiftstak för staten fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensions- systemet vid sidan om statsbudgeten till , och . 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 2 och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 6–8, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 2. b)Utgiftsramar för utgiftsområdena beslutar om ramar för utgiftsområdena i enlighet med Socialdemokraternas förslag i tabell 3.2 i betänkandet. 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 i denna del och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 5 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2013/14:FiU1 RESERVATIONER 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 4. c)Övriga utgifter på statens budget godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehåll- ningar , beräkningen av Riksgäldens nettoutlåning samt beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt Socialdemokraternas förslag i tabell 3.2, med den ändringen att Riks- gäldens nettoutlåning är lägre än i tabellen. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punk- terna 6 och 11, bifaller delvis proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 10 och motion 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 i denna del och 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del och 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 6. d)Beräkningen av inkomsterna på statens budget godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med Socialdemokraternas alternativ i tabell 3.3 i betänkandet, med den ändringen att inkomsttitel Inkomster av statens verksamhet är lägre än i tabellen. Där- med bifaller delvis motion 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 4 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del och 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. e)Ändringar i skatte- och avgiftsregler antar regeringens lagförslag och tillkännager för reger- ingen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag om förändringar i skatte- och avgiftsreglerna som överensstämmer med Socialdemokraternas beräkning av statsbudgetens inkomster. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkterna 17, 18 i denna del, 20–27, 29–33 och 35–41 samt 2013/14:1 utgiftsom- råde 14 punkt 1 och motion 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 3 i denna del, 8–16 och 18–21, bifaller delvis motionerna 2012/13:Ju254 av (S), 2012/13:Ju266 av och (båda S), 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkandena 82 och 83, 2013/14:Fi272 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 5–7, RESERVATIONER 2013/14:FiU1 2013/14:Fi317 av (S), 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 25 och 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 17 och avslår motionerna 2012/13:Ju274 av (M), 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2013/14:Fi243 av (SD) yrkandena 1–4, 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 3 i denna del och 10–21, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 3 i denna del, 7, 8, 10, 22, 31 och 34, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 46, 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 9 och 11. f)Ny lag om stöd vid korttidsarbete antar regeringens lagförslag och tillkännager för reger- ingen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag om förändringar i reglerna som överensstämmer med Socialdemokrater- nas förslag i motionerna. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punk- terna 16, 18 i denna del, 19, 28 och 34 samt motionerna 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 41. g) Ålderspensionssystemets utgifter Vi anser att Socialdemokraternas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken bör ligga till grund för beslutet om utgifts- tak, utgiftsramar och beräkningen av statsinkomster . Det innebär att utgiftstaken för staten 2014–2016 fastställs i enlighet med Socialdemo- kraternas förslag i tabell 3.1 i betänkandet. Fördelningen av utgifter ska göras i enlighet med Socialdemokraternas förslag i tabell 3.2 i betänkandet, med den ändringen att posten nettoutlå- ning är lägre än i tabellen. Ändringen är en följd av en rättelse som gjorts under utskottets beredning och som rör en omlägg- ning i hanteringen av studielån (se avsnitt 3.9 i betänkandet). Statsbudge- tens inkomster ska beräknas i enlighet med Socialdemokraternas förslag i tabell 3.3 i betänkandet, med den ändringen att inkomsttitel Inkoms- ter av statens verksamhet är lägre än i tabellen. Också denna ändring är en följd av den ovan redovisade rättelsen. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER 6.Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens budget (avsnitt 3 samt bilaga 2 och 3), punkt 2 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2.Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens bud- get (avsnitt 3 samt bilaga 2 och 3) a)Utgiftstak för staten fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensions- systemet vid sidan om statsbudgeten till , och . 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 2 och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 6–8, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 2. b)Utgiftsramar för utgiftsområdena beslutar om ramar för utgiftsområdena i enlighet med förslag i tabell 3.2 i betänkandet. 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 4 och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 5 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 i denna del, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 i denna del. c)Övriga utgifter på statens budget d)Beräkningen av inkomsterna på statens budget godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med alternativ i tabell 3.3 i betänkan- det, med den ändringen att inkomsttitel Inkomster av statens verksamhet är lägre än i tabellen. Därmed bifaller delvis motion 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 4 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 3 i denna del, RESERVATIONER 2013/14:FiU1 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del och 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del. e)Ändringar i skatte- och avgiftsregler antar regeringens lagförslag och tillkännager för reger- ingen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag om förändringar i skatte- och avgiftsreglerna som överensstämmer med beräkning av statsbudgetens inkomster. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkterna 17, 18 i denna del, 20–27, 29–33 och 35–41 samt 2013/14:1 utgiftsområde 14 punkt 1 och motion 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 3 i denna del, 7, 8, 10, 22, 31 och 34, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 46 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 4 och avslår motionerna 2012/13:Ju254 av (S), 2012/13:Ju266 av och (båda S), 2012/13:Ju274 av (M), 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkandena 82 och 83, 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2013/14:Fi243 av (SD) yrkandena 1–4, 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 3 i denna del och 10–21, 2013/14:Fi272 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 3 i denna del, 5–16 och 18–21, 2013/14:Fi317 av (S), 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 25, 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 9 och 11. f) Ny lag om stöd vid korttidsarbete 2013/14:FiU1 RESERVATIONER g) Ålderspensionssystemets utgifter Vi anser att förslag till riktlinjer för den ekonomiska politi- ken och budgetpolitiken bör ligga till grund för beslutet om utgiftstak, utgiftsramar och beräkningen av statsinkomster . Det innebär att utgiftstaken för staten 2014–2016 fastställs i enlighet med för- slag i tabell 3.1 i betänkandet. Fördelningen av utgifter ska göras i enlighet med förslag i tabell 3.2 i betänkandet, med den ändringen att posten nettoutlåning är lägre än i tabellen. Ändringen är en följd av en rättelse som gjorts under utskottets beredning och som rör en omläggning i hanteringen av studielån (se avsnitt 3.9 i betänkandet).