bet · H001NU12 · 2013-04-16 00:00:00 — I propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) uttalade regeringen att det bör utredas om mer detaljerade krav på elnätsföretagens tariffstruktur ska införas för att underlätta introduktion av förnybar elproduktion, elektrifiering av transportsektorn och energieffektivisering hos slutkonsumenterna. har haft regeringens uppdrag att utreda om reglerna för beräkningen av elnätstariffer kan ändras för att underlätta introduktion av förnybar elproduktion, elektrifiering av transportsektorn och energieffektivisering hos slutkonsumenterna. presenterade inspektionen rapporten behövs mer regler om avgifternas utformning? (2012:14). föreslår bl.a. att reglerna ska utformas så att de bidrar till ett effektivt utnyttjande av kapaciteten i elnätet. Med elnätsavgifter som har olika nivå beroende på belastningen i elnätet får kunderna incitament att hushålla med både effekt och energi. Det gör att elnätsföretagens kostnader mot överliggande nät (region- och stamnät) kan minskas och att samhället på kan undvika viss nätutbyggnad. Rapporten har skickats ut på remiss. Sista dag för att inkomma med remissvar är . Utskottet tar först ställning till ett motionsyrkande om nettodebitering av el. Därefter redovisar utskottet sin uppfattning om förslagen om timmätning och timdebitering av el. Avslutningsvis behandlar utskottet några övriga motioner med koppling till frågor om mätning och debitering av el. Utskottet kan inledningsvis konstatera att såväl som regeringen har uttryckt en positiv hållning till att införa nettodebitering av el. har studerat frågan och lämnat ett underlag till regeringen. inser utskottet att denna fråga kräver flera överväganden utöver de som gäller den tekniska utmaning som nettodebitering innebär eller som sammanhänger med att det krävs ändringar i ellagstiftningen. De ytterligare ställningstaganden som måste göras gäller inte minst förutsättningarna för kvittning av energi- och mervärdesskatt i samband med nettodebiteringen. Utskottet noterar att en utredare har fått regeringens uppdrag att titta närmare på dessa frågor och återrapportera till regeringen innevarande år. Utskottet anser inte att det finns skäl för att agera med anledning av de här aktuella motionsyrkandena innan regeringen har tagit ställning till den nyssnämnda utredningens förslag. Motionerna 2012/13:N253 (MP) och 2012/13:N387 (V) avstyrks i de berörda delarna. Som har redovisats tidigare genomförs en omfattande reform som innebär att fler och fler elkonsumenter kommer att kunna få sin el mätt . Det framgår även att utskottet har ställt sig bakom detta reformarbete och ser det som ett viktigt steg för att skapa bättre förutsättningar för ökad förbrukningsflexibilitet hos små elkunder. Timvis mätning är också nödvändigt för att , och i takt med utvecklingen av smarta mätare och smarta nät, göra det möjligt för små elkunder att exempelvis producera förnybar sol- eller vindel. Utskottet noterar också att har regeringens uppdrag att kontinuerligt följa upp hur olika aktörer på elmarknaden har reagerat på reformen, bl.a. för att se vilka avtal på marknaden som förutsätter timmätning, vilken tid som elnätsföretaget behöver för att utföra bytet och hur många elkonsumenter som har gått över till timmätning. Mot bakgrund av det sagda och med hänvisning till vad utskottet har anfört i frågan om timmätning anser utskottet inte att det finns anledning för att bifalla de förslag på detta område som finns i motionerna 2012/13:N366 (S) och 2012/13:N406 (MP). Motionerna avstyrks således i de berörda delarna. Utskottet avstyrker även motion 2012/13:N406 (MP) i den del som gäller att nätavgiften för eldistribution bör slopas och läggas in i det rörliga elpriset. Här hänvisar utskottet till vad det har anfört när motsvarande yrkanden har behandlats vid ett flertal tillfällen . Övriga frågor om mätning och debitering av el gäller en modell för förhandsprövning av nättariffer. Införandet beslutades enhälligt av (prop. 2008/09:141, bet. 2008/09:NU21). presenterade behövs mer regler om avgifternas utformning? (2012:14). Utskottet anser att det mot denna bakgrund inte finns skäl för att förorda en oberoende granskning av den aktuella prövningsmodellen i linje med vad som föreslås i motion 2012/13:N366 (S). Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Utskottet anser inte heller att det finns anledning för att agera med anledning av vad som sägs i motion 2012/13:N256 (S) om en översyn av ellagstiftningen för att uppmuntra små elproduktionsanläggningar. Motionen avstyrks följaktligen med hänvisning till utskottets tidigare refererade ställningstagande när behandlade en motsvarande motion från samma motionärer. Den situation med påstådd samverkan mellan ett elnätsföretag och ett elhandelsföretag inom en och samma koncern som beskrivs i motion 2012/13:N288 (FP) bör kunna prövas såväl mot bestämmelserna om åtskillnad mellan elhandelsföretag och elnätsföretag (3 kap. 1 ae §§ ellagen) som bestämmelsen i samma lag om att nättariffer ska vara objektiva och icke-diskriminerade (4 kap. 1 §). Det är emellertid tillsynsmyndigheten och förvaltningsdomstolarna som tillämpar lagen och som således svarar för denna prövning. Utskottet anser inte att det finns grund för att vidta några åtgärder i linje med vad som föreslås i motionen. Motionen avstyrks sålunda. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till det arbete som bedrivs av för smarta elnät avslår motioner om sådana elnät. Motioner om förtida delning av nätförstärkningskostnader avslås med hänvisning till att ett förslag med den inriktningen bereds inom . Därutöver avslås ytterligare några motioner som gäller elnätsutbyggnad. Jämför reservationerna 7 (S, MP, V), 8 (S, V), 9 (S) och 10 (V). I Socialdemokraternas kommittémotioner 2012/13:MJ424 av m.fl. (yrkande 19) och 2012/13:N366 av m.fl. (yrkande 18) konstateras att vindkraften har utvecklats positivt i . Anslutningsledningar från en vindkraftsanläggning betalas i av anläggningens ägare vilket dock gör att nätkostnaderna för vindkraft till havs blir höga. Men den som etablerar sig i ett område där det redan finns en anläggning får en lägre kostnad eftersom den kan koppla in sig på den befintliga ledningen och utan kostnad utnyttja ledig kapacitet. I ett sådant läge får man en situation där möjliga vindkraftsexploatörer väntar ut varandra. har i en rapport till regeringen påtalat problemet och föreslagit ett system med förtida delning av kostnaderna. I båda motionerna slås det fast att Svenska kraftnäts förslag kan lösa det problem som riskerar att bromsa utbyggnaden av havsbaserad vindkraft och att regeringen därför skyndsamt bör bereda förslaget och återkomma till . Den tekniska utvecklingen inom energisektorn går mycket snabbt och smarta nät kommer att bli nödvändiga i takt med att fossila bränslen avvecklas, sägs det i kommittémotion 2012/13:N366 av m.fl. (S). En utbyggnad av förnybara energikällor, såsom vindkraft, ställer krav på det svenska stamnätets funktionalitet. Motionärerna vill investera i utbyggnaden av smarta nät som en del av ett hållbart energisystem (yrkande 16). De anser även att det är viktigt att överföringskapaciteten mellan de norra delarna av landet och de södra byggs ut för att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av den förnybara energin (yrkande 20). För att mål om minskade koldioxidutsläpp ska kunna nås måste ny och grön teknik främjas, sägs det i motion 2012/13:N355 av (M). Nya geografiskt spridda elproduktionskällor som exempelvis vindkraftsparker, solpaneler och vågkraft kräver att kraftnätet byggs ut. För att bygga om systemen i syfte att energieffektivisera kan man använda s.k. smarta elnät. Motionären pekar på vikten av att man anpassar planarbetet i kommuner och regioner till utvecklingen och förordar att regeringen startar ett projekt för att se över hur man i planarbetet fastställer att all nybyggnation redan från början är anpassad för smarta nät. I kommittémotion 2012/13:N300 av m.fl. konstateras att det i takt med att vindkraften byggs ut uppstår flaskhalsar och vissa tekniska problem i överföringen av elen till konsumenterna. Särskilt bekymmersamt blir det för den vindkraftsel som produceras i norra . För att denna gröna el inte enbart ska konsumeras i norr måste nätkapaciteten byggas ut. Då kan elen också överföras till där elförbrukningen är större. måste därför utveckla sina handlingsplaner för elnäten (yrkande 9). Vidare vill motionärerna att tillståndsgivningen för nätkoncessioner snabbas upp (yrkande 10) och att den tröskeleffekt som finns vid anslutning till befintligt elnät tas bort. Denna effekt innebär att den förste som vill ansluta sig till ett nät utan ledig kapacitet tvingas ta hela kostnaden för nätutbyggnaden inklusive tillkommande kapacitet som producenten inte själv kan utnyttja. De producenter som därefter ansluter sig till nätet kan ta denna lediga kapacitet i anspråk utan kostnad. förvaltar och driver stamnätet, dvs. kraftledningar för och med tillhörande anläggningar samt utlandsförbindelser. står inför av stora investeringar i det svenska stamnätet för el. står det svenska stamnätet inför en period av mycket omfattande utbyggnad. Förstärkningarna behövs för att omhänderta ny elproduktion, fördjupa marknadsintegrationen med omvärlden och bidra till att skapa en gemensam europeisk elmarknad. finns ett mycket betydande reinvesteringsbehov. lämnar en treårig investerings- och finansieringsplan till regeringen. Där beskrivs främst hur redan beslutade investeringar väntas falla ut ekonomiskt . byggs nya nätplaneringsprocesser upp på europeisk nivå, inom ramen för samarbetsorganisationen of Operators for Electricity (Entso-e). kommer Entso-e att ta fram en tioårig europeisk nätutvecklingsplan. presenterade ett mer långsiktigt plandokument om utvecklingen av det svenska stamnätet. Dokumentet innehåller Svenska kraftnäts syn på de utmaningar som väntar och de prioriteringar som affärsverket gör . Enligt affärsverket ska dokumentet ses som ett försök att öka transparensen i Svenska kraftnäts nätplanering och ge elmarknadens olika aktörer en möjlighet att påverka denna. Dokumentet skickades ut på en bred remiss fram till . bearbetar remissynpunkterna med inriktning på att preliminärt kunna slutbehandla planen i styrelsen . är också avsikten att ytterligare kunna konkretisera innehållet i perspektivplanen med målsättningen att den ska kunna fungera som en tioårig investeringsplan och på så sätt anpassas till arbetet med den europeiska tioårsplanen. När det gäller det som sägs i motion 2012/13:N366 (S) om vikten av att bygga ut stamnätskapaciteten mellan norra och kan det påminnas om att planerar att ta en ny 400 kilovoltsledning mellan och den s.k. Sydvästlänken i drift /15. Med Sydvästlänken kommer driftsäkerheten att förbättras och överföringskapaciteten mellan elområdena i att öka. För att minska prisskillnaderna mellan olika elområden arbetar aktivt med att bygga bort flaskhalsarna. Kommissionen om investeringar i stamnätet m.m. presenterade kommissionen ett meddelande om den inre marknaden för el med en tillhörande handlingsplan med aktiviteter, ansvariga aktörer och tidpunkter för genomförandet av den inre marknaden (KOM(2012) 663). Som bilaga till meddelandet fanns en jämförelserapport med kommentarer för alla EU:s medlemsstater. Kommissionen nämner bl.a. att måste fortsätta att satsa på investeringar i transmissionskapacitet för att minimera flaskhalsar. I en preliminär ståndpunkt välkomnar regeringen jämförelserapporten som den konstaterar att mycket görs för att komma till rätta med de problem som förs fram. planerar bl.a. att investera i stamnätet för att minimera prisskillnaderna inom landet och att förstärka leveranssäkerheten. I det nyssnämnda meddelandet pekar kommissionen på ett antal nyckelfaktorer och åtgärder för att den inre energimarknaden ska nå sin fulla potential. Bland dessa märks bl.a. utökad konsumentmakt. Här lyfts smarta nät och smarta mätare fram som förutsättningar för att konsumenterna ska kunna vara aktiva. Vidare sägs att satsningar på smarta nät och smarta mätare är fundamentala för att konsumenter ska kunna producera sin egen el och ses som betydelsefulla för en effektiv anslutning av förnybar energi. I en preliminär ståndpunkt (faktapromemoria 2012/13:FPM37) välkomnar regeringen att kommissionen fokuserar på konsumenterna och deras möjlighet att vara aktiva för att på så vis uppnå en fungerande marknad samt en lägre energikostnad. Regeringen anser att korrekta prissignaler, smarta mätare och smarta nät är viktiga förutsättningar. Förtida delning av nätanslutningskostnader Det talas ibland om de tröskeleffekter för anslutning av förnybar energi som kan uppkomma genom den nuvarande regleringen på området. Med tröskeleffekt avses då att den kraftproducent som ansluter sig till ett nät som saknar ledig kapacitet tvingas betala hela nätförstärkningskostnaden inklusive den tillkommande kapacitet som producenten inte själv kan nyttja. De producenter som därefter ansluter till nätet kan ta denna lediga kapacitet i anspråk utan särskild kostnad. Frågor om tröskeleffekter behandlades i proposition /10:128 om genomförande av direktiv om förnybar energi, där regeringen konstaterade att flera utredningar hade tittat på frågan. Regeringen gjorde bedömningen att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el borde införas. Detta skulle innebära att en elproducent endast ska betala den del av den totala kostnaden för den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Vidare föreslogs att frågan skulle utredas vidare av en arbetsgrupp inom . I budgetpropositionen angav regeringen att utformningen av ett system med förtida delning alltjämt utreds i och att regeringen avser att återkomma med förslag. Även i budgetpropositionen sägs att utformningen av ett sådant system utreds vidare i . Enligt uppgift från finns ännu ingen definitiv tidsplan för när ett eventuellt förslag kan presenteras. Enklare och snabbare tillståndsprocesser I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att se över tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el i syfte att få bort hinder som hämmar utvecklingen av förnybar energi. En effektiv tillståndsprocess gör att anläggningarna snabbt kan tas i bruk och bidrar till att uppfylla miljö- och klimatmålen. Bakgrunden till uppdraget finns i EU:s s.k. förnybartdirektiv. presenterade av tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el och för kraftnät. I rapporten konstaterades att ledtiderna i tillståndsprocessen för anläggningar som producerar förnybar el har ökat med . I genomsnitt tar det för att handlägga en tillståndsansökan för förnybar elproduktion. slår fast att genom samordnad prövning, mer resurser till dem som handlägger ansökningar, och genom att göra det lättare att göra rätt från början i processen kan tillståndsprocessen effektiviseras väsentligt. föreslår bl.a. att det bör göras en översyn av lagstiftningen för att få ner antalet sakprövningar. En anledning till att ledtiderna har ökat är att antalet ärenden hos tillståndsmyndigheterna har ökat, främst vindkraftsärenden. Myndigheten anser att länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna behöver mer resurser för att hålla handläggningstiderna nere. Ett annat problem är att många ansökningar som lämnas in till tillståndsmyndigheterna är bristfälliga och därför måste kompletteras. Kompletteringar av ansökningarna tar allt och är en viktig orsak till att ledtiderna har ökat . För att underlätta för projektörer att göra rätt snabbare föreslår därför att vägledningar tas fram som visar vilka krav myndigheterna ställer på en tillståndsansökan och hur ett samråd ska gå till. Enligt uppgift från har rapporten inte gått ut på remiss eftersom den inte innehåller några skarpa förslag till ändringar i det befintliga regelverket. Syftet med uppdraget (som ges ) är att följa upp tillståndsprocesserna och vid behov ta fram fördjupad information om den problematik som lyfts fram i rapporten. I budgetpropositionen säger regeringen att förenklingar som rör nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver fortsätta att genomföras. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn av processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatssystemet. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. granskar regeringens styrning av elnätsinvesteringar genomför en effektivitetsgranskning av regeringens styrning av investeringar i elnätsinfrastruktur. Iakttagelser i en förstudie indikerar att det finns brister i denna styrning. Granskningen syftar till att utreda om regeringen har styrt investeringar i elnäten och elproduktionen mot en effektiv elmarknad. Följande frågor ska besvaras: Har ansvariga aktörer tagit fram en ändamålsenlig planering? Har planeringen resulterat i tydlig styrning av ansvariga aktörer? Har de ansvariga aktörerna genomfört sina tilldelade uppdrag? Har genomförandet följts upp och avrapporterats tillräckligt? Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport, med planerad publicering . Regeringen kommer därefter att kommentera rapporten i en skrivelse som lämnas till för beredning i vederbörlig ordning. Samordningsråd för smarta elnät I propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (2010/11:153) gjorde regeringen bedömningen att bör dra nytta av de möjligheter som skapas genom utvecklingen av s.k. smarta elnät. I propositionen uttalas bl.a. att ett oberoende samordningsråd kan spela en roll för att öka samverkan mellan alla berörda aktörer. tillsatte regeringen därför ett samordningsråd för smarta elnät (dir. 2012:48). Ordförande i rådet är , vd för (). Rådet ska etablera en nationell kunskapsplattform och ta fram ett förslag på nationell handlingsplan för hur smarta elnät kan utvecklas i . Handlingsplanen ska innehålla framtidsscenarier för hur smarta elnät kan och bör utvecklas i . Den ska även beskriva hur ansvarsfördelningen mellan olika aktörer bör se ut, hur affärsmodeller kan se ut och vilka nya tjänster som kommer att krävas. Även vilka behov det finns av forskning kring smarta elnät ska identifieras. Med hjälp av olika dialogforum ska fler kunna delta i arbetet, och fler aspekter belysas. ska slutredovisa sitt arbete 2014. När det gäller det som sägs i motion 2012/13:N355 (M) om kommunernas planarbete i dessa sammanhang kan nämnas att det i samordningsrådets direktiv understryks att kommunerna har en viktig roll att spela genom ansvaret för den fysiska planeringen. Genom att integrera smarta elnät i planeringen och byggandet av hållbara städer finns potential både för bättre genomslag för nätets möjligheter och intressanta synergieffekter med annan infrastruktur. Av direktiven framgår vidare att i frågor om kommunernas roll i utvecklingen ska i samordningsrådet samråda med Kommuner och Landsting. Som en del i arbetet med att ta fram en handlingsplan ska rådet dessutom kartlägga ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter för utvecklingen av smarta elnät samt roller och drivkrafter för andra aktörer (inklusive kommuner och näringsliv). Utskottet tar först ställning till motionsyrkanden om s.k. smarta elnät. Därefter behandlas de förslag som gäller förtida delning av nätförstärkningskostnader. Avslutningsvis behandlar utskottet några övriga motioner med koppling till frågor elnätsutbyggnad. Utskottet har behandlat motioner om s.k. smarta nät. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som finns i motion 2012/13:N366 (S) med innebörden att smarta nät bör bli en del av arbetet med att skapa ett hållbart energisystem. Att som motionärerna relativt oreflekterat propagera för investeringar i smarta nät anser utskottet emellertid vara en oansvarsfull hållning. Smarta elnät representerar i mångt och mycket ett brett och oprövat teknikområde som kan väntas innebära utmaningar på en mängd olika sätt. Därför välkomnar utskottet att regeringen har tillsatt ett samordningsråd med uppgift att etablera en nationell kunskapsplattform och ta fram ett förslag på en nationell handlingsplan för hur smarta elnät kan utvecklas i . Sammantaget är det utskottets uppfattning att samordningsrådets arbete bör avvaktas och att det således inte är motiverat för att ställa sig bakom motion 2012/13:N366 (S) i den del som gäller smarta nät. Här bör också noteras att kommunernas viktiga roll som ansvariga för den fysiska planeringen lyfts fram i samordningsrådets direktiv. Utskottet anser därför att det saknas skäl för att bifalla motion 2012/13:N355 (M) där det begärs ett riksdagsuttalande om kommunernas planarbete med anknytning till utbyggnaden av smarta nät. Därmed avstryks de nämnda motionerna. Motion 2012/13:N366 (S) avstyrks i den berörda delen. Förtida delning av nätförstärkningskostnader De problem med tröskeleffekter som kan uppkomma när det gäller kostnader för nätförstärkning som tas upp i motionerna 2012/13:MJ424 (S) och 2012/13:N366 (S) har behandlats av utskottet . Då har utskottet bl.a. redovisat att regeringen har gjort bedömningen att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el borde införas och att utformningen av ett sådant system utreds i . Utskottet anser därför att det inte finns något skäl för att bifalla de förslag om tillkännagivanden på temat förtida delning av nätförstärkningskostnader som läggs fram i de ovannämnda motionerna. Motionerna avstyrks således i de berörda delarna. Övriga frågor om elnätsutbyggnad I likhet med vad som sägs i motion 2012/13:N366 (S) anser utskottet att det är viktigt med investeringar i stamnätet. Det handlar dels om att bygga bort de flaskhalsar som finns i systemet, dels om att se till att stamnätet kan möta de krav som tillkommande förnybar elproduktion innebär och dels om att genomföra omfattande reinvesteringar för att säkerställa en stabil och långsiktig driftssäkerhet. Enligt utskottets bedömning delas denna uppfattning även av regeringen och . har föreslagit väsentligt ökade investeringsvolymer framöver () vilket såväl regeringen som har ställt sig bakom. De kraftigt ökade investeringsvolymerna ställer dock ökade krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll av verksamheten. Utskottet välkomnar därför att har presenterat ett mer långsiktigt plandokument om utvecklingen av det svenska stamnätet. Dokumentet innehåller Svenska kraftnäts syn på de utmaningar som väntar och de prioriteringar som affärsverket gör . Enligt affärsverket ska dokumentet ses som ett försök att öka transparensen i Svenska kraftnäts nätplanering och ge elmarknadens olika aktörer en möjlighet att påverka denna. Utskottet vill också påminna om att genomför en effektivitetsgranskning av regeringens styrning av investeringar i elnätsinfrastruktur. Resultatet av granskningen kommer att publiceras i en rapport. Regeringens syn på iakttagelserna och slutsatserna i rapporten kommer sedan att presenteras i en skrivelse till . I anslutning till detta får utskottet ytterligare möjligheter att fördjupa sig i frågor om elnätsutbyggnad. Avslutningsvis konstaterar utskottet att det finns en hög medvetenhet om behovet av investeringar i stamnätet hos berörda aktörer. Detta parat med tydliga ambitioner att effektivisera tillståndsprocesser både när det gäller miljö- och nätkoncessionsprövningar ger goda förutsättningar för det fortsatta arbetet med att bygga ut och att uppgradera såväl det svenska stamnätet för el som elnät på lägre nivåer i det svenska elsystemet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:N366 (S) och 2012/13:N300 (V) i de berörda delarna.