bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Dessa kommer att granskas av externa bedömare, och planerar att ta ställning i frågan om återkallande av examenstillstånd . Indikator: beslut om tillstånd att utfärda examina beslutade om 36 ansökningar om examenstillstånd . Av dessa 36 ansökningar beviljades 16. Fem ansökningar avsåg generell examen på forskarnivå inom ett ämne och av dessa beviljades tre. Indikator: Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor Andelen disputerade lärare uppgick . har andelen disputerade lärare ökat . Ökningen har skett både vid högskolorna, som har gått från disputerade 2012, och vid universiteten, som har ökat andelen disputerade från till 2012. Högst andel disputerade lärare vid de statliga universiteten och högskolorna hade . Av högskolorna var det som hade den högsta andelen disputerade , vilket var en högre andel än flera universitet. Indikator: Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå2[ Prestationsgrad är ett mått som beräknas utifrån kvoten mellan avklarade poäng, omräknat till helårsprestationer, som hör ihop med de studenter som varit registrerade under det aktuella läsåret, omräknat i helårsstudenter. har utvecklat ett nytt sätt att mäta prestationsgrad. Prestationsgraderna beräknas så att varje students avklarade poäng kan kopplas till studentens (individens) registreringspoäng. Måttet består av de poäng som de aktuella studenterna har tagit och de tre därpå följande terminerna.] Prestationsgraden var /10. Prestationsgraden har fallit för varje läsår /05 från en nivå på . Kvinnorna tar poäng i högre grad än männen. Kvinnorna uppvisar en prestationsgrad på mot männens . Prestationsgraden för båda grupperna har dock minskat . Skillnaden i prestationsgrad är stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till yrkesexamen var /10 och för fristående kurser . Prestationsgraden för fristående kurser på distans är , för kvinnor och för män. Utbildningsområdena medicin och odontologi samt vård och omsorg har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras delvis med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för att få legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Indikator: Genomströmning i utbildning på forskarnivå Den genomsnittliga nettostudietiden för att bli examinerad som doktor var liksom året innan . Det innebär att utfallet nästan stämmer med den nominella studietiden för en doktorsexamen. Den genomsnittliga nettostudietiden är lika lång för kvinnor som för män. För doktorander som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till . var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktorsexamen och för licentiatexamen. Indikatorer: Externa medel och vetenskaplig produktion fördelas anslagsmedel till universitet och högskolor utifrån deras resultat mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Resultatindikatorerna används vid fördelningen av nya medel för forskning och utbildning på forskarnivå som tillförs universitet och högskolor. Dessutom omfördelas forskningsmedel i enlighet med resultatindikatorerna. Omfattningen av de medel som har ingått i omfördelningen mellan olika lärosäten har varit . Den faktiska omfördelningen har varit relativt blygsam. Det lärosäte som förlorat mest medel har sammanlagt förlorat –2013. Det lärosäte som har tilldelats mest medel har tilldelats . Anslag m.m. gällande universitet och högskolor Flertalet av de 66 anslag som rör högskoleområdet har inte medfört några motionsyrkanden. När det gäller anslaget 2:1 som regeringen föreslår ska anvisas , föreslår Socialdemokraterna en högre anslagsnivå. När det gäller anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet som regeringen föreslår ska anvisas , föreslår ett högre anslag. I fråga om anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor (anslagen 2:3–2:63) som regeringen föreslår ska anvisas 19 , föreslår en annan princip för fördelning och ett högre belopp på ett av anslagen. Vidare finns ett förslag från om lägre belopp på samtliga anslag utom två där i stället föreslår ett högre belopp än regeringen. När det gäller anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor (anslagen 2:4–2:62) som regeringen föreslår ska anvisas 13 , finns ett förslag från Socialdemokraterna om andra principer för fördelning och ett förslag från om ett högre belopp på två av anslagen. Beträffande anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet som regeringen föreslår ska anvisas 2 , föreslår ett lägre belopp. I fråga om anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor som regeringen föreslår ska anvisas , finns förslag från Socialdemokraterna om ett lägre belopp och från om ett högre belopp. Även i fråga om anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor, som regeringen föreslår ska anvisas , föreslår ett högre belopp. Det finns även förslag från Socialdemokraterna och om nya anslag inom detta område. I detta avsnitt finns även förslag från regeringen om försöksverksamhet med krav på lämplighet vid antagning till lärarutbildning och om ett bemyndigande att delta i bildandet av en ny stiftelse. I fråga om det förstnämnda förslaget finns avslagsförslag från . Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 1 till betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:1 för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för . Med anledning av propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278) inrättades . Regeringen har kontinuerligt följt verksamheten och bedömer att de mål som har ställts upp för verksamheten kommer att uppfyllas. Anslaget ska enligt förslaget öka med för att förstärka myndighetens arbete med kvalitetsutvärdering av högskoleutbildningar. Anslaget ska dessutom enligt förslaget öka med för att finansiera uppgiften att främja chefsutveckling inom högskolan. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslaget till ska öka med utöver regeringens förslag . Av dessa avsätts för att finansiera en satsning på fler platser i högskolan som bl.a. innefattar 1 000 fler platser på förskollärarutbildningen. Vidare avsätts för ett treterminssystem i högskolan som i sin tur ska möjliggöra en snabbare genomströmning och ett tidigare inträde på arbetsmarknaden. Dessutom avsätts för att de största universiteten och högskolorna ska kunna anställa kompetensförmedlare som i sin tur ska matcha företagens behov med s.k. studentmedarbetare. Slutligen avsätts för en kvalitetssatsning på lärarutbildning som bl.a. föreslås öka den lärarledda undervisningen, höja kraven i utbildningen och öka den tid som studenterna ägnar åt studierna. Förslag om en ökning av antalet högskoleplatser, inklusive en särskild satsning på fler platser på förskollärarutbildningen, finns även i kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 11 och i kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 8. Motionärerna framhåller bl.a. att förslaget omfattar totalt 16 000 nya högskoleplatser och att en del av de platser som föreslås på förskollärarutbildningen ska riktas mot att barnskötare ska kunna vidareutbilda sig till förskollärare. I kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om ett långsiktigt kvalitetsprogram för förskolan. Detta ska enligt motionärerna bl.a. innefatta 1 000 nya förskollärare. I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 5 föreslås en kvalitetssatsning på lärarutbildningen som bl.a. ska öka den lärarledda undervisningstiden och antalet studietimmar som studenterna lägger ned. Förslag om att införa ett treterminssystem återfinns i kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 7 där motionärerna framhåller att ett treterminssystem skulle öka genomströmningen och effektiviteten i högskolan, som studenternas ekonomiska situation blir tryggare. Liknande förslag finns även i motion 2013/14:Ub230 av (S) där motionären menar att ändrade förutsättningar för studierna, så att man inte styrs av två terminer, skulle underlätta för många studerande. Förslag om studentmedarbetare återfinns i kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 8 där det framgår att studentmedarbetare ger fler företag möjligheter att anamma nya metoder och forskningsresultat som studenter ges möjlighet att arbeta extra inom det område som utbildningen syftar till. Motionärerna framhåller vidare att studentmedarbetares arbete ska ha karaktären av riktigt arbete men utföras på deltid vid sidan av studierna och att studentmedarbetarna ska anställas enligt avtalade villkor på arbetsmarknaden. Även i kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 36, i kommittémotion 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 9 och i motion 2013/14:Ub379 av och (båda S) finns förslag om studentmedarbetare. När det gäller förslagen om en generell ökning av antalet platser i högskolan vill utskottet för det första betona att eftergymnasial utbildning av hög kvalitet bidrar till såväl individens som konkurrenskraft. Risken för arbetslöshet är mindre för den som har genomgått en eftergymnasial utbildning. Det finns därför enligt utskottet anledning att sträva mot att en hög andel av befolkningen ska ha genomgått en sådan utbildning. Utskottet delar regeringens utgångspunkt att målsättningen för befolkningens utbildningsnivå ska vara ambitiös men realistisk och förenlig med en hållbar tillväxt och sunda offentliga finanser. En prognos som har gjorts inom visar att förändringarna i årskullarnas storlek innebär att de årskullar som slutar gymnasieskolan har förutsättningar att påbörja en eftergymnasial utbildning i betydligt högre utsträckning än tidigare, givet dagens studiemönster och resurser till eftergymnasial utbildning samt en oförändrad andel högskolenybörjare som är inresande studenter. Prognosen för t.ex. dem som slutar gymnasieskolan 2020 är att kan komma att få påbörja en utbildning inom universitet, högskola eller yrkeshögskola innan de fyllt . Det kan jämföras för dem som har slutat gymnasieskolan. Görs prognosen är utfallet att av 30–34-åringarna, dvs. de som är i tonåren, också kan komma att ha genomfört minst en tvåårig eftergymnasial utbildning. Det skulle i sådant fall vara en nivå som aldrig förr har nått upp till. Utskottets slutsats, som också regeringen har dragit, är att någon ytterligare generell utbyggnad av antalet utbildningsplatser inom universitet och högskola inte är motiverad . För det andra vill utskottet påminna om att universitet och högskolor genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) tillfördes för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Förstärkningen avsåg en tillfällig satsning för att möta den fortsatta höga efterfrågan på högre utbildning och beräknades pågå . Vid behandlingen av budgetpropositionen betonade utskottet att regeringens förslag var väl avvägt när det gäller att möta efterfrågan på högre utbildning (bet. 2012/13:UbU1 s. 87). Utskottet står fast vid detta och konstaterar med tillfredsställelse att satsningen fortsätter som planerat genom regeringens förslag om att tillföra till universitet och högskolor även . Utskottet instämmer i att det kan finnas anledning att förändra dimensioneringen för vissa specifika utbildningar och lärosäten. Studenternas efterfrågan av specifika utbildningar och lärosäten samt arbetsmarknadens uttalade behov av välutbildad arbetskraft bör återspeglas i högskolans dimensionering och utbud. Mot den bakgrunden har utskottet tidigare (t.ex. i bet. 2012/13:UbU1 s. 87) ställt sig bakom regeringens förslag om utbyggnad av läkarutbildningen, tandläkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen samt civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningen. Enligt uppgifter från innebär utbyggnaden under den förra och innevarande valperioden bl.a. att antalet nybörjarplatser på läkar- och tandläkarutbildningarna ökar –2015. Regeringen anger i budgetpropositionen att tidigare påbörjade och aviserade utbyggnader fortsätter. Utskottet står fortfarande bakom dessa satsningar. När det gäller motionsyrkanden om s.k. treterminssystem delar utskottet uppfattningen att det är angeläget att förbättra genomströmningen i högskolan och att åstadkomma en tidigare etablering på arbetsmarknaden. Utskottet kan dock, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden (t.ex. i bet. 2012/13:UbU8 s. 11), konstatera att varje lärosäte självständigt kan besluta om läsårets indelning i terminer. I 6 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100) anges endast att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att dessa får sammanföras till utbildningsprogram. Därmed är det upp till varje lärosäte att bedöma hur utbildningen ska bedrivas. Vad beträffar motionsförslagen om studentmedarbetare anser utskottet förvisso att det är mycket viktigt att stärka högskoleutbildningarnas arbetslivsanknytning. Utskottet ser därför positivt på att lärosäten tar initiativ för att underlätta studenternas kontakter med arbetslivet. Utskottets uppfattning är dock att sådana aktiviteter bör beslutas av lärosätena själva och finansieras inom lärosätenas befintliga ramar. När det gäller motionsyrkandena om att stärka kvaliteten i lärarutbildningen instämmer utskottet i att en lärarutbildning som väl förbereder framtida lärare för läraryrket är avgörande för resultaten i skolan. Utskottet vill påminna om att det har genomförts en rad åtgärder för att förbättra kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningarna. I budgetpropositionen presenteras ytterligare åtgärder. Bland annat aviseras en översyn av examensmålen för att tydliggöra den del av didaktiken som handlar om hur man undervisar. Vidare fortsätter åtgärderna för att förbättra den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningarna, där det bl.a. ingår en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor som föreslås tilldelas . Därutöver presenterar regeringen ett förslag om en försöksverksamhet med krav på lämplighet vid tillträde till lärar- och förskollärarutbildningarna. Sammantaget finner utskottet att de vidtagna, pågående och planerade åtgärderna kommer att stärka kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningen och ser inga skäl att göra någon annan bedömning än regeringen i fråga om behovet av resurser för detta ändamål. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att uppdrag inte omfattar att fördela medel till universitet och högskolor för olika ändamål. Av 1 § förordningen (2012:810) med instruktion för framgår att myndigheten ansvarar för uppgifter i fråga om kvalitetssäkring, granskning av effektivitet, uppföljning, tillsyn och chefsutveckling. Utskottet anser att uppgift är väl avvägd och ser inte att det finns anledning att ändra myndighetens uppdrag. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub230 (S), 2013/14:Ub379 (S), 2013/14:Ub502 (S) yrkandena 1 och 11, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub568 (S) yrkande 5, 2013/14:Ub572 (S) yrkandena 7 och 8, 2013/14:N423 (S) yrkande 36, 2013/14:N426 (S) yrkande 8 och 2013/14:A409 (S) yrkande 9. 2:2 Universitets- och högskolerådet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för . Med anledning av propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278) inrättades Universitets- och högskolerådet . Regeringen har kontinuerligt följt arbetet med att sammanföra de verksamheter som tidigare bedrevs vid fem olika myndigheter och bedömer att de mål som har uppställts för verksamheten kommer att uppfyllas. Anslaget ska enligt förslaget öka med till följd av att uppgifter har förts över från för utveckling i staten () till Universitets- och högskolerådet i samband med att avvecklades. Anslaget ska enligt förslaget minska med till följd av att tillfälliga medel till bedömningsverksamheten –2015 minskar. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslaget till Universitets- och högskolerådet ska öka med utöver regeringens förslag . Av dessa avsätts till en ökning av den genomsnittliga undervisningstiden till , oavsett utbildning. Vidare avsätts för att upprätthålla antalet helårsplatser vid universitet och högskolor på nuvarande nivå. Detta innebär att 6 100 platser behålls 2014. Dessutom avsätts för att genom s.k. karriärcentrum förbättra lärosätenas stöd till studenterna så att de lättare ska finna en väg ut på arbetsmarknaden. Därutöver avsätts för en försöksverksamhet med praktik för att ge möjlighet för fler studenter att få värdefulla arbetslivserfarenheter. Praktiken ska utformas som en kurs som ger högskolepoäng och ska enligt förslaget vara studiemedelsberättigande. Vidare avsätts för att avskaffa studieavgifterna för tredjelandsstudenter och garantera en avgiftsfri högskola. Slutligen avsätts för fler platser på läkarutbildningen. Även i partimotion 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 17 finns förslag om karriärcentrum för studenter. Motionärerna framhåller att uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med arbetsgivare och kunskap om akademikers arbetsmarknad. I yrkande 18 återfinns förslag om försöksverksamhet med praktik i högskolan. Bakgrunden är, enligt motionärerna, att lärosäten inte erbjuder möjligheter till praktik i tillräcklig omfattning. I kommittémotion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 1 återfinns förslag om att bygga ut läkarutbildningen för att skapa större konkurrens bland läkare och minska beroendet av läkare som är utbildade i andra länder. När det gäller motionsyrkandet om att öka undervisningstiden delar utskottet uppfattningen att frågor om högskolans kvalitet är angelägna. Utskottet vill dock påminna om att en rad satsningar på höjd kvalitet i högskolans utbildningar har genomförts under den förra och innevarande valperioden. satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen. Dessa förstärkningar syftade bl.a. till att öka undervisningstiden. I budgetpropositionen presenterade regeringen en höjning av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå på inledningsvis 2012 och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. I budgetpropositionen presenterade regeringen, i enlighet med vad som hade aviserats tidigare, en kvalitetssatsning om ytterligare genom höjda ersättningsbelopp för dessa områden. Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2013 jämfört med . –2013 uppgår ökningen till ca eller . Utskottet vill också påminna om den kvalitetsbaserade resurstilldelning som påbörjades i enlighet med tidigare beslut (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). föreslås fördelas till lärosäten med utbildningar som i kvalitetsutvärderingar har getts omdömet mycket hög kvalitet. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . Sammantaget kan utskottet konstatera att omfattande satsningar har gjorts på att stärka kvaliteten i högskoleutbildning. Utskottet står bakom dessa satsningar och de prioriteringar som regeringen presenterat i propositionen. I fråga om utbyggnad av högskoleplatser behandlar och avstyrker utskottet liknande motionsyrkanden under avsnittet om anslaget 2:1 ovan. Utskottet konstaterar bl.a. att den tillfälliga satsning som påbörjades och som innebär att regeringen föreslår att tillförs universitet och högskolor 2014 är väl avvägd för att möta den fortsatta höga efterfrågan på högre utbildning. Utskottet drar också slutsatsen att någon generell utbyggnad av volymen utbildningsplatser inom universitet och högskolor inte är motiverad. Motionsyrkanden om karriärcentrum och praktik i högskoleutbildningar har behandlats av utskottet vid tidigare riksmöten, senast vid /13 (bl.a. bet. 2012/13:UbU1 och bet. 2012/13:UbU8). Utskottet har bl.a. anfört att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka högskoleutbildningarnas arbetslivskoppling. Den tidigare myndigheten hade t.ex. uppdrag som rörde studenter och arbetsmarknad, vilka delvis har tagits över av . Av regleringsbrevet för framgår t.ex. att myndigheten ska informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. ska även i samverkan med universitet och högskolor följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. När det gäller praktik har utskottet välkomnat att flera lärosäten satsar på att öka de praktiska inslagen i utbildningarna (bet. 2012/13:UbU8 s. 11). Utskottet anser att högskoleutbildningars arbetslivsanknytning är en mycket viktig fråga. Som anges under avsnittet om anslaget 2:1 ovan, och som utskottet har framhållit tidigare, ser utskottet positivt på att lärosäten tar initiativ för att underlätta studenternas kontakter med arbetslivet. Utskottets uppfattning är dock att sådana aktiviteter bör beslutas av lärosätena själva och finansieras inom lärosätenas befintliga ramar. Beträffande studieavgifter för utländska studenter har beslutat om införande av studieavgifter för studenter från länder utanför EES-området och för utbildning på grundnivå och på avancerad nivå som påbörjas efter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Utskottet delar regeringens ambition att ett fortsatt stort antal utländska studenter ska studera vid svenska lärosäten även efter att studieavgifterna har införts. Utskottet anser att en ökad internationalisering av den högre utbildningen är viktig för att utveckla kvaliteten i högskolan. Internationaliseringen ger studenterna förståelse för andra länder, och den mångfald som de utländska studenterna bidrar till är ett kännetecken för de mest framgångsrika utbildnings- och forskningsmiljöerna i världen. Tredjelandsstudenter bidrar på en rad olika sätt till svensk högre utbildning och forskning och till det svenska samhället i stort. Utskottet vill i sammanhanget betona att omfattande satsningar har gjorts på stipendier till studenter från tredjeland. är sammanlagt anvisade för stipendier till avgiftsskyldiga studenter. Av dessa medel avser stipendier inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Dessa medel bidrar till uppfyllandet av de svenska biståndspolitiska målen och innebär bl.a. att studenter från låg- och medelinkomstländer har möjlighet att få högre utbildning och erfarenheter som utvecklar både studenten och hemlandet. Av medlen för stipendier avser utgiftsområde 16 (se vidare under avsnittet om anslaget 4:1 Internationella program).