bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Utskottet bedömer att resultatet av den genomförda utvärderingen tillsammans med det faktum att projektperioden för den nya modellen ännu inte löpt ut gör att en förändring av anslagsmodellen inte är aktuell . Utskottet delar därför regeringens uppfattning att ett återinförande av anslaget bör anstå. Motionerna bör därför avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ekonomisk lägesavstämning avseende internationella insatser. Jämför reservation 2 (S). I motion 2013/14:Fö251 framhåller m.fl. (S) i yrkande 3 att de internationella insatserna är viktiga och att ska delta tillsammans med andra länder i operationer som syftar till gemensam säkerhet och fred. De konstaterar att engagemanget är långsiktigt och tydligt, men att står inför en nedtrappning i flera av operationerna. Motionärerna har noterat att anslaget för internationella insatser var överbudgeterat i förhållande till behovet . De förordade då en besparing på och kan nu konstatera att Kosovomissionen avvecklas och engagemanget i trappas ned. Motionärerna förordar ett ökat svenskt engagemang i FN:s fredsbevarande operationer. De bedömer att nya missioner kan behövas och att det även kan bli aktuellt med nya åtaganden, men att den ekonomiska ramen som föreslås för internationella insatser i budgetpropositionen ändå inte kommer att tas i anspråk. Motionärerna förordar därför en lägesavstämning av den ekonomiska situationen . Om ett överskott bedöms föreligga för den verksamhet som finansieras från anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt anser de att ekonomiska medel i stället bör föras över till det s.k. materielanslaget, 1:3. kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag (RF 9:4). I enlighet med förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheterna lämna en årsredovisning till regeringen avseende det senast avslutade räkenskapsåret, och i dessa kan man utläsa vilken den faktiska anslagsförbrukningen är. På samma sätt regleras att myndigheterna ska lämna en delårsrapport till regeringen. Utöver detta finns även information om myndigheternas anslagsprognoser i deras kvartalsrapporter. lämnade Försvarsmakten in sin tredje kvartalsrapport där en uppskattning görs av den totala förbrukningen på myndighetens respektive anslag. Utöver de ovan nämnda tidpunkterna för inlämnande av anslagsprognoser torde Försvarsmakten även lämna in prognoser till regeringen . Den nationella strategin för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet har som en tydlig utgångspunkt att engagemang är ett uttryck för vår solidaritet i handling med de människor och länder som hotas av konflikter (Skr. 2007/08:51). vill kunna bidra till internationella insatser när behov uppstår, oavsett om insatserna leds av FN, EU eller Nato. Svenska internationella insatser handlar sällan om fredsfrämjande i mellanstatliga konflikter. I stället är dagens konflikter och krishärdar ofta av en delvis annan karaktär, som kräver ett brett angreppssätt och stor flexibilitet. Försvarsberedningen har i sin rapport i en globaliserad värld (Ds 2013:33) gett uttryck för en bred politisk enighet om att utvecklingen mot mer komplexa mandat för FN:s fredsfrämjande insatser fortsätter. Lissabonfördraget innebär dessutom att EU:s krishanteringsuppgifter vidareutvecklas så att såväl konfliktförebyggande som fredsfrämjande insatser med civila och militära resurser täcks in. Försvarsberedningen anser att ska fördjupa och förstärka FN:s förmåga genom ökat svenskt deltagande i de FN-ledda fredsfrämjande insatserna. Genom deltagande i fredsfrämjande insatser bidrar till fred, stabilitet, hävdande av internationell rätt och respekt för mänskliga rättigheter samt motarbetar hot från stater och icke-statliga aktörer mot svensk och internationell säkerhet. Utskottet kan i detta avseende konstatera att kan besluta om nya eller ändrade anslag (RF 9:4) samt även ta del av anslagsprognoser i myndighetens kvartalsrapporter. vill utskottet understryka att de medel som regeringen föreslagit för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt bedöms ge nödvändiga förutsättningar att i en värld av snabba och komplexa skeenden kunna omsätta svensk solidaritet i praktisk handling när människor hotas av konflikter. Motionsyrkandena bör därför avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om objektsramar i regeringens redovisning till . Jämför reservation 3 (SD). I motion 2013/14:Fö257 understryker (SD) vikten av att regeringen tydligare visar hur objektsramar återinförts i regeringens redovisning till av planerad och beställd försvarsmateriel i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (yrkande 21). Bakgrund och tidigare behandling I budgetpropositionen framhöll regeringen att resultatredovisningen av beslutade och beställda anskaffningsobjekt hade vidareutvecklats i enlighet med vad uppdragit. Regeringen redovisade då även avsikten att, mot bakgrund av bedömning, återkomma till i kommande budgetproposition med en redovisning av ett utökat antal anskaffningsobjekt. Regeringen anger i budgetpropositionen att ett flertal åtgärder har vidtagits för att öka den långsiktiga strategiska styrningen av Försvarsmaktens materielförsörjning. Redovisningen baseras på Försvarsmaktens och gemensamt redovisade information om vissa beslutade anskaffningsobjekt. I och med den utvecklade resultatredovisningen av beslutade och beställda anskaffningsobjekt, anser regeringen att krav på regeringens redovisning har uppfyllts. Som ett led i utvecklingen av materielförsörjningsprocessen har regeringen också tillsatt en särskild utredare som ska föreslå en ändrad process för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel. beslutade regeringen om utredningsdirektiv (dir. 2013:52). Syftet med utredningen är enligt regeringen att utforma en ändamålsenlig ordning för styrningen av Försvarsmaktens materielinvesteringar samt öka möjligheterna för och regeringen att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå. Uppdraget ska slutredovisas . tillkännagav 2013 för regeringen som sin mening att objektsramar för materiel bör återinföras och att en särskild objektsram borde införas för JAS 39 (bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Utskottet konstaterade då att den information som efterfrågar inte alls finns med i budgetpropositionen och att den materielredovisning som regeringen lämnar är helt otillräcklig för behov. Utskottet redovisade i betänkandet att man utgick från att regeringen i budgetpropositionen skulle återkomma med en utförlig beskrivning av materielobjekten i enlighet med vad efterfrågat. I proposition 2005/06:1 anförde den dåvarande regeringen att objektsramarna inte var anpassade till regeringens behov av styrning och uppföljning och inte heller till informationsbehov. Därigenom upphörde denna form av redovisning. Utskottet anser det vara av stor vikt att styrningen av Försvarsmaktens materielinvesteringar utformas på ett ändamålsenligt sätt och att ges möjligheter att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå. har därefter tillkännagett för regeringen som sin mening att en utvecklad form av objektsramar ska införas (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92 och 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Utskottet konstaterar att regeringen kontinuerligt och över en rad år utvecklade materielredovisning i budgetpropositionerna. Genom denna gradvis förbättrade redovisning får en allt utförligare information inför sina ställningstaganden om större materielinvesteringar. Dessa är ofta långsiktiga och påverkar den statliga budgeten . Utskottet noterar att regeringen avser att ytterligare utveckla materielredovisningen och välkomnar att regeringen också har tillsatt en särskild utredare som ska föreslå en ändrad process för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel. I budgetpropositionen redovisas att regeringen beslutade om utredningsdirektiv (dir. 2013:52) i syfte att få förslag på en ändamålsenlig ordning för styrningen av Försvarsmaktens materielinvesteringar samt öka möjligheterna för och regeringen att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet konstaterar att regeringen således redan har ett uppdrag, att förbättringar av redovisningen har genomförts och att regeringen dessutom har aviserat att förbättringsarbetet fortsätter. Utskottet bedömer därför att motionärens önskemål redan är tillgodosedda och inte behöver bifallas. Motionen bör därför avstyrkas. Framtida inriktning för utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om den framtida inriktningen för utgiftsområdet. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2013/14:Fö257 beskriver (SD) en vision om att området Försvar och samhällets krisberedskap styrs mot en upprustning motsvarande av BNP för perioden –2023 (yrkande 50). Motionären föreslår en inriktning av den ekonomiska politiken för utgiftsområde 6 –2023 i enlighet med den tabell som redovisas i hans motion. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen beskriver i budgetpropositionen att förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut som ska avse perioden . Försvarsberedningen redovisade sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. fick Försvarsberedningen vidare anvisningar för sitt fortsatta arbete, och där framkommer att beredningens förslag bl.a. ska beakta förmågeutvecklingen i omvärlden och eventuella konsekvenser för insatsorganisationen. I enlighet med uppdraget ska försvarsberedningen lämna sin försvarspolitiska rapport . I den rapporten ska beredningen även redovisa konsekvenser av förslag, inklusive bedömda kostnader samt möjliga effektiviseringar och rationaliseringar i syfte att möta eventuella ökade kostnader inom området. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att lämna en försvarspolitisk inriktningsproposition till med den försvarspolitiska rapporten som grund. Nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut kommer att avse perioden . Försvarsberedningen redovisade sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. I det fortsatta arbetet kommer försvarsberedningen bl.a. att bedöma eventuella konsekvenser för insatsorganisationen med utgångspunkt i förmågeutvecklingen i omvärlden. Utskottet kan konstatera att den försvarspolitiska rapporten kommer att lämnas över och att beredningen i den även ska redovisa konsekvenser av förslag, inklusive bedömda kostnader. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att lämna en försvarspolitisk inriktningsproposition till . Utskottet ser det som en god ordning att avvakta den försvarspolitiska rapporten för att sedan med den och en bred politisk samsyn som grund besluta om den framtida inriktningen för utgiftsområde 6. Motionen bör därför avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om uppdrag. Eftersom regeringen bedriver ett kontinuerligt förbättringsarbete inom området bedömer utskottet att motionärernas intentioner har beaktats och att ytterligare åtgärder från sida inte är nödvändiga. Jämför reservation 5 (S, MP, V). I motion 2013/14:Fö220 menar och (båda S) att det krävs en översyn av () uppdrag. De menar att en myndighet bör använda resurserna på ett mer ändamålsenligt sätt än vad KBV gör och att det finns en rad olika beskrivningar av kontroller som skapar ett stort missnöje ibland yrkesfiskarna. Bakgrund och tidigare behandling KBV:s verksamhet regleras i myndighetens instruktion, dvs. Förordning (2007:853) med instruktion för . Av den framgår att myndigheten bl.a. har som uppgift att bedriva sjöövervakning och utföra räddningstjänst till sjöss samt att myndigheten ska ha förmåga att förebygga, motstå och hantera krissituationer inom sitt ansvarsområde. Inom området sjöövervakning ingår uppgifter som exempelvis gränskontroll, brottsbekämpning och tullkontroll, sjötrafikövervakning, miljöövervakning, vattenföroreningsavgifter, sjösäkerhetstillsyn, fiskerikontroll och brottsutredning. I budgetpropositionen framkommer att KBV:s verksamhet bygger på en kombinationstanke som innebär att samma resurser används för flera uppgifter . Regeringen beskriver myndigheten som en utpräglad samverkansmyndighet och en samordnande maritim resurs för staten. Myndigheten har bedrivit fiskerikontroller i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken inom EU. KBV har tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten vidareutvecklat fiskerikontrollarbetet, bl.a. när det gäller riskanalyser för inriktning av fiskerikontrollverksamheten. Utskottet kan konstatera att regeringen såg behovet av att använda maritima resurser på ett mer effektivt sätt då man tillsatte en särskild utredare med uppgift att föreslå ett effektivt och flexibelt utnyttjande av samhällets samlade maritima resurser genom stärkt operativ samordning av och samverkan mellan svenska statliga myndigheter med maritima uppgifter, förmågor och resurser (Dir. 2010:43). Utredarens förslag Maritim samverkan (SOU 2012:48) överlämnades och bereds inom . Utskottet välkomnar de resultat som regeringen har redovisat i budgetpropositionen i fråga om att tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten har vidareutvecklat fiskerikontrollarbetet, bl.a. när det gäller riskanalyser för inriktning av fiskerikontrollverksamheten. Utskottet lägger stor vikt vid att samverkan har utvecklats väl och lett till ett effektivare arbete till sjöss. har bedrivit ett internt förändringsarbete som syftar till att frigöra resurser för den operativa verksamheten. Ett led i det arbetet är den nya regionindelningen inom myndigheten som infördes . Den ska leda till effektivare nyttjande av resurserna, en förbättrad styrning och ledning samt en förbättrad samverkan mellan regionerna. Utskottet kan dessutom konstatera att Försvarsmakten och ingick avtal om ett utökat samarbete för att stärka ömsesidigt utbyte och öka effektiviteten för båda parter. I budgetpropositionen redovisade regeringen även att samverkan med gränspolisen och hade utvecklats på ett sådant sätt att bl.a. antalet myndighetsgemensamma insatser ökade. Ett sådant koordinerat agerande lägger utskottet stor vikt vid, eftersom det kan bidra till att minska upplevelsen av missnöje hos dem som kontrolleras. Utskottet utgår från att regeringen verkar för ett ständigt förbättringsarbete i denna riktning. I budgetpropositionen framkom även att hade varit en ledande part i det pilotprojekt om integrerad övervakning av Nordeuropeiska havsområden som EU initierat, Surveillance North (MARSUNO). Resultatet beskrevs i form av förändring av lagstiftning och åtgärder för att uppnå en mer effektiv och kostnadseffektiv lösning på informationsutbyte över stats- och sektorsgränser. Möjligheter till tvärsektoriellt informationsutbyte inom sektorerna trafikövervakning, fiskerikontroll, gränskontroll och räddningsoperationer ser utskottet som en viktig dimension i samverkan mellan civila och militära myndigheter. instruktionsreglerade uppgifter med att bl.a. bedriva sjöövervakning, brottsbekämpande verksamhet, kontroller och tillsyn är viktiga, och utskottet utgår därför från att regeringen också säkerställer att myndigheten kan lösa dem på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Utskottet kan konstatera att det redan har redovisats många exempel på att ett förbättringsarbete sker kontinuerligt och bedömer därför inte att ytterligare åtgärder från sida är nödvändiga. Motionen bör därmed avstyrkas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Frivilliga försvarsorganisationer, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Fö251 av m.fl. (S) yrkande 5. Vi anser att självständiga ideella frivilligorganisationer tillför viktiga värden och att det är av stor vikt att dessa organisationer kan få ett ändamålsenligt ekonomiskt stöd. har tillkännagett som sin mening att det särskilda anslaget för organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer bör återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2012/13:92 och bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93–95). Anledningen till detta är att vill säkerställa ett grundläggande organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. Vi bedömer inte att den förändrade bidragsstruktur som regeringen genomfört skapar tillräckligt goda förutsättningar för att organisationerna ska kunna utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering och därmed undvika en långsiktigt negativ utveckling. Regeringen har i budgetpropositionen hänvisat till att borttagandet av det särskilda anslaget inte har inneburit någon nämnvärd förändring av nivån på organisationsstödet, dvs. Vår bedömning är att de organisationer som uppfyller regeringens fastställda krav på kvalitet, uthållighet och samverkansförmåga ges bättre förutsättningar att bidra till samlade krishanteringsförmåga och att anställa personal som kan organisera de frivilliga resurserna om det särskilda anslaget för organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer återinförs. Internationella insatser, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö251 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi ser de internationella insatserna som viktiga och menar att ska delta tillsammans med andra länder i operationer som syftar till gemensam säkerhet och fred. Vårt engagemang är långsiktigt och tydligt, och vi vill värna om att fortsatt ska bidra till fred, stabilitet, hävdande av internationell rätt och respekt för mänskliga rättigheter men ser att vi står inför en nedtrappning i flera av operationerna. Vi menar därför att bör använda sig av möjligheten att under besluta om ändrade anslag för utgiftsområde 6 (RF 9:4). Vi har noterat att anslaget för internationella insatser var överbudgeterat i förhållande till behovet . Vi förordar ett ökat svenskt engagemang i FN:s fredsbevarande operationer och bedömer att nya åtaganden kan bli aktuella, men att den ekonomiska ram som föreslås för internationella insatser i budgetpropositionen ändå inte kommer att tas i anspråk. Vi förordar därför att regeringen utnyttjar de tillfällen till lägesavstämningar som Försvarsmaktens anslagsprognoser ger. Om ett överskott bedöms föreligga för den verksamhet som finansieras från anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt anser vi att regeringen under bör återkomma till med ett förslag om att föra över ekonomiska medel till anslaget 1:3 inom områden där behoven är större. Objektsramar, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 21. har tillkännagett för regeringen som sin mening att en utvecklad form av objektsramar ska återinföras. Detta skulle ske för att ge ett mer fullödigt underlag för sitt ställningstagande när det gäller materielinvesteringar. Regeringen skulle beskriva materielprojekten och redovisa en ekonomisk planeringsram för respektive materielsystem. Utskottet har understrukit att redovisningen skulle omfatta materiel som beslutat om tidigare och föreslagen ny materiel. Redovisningen skulle ske fr.o.m. budgetpropositionen för . Jag kan konstatera att den information som har efterfrågat fortfarande inte finns med i budgetpropositionen, och jag menar att den nuvarande materielredovisningen är helt otillräcklig för behov. Jag lägger därför stor vikt vid att regeringen tydligare visar hur objektsramar återinförts i regeringens redovisning i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 50. Jag menar att försvarspolitik ska fokusera på försvaret av och att vi endast genom att stärka vårt eget försvar med alla de långsiktiga åtaganden det innebär kan ta nödvändigt säkerhetspolitiskt ansvar. Jag menar att måste satsa omfattande resurser på att återskapa ett existensförsvar. militära förmåga måste öka genom investeringar i såväl kvantitet som kvalitet, och det förutsätter i sin tur en långsiktig politisk vision om de resurser som bör avsättas för utgiftsområde 6 i perioden –2023. uppdrag, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö220 av och (båda S). Vi anser att har en central funktion att fylla och menar att det är en myndighet som anförtrotts viktiga befogenheter inom räddningstjänst, kontrollverksamhet och brottsbekämpande verksamhet. a. svara för olje- och kemikaliebekämpning till sjöss, havsfiskeövervakning och fiskerikontroller till sjöss. Yrkesfisket har minskat drastiskt under , och inte heller skärgårdsbolagen är särskilt många till antalet. Därför blir det många kontroller av samma företag. Bland annat är fiskerikontrollerna till sjöss så pass frekvent förekommande att företrädare borde känna många av yrkesfiskarna vid det här laget. Vi bedömer att det är tveksamt om de i vissa fall okoordinerade och frekventa kontrollerna verkligen bidrar till att myndigheten löser sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. I budgetpropositionen redogör regeringen för att har aviserat att myndigheten kommer att få ett ekonomiskt underskott . Vår farhåga om att inte har funnit ändamålsenliga former för delar av sin kontrollverksamhet ger tillsammans med aviseringen om kommande ekonomiska underskott anledning till viss oro. Vi anser därför att regeringen bör göra en översyn av hur bedriver sitt uppdrag och därigenom säkerställa att resurserna används på ett mer kostnadseffektivt och ändamålsenligt sätt. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater ser personalförsörjningen som avgörande för framtida försvar och menar att den rätta stabiliteten inte finns i dagens system. Vi anser att detta medför utmaningar för rekryterings,- övnings- och utbildningsverksamheten och i förlängningen även leder till en ekonomisk belastning för vilken det är nödvändigt att ta politiskt ansvar. Vår bedömning är att det finns anledning att ifrågasätta om den nya insatsorganisationen går att genomföra enligt ursprunglig planering. Vi socialdemokrater ser det som viktigt att verkställa den överenskommelse som fattades mellan partierna i samband med behandling av regler för anställda soldater, vilket innebär en översyn av löner, , försäkringar och sociala villkor för soldaterna. Regeringen måste därför visa en ökad öppenhet för förändringar av systemet för att Försvarsmaktens rekrytering av soldater ska kunna underlättas. För att bidra till ökad stabilitet i personalförsörjningen ser vi det som nödvändigt med en mindre anslagsökning på förbandsverksamheten. Därigenom skapas förutsättningar för att förbättra soldaternas villkor och för att underlätta rekryteringen. Vi har tidigare framhållit att anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser var överbudgeterat och föreslog därför en reduktion om . För menar vi att mycket talar för att den ekonomiska ram som föreslås för internationella insatser inte kommer att tas i anspråk, och vi vill därför uppmana regeringen till att öppet och konstruktivt följa anslagsförbrukningen inom utgiftsområdet och fatta nödvändiga beslut för att medlen ska kunna användas inom materielområdet.