bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Vi minskar områden som budgetstöd, reformsamarbete i och bistånd till medelinkomstländer; vi stärker humanitärt bistånd och bidrag till UNHCR. Vi visar också hur vi fördelar biståndet i tematiska prioriteringar. Är det kvacksalveri att hjälpa flyktingar i närområden till och att lindra nöd och rädda liv? Är det kvacksalveri att bidra med bistånd till vatten och sanitet? Det är skamligt av att komma med sådana anklagelser. Jag har inte för avsikt att vara vare sig förnedrande eller skamlig. Jag ser på de siffror, förslag och skrivna texter som finns. Det är hedervärt att stödja UNHCR. Det har vi gjort. Vi gör det, och alliansregeringen har ökat satsningarna till UNHCR kraftfullt genom åren.Vi utvärderar UNHCR:s verksamhet på samma sätt som vi utvärderar UNDP och andra FN-organ och alla andra biståndsgivare vi ger svenska biståndspengar till. Vi utvärderar och kontrollerar dem för att se hur effektiva de är, för att se hur de arbetar på bästa sätt och för att se resultatet av deras arbete. Det kan i sin tur variera . Vi utvärderar dock också förmågan att absorbera bedömningarna och inte bara behovet. Behovet i exempelvis är ju enormt. Vad är möjligheten att de facto kunna göra något? Vi har små möjligheter att vara på plats på grund av stora hot och en regering i landet som är oerhört problematisk. Självklart är det bra att göra den ökningen. skär i ett penseldrag ned det svenska biståndet med 9 . Som någon annan har sagt, herr talman, är det väldigt mycket pengar. Vi ska givetvis se vilka konsekvenser det får.Jag vill poängtera att säger att man vill hjälpa personer som flyr undan förtryck, fattigdom och krig. är det tydligt att man stänger dörren till landet . Det är inte solidaritet. Det är inte korrekt. Jag fick inga svar på vad egentligen menar med kvacksalveri. Jag fick inte heller några beräkningar som skulle kunna bevisa att våra beräkningar är fel. Det duger verkligen inte.När det gäller flyktingfrågan och har vi aldrig någonsin sagt att vi stänger några dörrar. Vi minskar på invandringen. Ja, det gör vi. Kvotflyktingar ska vi fortfarande hjälpa, och det kan finnas behov av att under svåra konflikter ge tillfälligt skydd för människor undan krig och konflikt. Men majoriteten av människorna har inte möjlighet att betala till illegala flyktingsmugglare för att ta sig till . Majoriteten befinner sig fortfarande i närområdet, oavsett vilken flyktingpolitik vi för i Sverige.Då sänder det inhumana budskap att säga att det finns resurser ifall ni lyckas ta er hela den farliga vägen till . Om ni kommer hit har vi 4 miljarder som vi avräknar i biståndet för att hjälpa. Men för er som har det svårast och inte har möjlighet att ta er till hit kan bidra med en halv miljard till UNHCR och några hundra miljoner extra i punktinsatser. Då finns det inte lika mycket resurser. Det är en inhuman prioritering. Då handlar det inte om att hjälpa så många människor som möjligt. Det handlar om att man här i har låst fast sig i en viss politisk linje som går ut på att det enda sättet att hjälpa människor är om de kommer hit. De allra flesta människorna befinner sig fortfarande i närområdet. Det är där de största behoven finns.Jag anser det vara en inhuman politik. När kommer vi att se en förändring av detta, ? Jag har svårt att se, och jag har aldrig träffat, den flykting som vid födseln drömmer om att fly. Jag har inte hört någon politiker här i kammaren från något politiskt parti som inte hellre skulle hjälpa personer på plats i deras egna länder än att låta dem komma till , om det var möjligt. De allra flesta människorna vill vara kvar i sina hemländer om de inte väljer att emigrera av frivilliga orsaker. Väldigt få väljer flyktvägen för att det är bekvämt.Därför har jag inga problem med att man väljer att satsa på UNHCR och på att hjälpa till i landet eller närområdet. Vi kan göra så gott vi kan där, men det är inte tillräckligt. Därför måste vi ta emot flyktingar och ta vårt ansvar.Det är en utmaning för oss är att se till att våra grannländer och våra övriga kamrater inom EU tar samma ansvar. Vi tar ansvar, vi gör vårt bästa och vi tar emot både kvotflyktingar men även andra och är med och bidrar till att förbättra situationen för människor i nöd. Det är för min del en human syn på politik. Jag tycker inte att har en human politik när det gäller det. När vi står här i kammaren kan man höra man om ganska stora satsningar från och hennes parti, men det är till allra största delen samma besparing som ska finansiera allt. Om man tittar på många områden i budgeten kan man se att det innebär besparingar på invandring.Det finns hur många undersökningar och studier som helst som visar på både kostnader och intäkter med flyktingmottagande och invandring. De allra flesta visar att det kortsiktigt, dag två när en person kommer hit, kan det vara en kostnad, men totalt är det en vinst för det svenska samhället. Människor från andra länder har faktiskt varit med och byggt vårt land. Biståndsinsatser handlar om att ge förutsättningar och att skapa möjligheter för människor att ta makten över sitt liv i länder där förutsättningarna för detta förvägrats dem av olika skäl. Det handlar om att skapa förutsättningar att klara sig själv,att skapa förutsättningar för att mätta magen och få en utbildning samt att skapa förutsättningar och frihet att få staka ut en framtid för sig själv och sin familj.Liberalism handlar om frihet. Därför är också biståndsfrågor något som står liberalismen nära. utvecklingspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas egen inneboende förmåga och tanken att vi har ett ansvar för vår omvärld, i synnerhet för människor som lever i fattigdom och förtryck. Ett generöst bistånd är ett uttryck för detta.Bistånd och hjälp ges på olika sätt. Alla är viktiga, men har olika syften och mål. Det humanitära biståndet handlar om katastrofhjälp, att avhjälpa akut nödlidande och att rädda liv efter naturkatastrofer eller vid krig och konfliktsituationer. Fattigdomsbekämpning där människor inte har verktygen att kunna ta sig ur fattigdomen handlar om insatser som ska syfta till hjälp till självhjälp. Sist men inte minst kommer satsningar på demokrati och stöd till byggande av livskraftiga stater där folket kan välja sina företrädare. En stat där demokrati står i finrummet svälter inte. En stat där demokrati råder krigar inte. En stat där demokrati har makten genom folket utvecklas till sina medborgares bästa.Folkpartiet har länge ansett att demokratisering ska vara ett övergripande mål i utrikespolitiken och i svenskt bistånd. Det genomsyrar vår politik. Demokrati är nämligen det enda system som kan förenas med mänskliga fri- och rättigheter. Yttrandefrihet, politisk frihet, rösträtt och äganderätt är alla nödvändiga i ett fritt samhälle. Vi, , ska arbeta aktivt för demokratisering. Vi ska inte tiga när mänskliga rättigheter kränks. Det gäller både nationellt, inom EU och i FN.Svenskt bistånd ska inte gå till diktaturer utan i stället bidra till demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter. Jämställdhet och respekt för hbt-personer och minoritetsgrupper är också en del av denna demokrati.När kriterier antas för hur biståndet ska fördelas är det därför viktigt att se den komplexa helheten. Om ett land uppnår en högre medelinkomst kan inkomstfördelningen ändå vara så stor att åtgärder kan behöva vidtas för att stödja en process till ett rättvisare samhälle. När ett land som har goda inkomster inte har demokrati kan stöd till civilsamhällesorganisationer och andra som verkar för förändringar vara nödvändiga.Med vilka samverkar vi, och vad gör vi själva bäst? EU är den största enskilda biståndsgivaren i världen och står för mer än hälften av världens utvecklingsbistånd. FN:s millenniemål om grundläggande skolgång, avhjälpande av extrem fattigdom, bekämpande av hiv/aids med mera är viktiga.FN står för fred, säkerhet och nedrustning med ledord som fattigdomsbekämpning, MR och demokrati. FN-systemet, som består av många organisationer, har kritiserats . Granskning och transparens är viktiga nyckelord i allt arbete.Samarbete över gränser är en viktig hörnsten i liberal utrikespolitik. har länge stött fredlig konfliktlösning och fattigdomsbekämpning genom . Men världen behöver ett FN som är mer handlingskraftigt och mer trovärdigt än i dag.En fortsatt reformering av FN behövs. Diktaturer ska inte kunna blockera enskilda internationella insatser eller åtgärder vid humanitära katastrofer. En reformering av säkerhetsrådet är nödvändig, då FN alltför blivit lamslaget vid större konflikter på grund av oenighet i rådet.Herr talman! Starka civilsamhällesorganisationer är värt mycket. Det engagemang som finns bland deras medlemmar måste vi ta vara på. Jag träffar regelbundet i och globalt flera av de organisationer som arbetar för MR, mot hunger, för demokrati, mot terror och förföljelse, för yttrandefrihet och mot fattigdom. En investerad krona i dessa organisationer är minst 1:50 tillbaka. Låt oss se till att dessa organisationer får en central roll! Låt oss lyssna oftare på deras erfarenhet!Hur mycket vi ska ge i bistånd har diskuterats . I står det hur vi ska ge vårt tionde, av allt vi skördar, föder upp och tjänar. har vi blygsamma av vår bni som riktmärke, och vi toppar listan tillsammans med några få andra länder. Men, herr talman, det finns ett parti i denna kammare som tycker att till och med det är för mycket.EU:s medlemsstater ger i snitt . Målet är 0,7. av medborgarna i Europeiska unionen tycker att utvecklingsbiståndet borde ökas, enligt en undersökning som gjordes . Biståndet ska gå till att förbättra mänskliga rättigheter, utbildning och hälsovård.Vad ger då biståndet för resultat, och vad har millenniemålen, som biståndet till stora delar bygger på, givit ? Med reservation för siffrorna: Enligt har den extrema fattigdomen i världen halverats . Trots det lever många fortfarande i extrem fattigdom. Andelen barn i världen som börjar ligger på . Allt fler flickor får högre utbildning. Förekomsten av hiv har minskat. Tillgången på rent dricksvatten har ökat. Trots det finns det otroligt mycket kvar att göra. En del av oss fick med riksdagsposten Wateraids rapport can't wait om hur många som fortfarande saknar tillgång till rent vatten, toaletter och kunskap om allmän hygien.Det finns många orsaker till att resultatet inte blivit bättre. Det kan bero på dålig styrning och ledning av biståndsprojekt och på brister i mottagarlandets förmåga. Korruptionen nämns ofta. Den leder till att pengarna inte går dit de ska. Men det finns ett annat stort hinder på vägen som begränsar vår biståndsinsats och gör värdet av den mindre. Ni har hört mig säga det förut, kära vänner. Det är spridningen av vapen i världen.Det finns ett nära samband mellan säkerhet och utveckling. Förtryck, konflikter och humanitära kriser gör att utvecklingen bromsar upp och stannar av. Ett land som plågas av strider, konflikter, kriminalitet och väpnat våld har inte samma förutsättningar att skapa utveckling och välstånd för sina medborgare. Vi måste se den påverkan som spridningen av vapen har på utveckling och uppbyggnad av ett land. De biståndssatsningar vi gör kunde göra större nytta med en effektivare kontroll och förhindrande av spridning av dessa vapen.Små och lätta vapen har med rätta kallats massförstörelsevapen. dödas mellan 1 000 och 2 000 personer i världen till följd av användandet av sådana. Vapen som används av grupper av kriminella, vapen som används vid slitande av tvister i stället för att man resonerar sig fram till en lösning, vapen som används oavsiktligt, som när ett barn skjuter ihjäl ett annat när man hittat pappas undangömda pistol i garderoben - allt är exempel på vapen som med lätthet köps in, transporteras och kan gömmas, men används. Stor tillgång till vapen i ett samhälle betyder att fler människor dör - i krig, på gatan eller i hemmet. Vapnen är inte grundorsaken till våldet, men gör våldet så mycket dödligare.EU-kommissionen riktade i ett brev ett tack till riksdag för värdefulla synpunkter i samband med vårt utlåtande rörande kommissionens meddelande Ett anständigt liv för alla. Man betonar särskilt spridningen av små och lätta vapen samt okontrollerad vapenhandel. Man tillägger att detta har en stor politisk betydelse och framhåller vikten av att det sätter en ram för en hållbar utveckling efter 2015.Totalt sett underminerar väpnat våld möjligheterna till utveckling och utgör ett direkt hinder för uppfyllelsen av millenniemålen.Som utskottets ledamöter är väl medvetna om är kvinnor särskilt utsatta i konflikter. Lätta vapen används för att underlätta våldtäkter i konfliktområden och bidrar till stor osäkerhet. Runt om i världen görs stora insatser för att komma till rätta med detta problem. På FN-nivå jobbar man med Program of Action för att komma till rätta med den okontrollerade spridningen. För att kunna ge ett långsiktigt och säkert bistånd måste vi vara tydliga i arbetet med att begränsa detta.Herr talman! Konklusionen av allt detta är att bistånd behövs för att göra världen till en bättre plats för alla, att ett golv på ska behållas för vår biståndsnivå och att medel och resultat ska utvärderas och följas upp. vill att demokratin står högt på agendan. Bara så kan de som behöver stödet få möjlighet att själva bestämma över sin framtid. talade återkommande om länder som har goda inkomster men har drabbats av olika tillkortakommanden. Det finns också, som vet, ett antal länder som skulle kunna ha goda inkomster därför att de har stora råvarutillgångar som utvinns, men där ytterst lite av pengarna stannar i det egna landet, bland annat därför att de länderna är utsatta för skatteflykt. Det förs en diskussion i världen, framför allt inom EU, om hur man ska kunna stoppa skatteflykten och öka informationsutbytet, så att de här länderna kan beskatta den råvaruutvinning som sker i deras länder och därigenom få sina rättmätiga skatteintäkter.Vi hörde tidigare biståndsministern tala om hur enligt henne är pådrivande i denna fråga i och andra organ. Ändå har det kommit till min kännedom att regeringens förhandlingsposition och instruktion till tjänstemännen när det gäller förslag om informationsutbyte som skulle öka fattiga länders möjligheter att komma åt skatteflykten är att detta inte är så viktigt, eftersom fattiga länder ändå inte har några skattemyndigheter med kapacitet att ta hand om denna information. Tycker att det är en acceptabel inställning? Det är viktigt att vi har öppna och transparenta regelverk som gör att vi ser hur pengar går fram och tillbaka när det gäller de här frågorna.Jag lyssnade på biståndsministern här i kammaren. Hon tryckte på att det var en viktig fråga som hon också prioriterade. Det kändes bra och angeläget att hon gjorde så.Därmed känner jag mig väldigt nöjd med att arbetar för att få en ökad transparens och möjlighet att stoppa skatteflykt. Håller inte med om detta? Nej, tyvärr kan jag inte hålla med om att det är den agerande . Det har visat sig att inför förslag om ökat informationsutbyte är regeringen kallsinnig och ger i ett PM förhandlingsinstruktioner till tjänstemännen som innebär: Nej, vi ska inte gå med på detta.Man har flera motiv till detta. Ett av motiven är att det inte finns skattemyndigheter med kapacitet att ta vara på informationen i fattiga länder, underförstått: Det skulle ändå vara meningslöst. Det är en fullkomligt oacceptabel hållning av en svensk regering.Sverige borde tvärtom, precis som biståndsministern tidigare sade, vara pådrivande i olika internationella organ för att öka informationsutbytet och därmed öka olika länders och även vårt eget lands möjligheter att beskatta företag där de ska beskattas. påstår ett antal saker här. Jag kan inte bekräfta riktigheten i det säger.Jag kan konstatera att jag satt samma kammare som och lyssnade på biståndsministern som väldigt tydligt gav uttryck för att vi inte ska ägna oss åt skatteflykt.Vi ska se till att bekämpa det på olika sätt och också ha öppna och transparenta redovisningar av vart pengar går och se till att vi får så mycket ut av de pengar vi satsar i biståndskronor som möjligt.Jag har väldigt svårt att verifiera riktigheten i det påstår. talade om civilsamhällets organisationer och vikten av ett starkt civilt samhälle inom biståndet.Jag skulle vilja fråga om riktlinjerna för informationsstödet som först halverades och som man sedan ändrade så väldigt mycket att civilsamhället kan driva någon form av påverkansarbete med det stödet.Ska man kunna samla in pengar så måste man kunna påverka. Riktlinjerna är nu att man bara ska kunna informera och inte hur som helst. Det är väldigt oklart. Många organisationer ser inte nyttan med att göra det längre.Om skulle kunna tänka sig att driva frågan att riktlinjerna ändras så att pengarna också ska kunna användas för påverkansarbete som det har varit vore jag väldigt tacksam för det.Jag tänkte också på samarbetsstrategierna. Om man tittar i budgeten ser man att det finns en mängd samarbetsstrategier. Om de allra flesta står det att strategin är förlängd att gälla eller 2013 etcetera. Det är väldigt om vilka det står att de kommer att fortsätta väldigt länge.Det är många strategier som just nu är på gång och måste utarbetas. Om en del står det att utfasning pågår. Det gäller till exempel . Det är inte ett rikt land. Nästa land är . Det är i princip en failed state, eller en sviktande stat. Vi borde kanske vara där och stötta civilsamhället etcetera, och likaså i Burundi.När vi drar oss tillbaka måste vi kanske i stället öka på den hjälp och det stöd som kan komma från civilsamhällets organisationer. Kan utveckla sin syn på det? Om vi börjar bakifrån nämner ett antal länder där man behöver mer hjälp och stöd. Självklart behövs ytterligare biståndsinsatser från olika håll i väldigt många länder.Sverige har valt att försöka fokusera sina insatser för att göra mer på djupet än på bredden. Jag tror att det är riktigt. Sedan kan vi ha olika syn på vilka länder som ska komma in under det paraplyet.Vad gäller civilsamhällets organisationer står jag fast vid att de gör väldigt mycket nytta. Hur man använder pengarna kan man diskutera.Den information som åtminstone jag får av civilsamhällets organisationer är till stor nytta för mig i de tankar som jag försöker renodla och också föra vidare på olika sätt.Information är ett sätt att påverka. När det gäller att man sedan inte bedriver ett aktivt opinionsarbete kan man fundera på vad man ska tillåta och inte.Att få kunskap från civilsamhället och den erfarenhet man har är för mig väldigt värdefullt. Jag brukar säga att utan kunskap kan man inte ta ansvar. Men har man kunskap kan man inte underlåta att ta ansvar.Det är väldigt viktigt att föra en dialog med civilsamhällets representanter. Jag träffar dem nära nog från olika typer av organisationer för att lyssna in var de står i olika frågor för att öka min kunskap. Det är bra om många andra av mina kolleger också gör så, och jag tror att de gör det. Det svar jag fick är precis det svar jag förväntade mig av . Jag vet att arbetar mycket gentemot civilsamhällets organisationer precis som många av oss andra här.Jag instämmer fullständigt med att det är väldigt värdefullt för oss att vi får den information vi kan få från de olika organisationerna. De kan gå ned mer på djupet i olika frågor. Vi har inte den möjligheten att sätta oss in i alla dessa frågor själva. Därför är det väldigt viktigt.Det är också därför som vi i i vårt budgetförslag återför de pengar som en gång försvann när vi halverade informationsanslaget.Jag skulle egentligen vilja att vi utökar resurserna till civilsamhället generellt. I många länder drar vi oss tillbaka. Jag har inget emot att vi ska fokusera. Vi ska vara där vi gör bäst nytta. Men när vi har dragit oss tillbaka finns en mängd olika bra insatser som är på gång. Många av dem genomförs av civilsamhällets organisationer.Det är väldigt svårt för organisationerna att få stöd till länder som inte finns bland de ordinarie länderna för det svenska biståndet. Därför är det viktigt att man har öppningen att det ska vara väldigt lätt att också vara verksam i andra länder än dem som finns med. Det ska vara så, men det är inte så.Det ska också vara lätt för de riktigt små organisationerna att vara verksamma. kan de göra mer nytta än de stora i och med att de har en väldigt nära kontakt med de människor som berörs.I dag är det väldigt svårt eftersom redovisningskraven är så höga. Ni har skrivit någonstans i budgeten att det ska förändras. Det ska bli lägre krav på de små organisationerna. Men jag har ännu inte konkret sett att det blir så. Jag vill gärna få din kommentar till det. Jag tror att och jag är överens i mångt och mycket om detta. Regeringen har också uttalat och skrivit ned att civilsamhället är en viktig part i biståndsarbetet.Att få ett ökat stöd långsiktigt för civilsamhällets organisationer är någonting vi ska jobba för på olika sätt. Hur man använder det kan man alltid diskutera och hur inriktningen ska se ut och så vidare.När det gäller omfattningen och målet att civilsamhället ska vara en viktig part i biståndsarbetet känner jag att regeringen också i skrift har uttryckt det väldigt tydligt.Vi ska långsiktigt jobba mot ökat omfång, och vi diskuterar inriktningen på olika sätt. Det är viktigt att känna att vi på bästa sätt ska utnyttja det engagemang som finns i civilsamhällets organisationer och hos dess medlemmar.Jag sade i mitt anförande att in är minst 1:50 ut. Det är väldigt viktigt att fundera på hur vi fram i tiden ser på att organisationerna ska få ökad möjlighet att kunna arbeta så effektivt som möjligt tillsammans med oss i olika delar. är det, som redan har framgått, alliansregeringens åttonde budget för biståndet som vi har att diskutera. Det är den åttonde budgeten i rad som ligger på av bni, vilket också har framgått tidigare. Det är alltså 38 miljarder.Detta är att jämföra med 2005, då vi senast hade ett förslag från en S-ledd regering, stödd att Vänstern och , på av bni.Herr talman! Vikten av en ansvarsfull ekonomisk politik går inte nog att understryka. Vi har sett en global ekonomisk nedgång för många länder med stora bekymmer som följd. Det har naturligtvis också haft effekt på det globala biståendet, både vad det gäller effekten av att bni har sjunkit och på grund av att man dragit ned de resurser man har anslagit.Sedan 2012 har vi sett en minskning på . En minskning till av bni blev följden för biståndet. har biståndet sjunkit i reala termer. I EU sjönk det med 7,4 . Då var det . En viss återhämtning har skett under innevarande år, och det är väl positivt. Alltjämt är ju, som framgått, EU:s bistånd lite av världens ODA.Herr talman! Jag är glad över att mot den här bakgrunden få hälsa ytterligare ett parti välkommet till den breda skara i kammaren som står upp för enprocentsmålet för biståndet. Jag gör det inte på grund av procentsatsen i sig utan för att vi måste ta vårt ansvar för att solidariskt arbeta för allas lika rätt och värde, oavsett nationsgränser. Det är ju det, herr talman, det ytterst handlar om - att skapa en värld som håller samman och med möjligheter för alla, att ge våra medmänniskor redskap att förändra sin livssituation till hållbar och inkluderande tillväxt.Det handlar om solidaritet men också med kommande generationer. Inte nog med det - det handlar faktiskt också om vår säkerhet. Det handlar om att bygga broar över klyftor i stället för murar mellan människor.Jag är också glad, herr talman, över den breda samsyn som finns, både om den biståndspolitiska ramen - som i allt väsentligt hela kammaren, med något undantag, ställer sig bakom - och i utskottet, där vi kunde enas om ett förtydligande av målet för utgiftsområde 7.PGU, politik för global utveckling, ligger fast. Det är erfarenhet. Vi är smått unika i den delen och ska jobba vidare för att göra vårt arbete med politik för global utveckling och för samstämmighet mer effektivt.