bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Den långsiktiga ambitionen bör vara att en sådan skatt införs på global nivå, men ter sig EU-nivån mer realistisk. Vi vill att intäkterna från en sådan skatt går tillbaka till medlemsländerna, som själva disponerar dessa medel.En global skatt på koldioxid är ett annat alternativ som skulle ge ökade resurser till FN:s arbete och skapa incitament för att minska världens koldioxidutsläpp. En sektorsövergripande skatt på koldioxid bör utformas som en minimiskatt som administreras av respektive land. Gränsöverskridande utsläppskällor som bunkerbränslen för flyg- och sjöfart kan med fördel regleras genom en globalt harmoniserad skatt vars intäkter går till FN:s utvecklingsarbete. bör verka för sådana skatter internationellt och genom EU.Herr talman! Trots att det finns tillräckligt med livsmedel för att svält inte ska behöva förekomma saknar en miljard människor mat för dagen. Några av hindren för livsmedelsförsörjning är bristande möjligheter att lagra och distribuera livsmedel, outvecklat jordbruk med stor variation i skördarna och rika länders och regioners jordbrukspolitik. Jordbruket har stor betydelse för sysselsättningen och för livsmedelsförsörjningen i väldigt många länder. En stor del av de fattigaste människorna är jordbrukare. Många är kvinnor.Världens livsmedelsförsörjning är också beroende av billig olja som bidrar till att markresurser och vattenresurser överutnyttjas på flera håll. En växande och allt rikare befolkning och behovet av att minska konsumtionen av fossila råvaror kommer att öka trycket än mer på markanvändning och hoten mot biologisk mångfald. Land grabbing är redan ett växande problem, då odlingsbar mark tas över av stora investerare som ofta utnyttjar den för produktion som inte kommer lokalbefolkningen till del.Den ohållbara livsmedelsproduktionen rubbar jordens kvävecykel och står också för en betydande del av växthusgaser, förlust av biologisk mångfald och spridning av kemikalier. Därför behöver vi öka såväl det bilaterala stödet som det multilaterala stödet till utveckling av ekologiskt jordbruk, i synnerhet till småskaligt jordbruk i söder om att klara klimatpåverkan måste vi inse att en bevarad biologisk mångfald är viktig för ekosystemens förmåga att återhämta sig från störningar som klimatförändringar och för att kunna tillhandahålla livsnödvändiga ekosystemtjänster även i fortsättningen. Skogsskövling och omvandling av naturskogar till skogsplantager, utvidgning och omvandling av jordbruket, fiske och föroreningar är orsaker till att biologisk mångfald går förlorad och därmed också människors möjligheter att producera sin mat. Därför måste motverka alla satsningar som kan få betydande negativa konsekvenser för biologisk mångfald, både i det bilaterala och i det multilaterala utvecklingssamarbetet samt i det utvecklingssamarbete som genomförs av det privata näringslivet.Herr talman! tar upp frågan om de allt större avräkningarna av biståndet. Vi menar att regeringen måste kvalitetssäkra de avräkningar som görs. försök att finansiera ambassader som inte bedrev biståndsrelaterad verksamhet kritiserades av OECD-Dac, och det tvingade regeringen att ändra beräkningsgrunderna. Den procent av bni som utgör biståndsramen ska användas för att bekämpa fattigdom och förtryck samt bidra till utveckling, inget annat.Regeringen bör därför upprätta ett tydligt och transparent system som visar hur avräkningarna bidrar till målsättningarna i politik för global utveckling, det vill säga fattigdomsbekämpning. Redovisningen ska förhålla sig till Dacs regelverk, och ska inte vara ett land som tänjer på tolkningsutrymmet för vad som är bistånd eller inte.I dag är i särklass största mottagare av svenskt bistånd, och biståndet finansierar av vårt flyktingmottagande. Det är inte en hemlighet eller nyhet att är starkt kritiskt till att regeringen låter biståndet bekosta en så stor andel av flyktingmottagande. Enligt OECD-Dac är det möjligt att räkna en viss del av flyktingmottagandet som bistånd, men de stora avräkningar från biståndsramen som gör innebär att är ett av de länder som enligt gör de största avräkningarna.Vi är också mycket kritiska till att ministerns och statssekreterarens löner bekostades av biståndet. I praktiken har ministern kunnat vara ute och valkampanja, det vill säga utföra påverkansarbete, betald av biståndet som informationsanslaget till frivilligorganisationerna halverades och riktlinjerna ändrades för att omöjliggöra folkrörelsernas påverkansarbete med hjälp av biståndsmedel. Det är därför dags att vi ser över det system som använder för att bestämma storleken på avräkningarna och vad som får ingå. Vi behöver närma oss de beräkningssätt som används av övriga givarländer.Herr talman! I budgetförslag återför vi till biståndsramen från avräkningarna. Av de 1,6 miljarderna som återförs till biståndsramen vill vi öronmärka till det tidigare halverade informationsanslaget. De nya riktlinjerna för informationsanslaget bör också revideras så att det blir möjligt att använda anslaget för en kritisk och konstruktiv diskussion om och EU:s möjligheter och hinder för fattigdomsbekämpning och utveckling.Vi är, som redan framgått, kritiska till de förändringar av riktlinjerna som genomförts av regeringen. Vi efterlyser också en redovisning av hur nämnda avräkningar bidrar till att uppnå målet för internationellt utvecklingssamarbete om att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor.Vi i står självklart bakom alla våra reservationer i betänkandet, men vi vill särskilt lyfta reservationerna 26 och 28 till omröstning, och därför yrkar jag bifall till dem. Jag vill börja med att säga att vi naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall till reservationerna 1, 4, 19 och 24.Herr talman! I dagens debatt behandlar vi internationellt utvecklingssamarbete. Att bekämpa fattigdom, att bidra till att bygga upp svagare samhällen så att de kan bli starka, fria och välmående samt att lindra nöd är för de flesta av oss som har det bättre ställt en självklarhet. Därför är det viktigt för att bidra med ett bistånd som inte understiger FN:s rekommenderade nivå. vilar det ett stort ansvar på regeringen att förvalta skattepengar på ett ansvarsfullt sätt så att de verkligen når fram till dem som mest behöver det.Företrädare från regeringen vill gärna ställa sig högst upp på godhetens piedestal för att de har lyckats nå enprocentsmålet vad gäller andelen av svenskt bni som går till bistånd. Frågan man då måste ställa sig är vad det egentligen är som dessa drygt 38 miljarder går till. Är det verkligen bara att nå procentmålet som är viktigt?Under året som gått har det framkommit allvarliga brister i UD:s sätt att hantera biståndet, och det är därför av stor vikt att regeringen ökar sin transparens i biståndshanteringen gentemot och allmänheten. Det är oacceptabelt att ledamöter i utrikesutskottet ska behöva läsa i medierna om obehagliga överraskningar i UD:s hantering, exempelvis att man räknat in biståndsministerns och statssekreterarens löner i biståndet.Regeringen har också fått kritik för bristande uppföljning vad gäller bidrag till multilaterala organisationer. När vi ger stora bidrag i basbudgetstöd till multilaterala organisationer finns det svårigheter i att verkligen kunna följa upp vad det svenska bidraget går till. Med detta i åtanke har vi minskat antalet multilaterala organisationer att kanalisera bidrag genom och prioriterar FN och . skulle vi också vilja se att man i större utsträckning villkorar bidragen och riktar dem till konkreta projekt för att underlätta uppföljningen och att pengarna används till de ändamål som ligger i linje med prioriteringar.Herr talman! De åtgärder som måste vidtas vad gäller UD:s hantering av biståndet är dock bara en liten del av allt som behöver förbättras. har kritiserat att svenskt bistånd är för spretigt och ofokuserat, vilket också är något som lyfter fram i sin kritik.Sverigedemokraterna förespråkar ett bistånd som mycket tydligare fokuserar på konkret fattigdomsbekämpning och humanitärt bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi gradvis effektivisera utvecklingsbiståndet och 2015 ha en biståndsram på av bni, vilket är i linje med FN:s rekommendationer.Herr talman! Som vi har hört tidigare i dagens debatt har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att vi ska ta beslut om ett nytt mål för biståndet. Det är positivt att man på detta sätt synliggör och tydliggör vad det övergripande målet med svenskt bistånd ska vara. Det är dock mindre positivt att regeringens process när det gäller framtagandet av ett nytt mål har varit under all kritik vad gäller kommunikation med och representanter från det civila samhället. Att det övergripande målet för svenskt bistånd ska förhandlas fram under några korta veckor i utrikesutskottet med mycket små möjligheter för alla partier och för det civila samhället att vara med och påverka är inte en seriös behandling av en så stor fråga.En majoritet i utrikesutskottet har dock kommit fram till att målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska vara "att skapa förutsättningar för förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck". Även om vi inte anser denna formulering vara perfekt välkomnar vi att man till skillnad från regeringens ursprungliga förslag lagt in vikten av att "skapa förutsättningar för förbättrade levnadsvillkor för människor" eftersom perspektivet med hjälp till självhjälp är viktigt.Sedan kan vi ha lite olika syn på hur man bäst uppnår detta mål. Utskottet framhåller sambandet mellan demokrati, mänskliga rättigheter och utveckling. Självklart finns detta samband, men vi menar att det är minst lika viktigt att också se sambandet mellan att ge människor grundläggande förutsättningar i vardagen - som vatten, sanitet och tillgång till livsmedel - för att de över huvud taget ska ha någon möjlighet att själva vara med och påverka sitt samhälle i riktning mot demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet.I det föreslagna målet ingår också begreppet förtryck, vilket har nämnts tidigare. Vi välkomnar att man lyfter in begreppet förtryck men understryker att det inte kan särskiljas från fattigdomsbekämpning och att prioriteringen i biståndet fortfarande ska vara de minst utvecklade länderna. Mot bakgrund av dessa synpunkter har vi en reservation till motiveringen av detta nya biståndsmål.Regeringen håller också på att framarbeta en ny biståndspolitisk plattform. Även här har dialogen med varit mycket undermålig. Regeringen har utlovat att denna nya plattform ska presenteras för i form av en skrivelse. Det är ju förvisso bra att vi får möjlighet att skriva följdmotioner, men den borde framställas som en proposition i enlighet med ett förslag från . Detta är ju något nytt. En skrivelse går bra när man berättar om något som har varit, men jag tycker inte det duger när det handlar om nya förslag och riktlinjer. Det är också märkligt att Socialdemokraterna i sin motion klagar över att plattformen ska presenteras i form av en skrivelse; men ni kan inte tänka er att stödja förslag om att den borde presenteras som en proposition. Kom då inte och klaga om ni inte vill vara med och påverka frågan! Krig och naturkatastrofer skapar stora flyktingströmmar och humanitära behov. Vi har sett det i den fruktansvärda, långdragna och komplicerade konflikten i , och vi har sett det efter tyfonen i . Ofta flyr människor inom det egna landet eller till direkt närliggande länder. Att bidra med resurser till dessa utsatta människor på flykt kan vara livsavgörande, och vi vill på detta område se en politik som strävar efter att på mest effektiva sätt hjälpa så många människor som möjligt. Regeringen verkar däremot anse att det är viktigare att ägna stora ekonomiska resurser till att hjälpa de få som har möjlighet att ta sig till . Låt mig först vara tydlig med att vi, likt andra, anser att ska ta sitt ansvar vad gäller kvotflyktingar - det är beklagligt att inte fler länder i gör det - och att man kan behöva ge människor tillfälligt uppehälle tills det finns möjlighet att återvända. Vi anser dock att dagens politik och regeringens prioritering är inhuman och ohållbar.I regeringens budgetförslag görs det avräkningar i biståndet på ca för flyktingmottagning i som som ansvarar för mer än 43 miljoner människor på flykt endast erhåller i basstöd från regeringen. Enligt sin egen hemsida har regeringen under detta år bidragit med ca till varav har varit riktade till den akuta humanitära krisen. Enligt Sida har flyktingorganet dock endast erhållit 20 miljoner av dessa medel i extra stöd.Det är verkligen bra att regeringen har bidragit med humanitära insatser till på olika sätt. Humanitära insatser i biståndet vill vi också prioritera. Men i proportion till de 4 miljarder som läggs på asylmottagning i är detta fortfarande en mycket liten insats från Sverige.Enligt uppgifter från UNHCR har cirka två miljoner människor flytt och cirka sex miljoner syrier är på flykt i landet. Behoven i och närområdet är enorma och akuta. vill öka det totala humanitära biståndet med till nästkommande år för att generöst kunna bidra till katastrofer som de i och . Utöver regeringens bidrag till flyktingorganet vill vi satsa l miljard kronor i ett öronmärkt anslag , och vi ökar bidraget till UNHCR med 5 ½ miljard . Det handlar om att rädda liv. Det behövs filtar för vintern, tält till familjer, skolmaterial till barn, näring till undernärda barn med mera. Vi anser det också vara en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som bistånd. vill renodla biståndsramen och därmed prioritera fattigdomsbekämpning och hjälp till närområdet i biståndet.Herr talman! Tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet är också en viktig fråga för mig och partiet när det gäller biståndet. Det är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. Brist på tillgång till vatten och grundläggande sanitet drabbar kvinnor och barn extra hårt och hindrar deras möjligheter till utveckling. I stället för att spendera en stor del av dagen på att hämta vatten skulle barnen kunna gå till skolan, och kvinnor skulle kunna ägna sig åt utbildning eller verksamhet som kan generera inkomst till familjen. Enligt uppgifter från organisationen saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov. Den del i millieniemål 7 som handlar om att halvera antalet som inte har tillgång till säker sanitet ligger långt efter. Bristen på säker sanitet bidrar till förorenat vatten, och dör ca 4 000 barn i diarré. Bristande sanitet utgör därmed den näst vanligaste dödsorsaken bland små barn i fattiga länder. Förorenat vatten och brist på tillgång till sanitet utgör också en hälsorisk för gravida och vid förlossning.Sammanfattningsvis är tillgång till vatten, säker sanitet och hygien grundläggande mänskliga rättigheter som kan vara avgörande för människors överlevnad, hälsa, jämställdhet, utbildning, välfärd och ekonomiska produktivitet. Detta samband bör lyftas fram tydligare i den nya utvecklingsagendan . Regeringen utlovade tidigare att öka biståndet till vatten och sanitet. Enligt uppgifter på Openaid hade det dock endast ökat till ca 600 miljoner 2012. anser inte detta vara tillräckligt utan vill kraftigt öka anslagen till denna typ av satsningar. Vi föreslår i vår budget 2,3 miljarder för detta ändamål nästkommande år. Dessutom menar vi att regeringen bör verka för att det ska vara ett prioriterat mål i den nya utvecklingsagendan att alla ska ha tillgång till rent vatten och säker sanitet. Det bör även göras kraftansträngningar för att uppnå målet om att halvera andelen som inte har tillgång till säker sanitet, då man ligger efter med denna målsättning. Det är positivt att utskottet lyfter fram dessa beståndsdelar som viktiga i betänkandet.Herr talman! En stor majoritet av de fattigaste människorna lever på landsbygden och är beroende av jordbruket för sin överlevnad. Jordbruk är en källa till familjens livsmedel samt en möjlighet att generera inkomster. På landsbygden i utvecklingsländer är det ofta kvinnorna som axlar ett tungt ansvar för jordbruket. Satsningar inom detta område kan lyfta kvinnor och hela familjen och ge dem förutsättningar för att förbättra sin livssituation även på andra områden. Att satsa på jordbruksutveckling är också viktigt för att kunna klara av plötsliga väderomsvängningar, förebygga svältkatastrofer och utrota världens fattigdom och hunger. Därför är detta också ett område vi vill se ökade satsningar på.Herr talman! slår fast att alla har rätt till utbildning. Vi vill stödja biståndsinsatser som verkar för alla barns rätt till utbildning och med särskilt stöd till flickor. satsade regeringen runt 600 miljoner på utbildning och av dessa gick endast 45 miljoner till den del av som ligger söder om och som är ett av de fattigaste områdena. 162 miljoner gick till som också är ett av de minst utvecklade länderna. Vi vill öka denna del av biståndet och satsa 1,4 miljarder på utbildning men då fokusera insatserna på de minst utvecklade länderna. Jag har först ett klargörande för och hela kammaren. uppmärksammar att vi inte har reserverat oss till förmån för bland annat motion om biståndsplattformen. Det är en högst motiverad fråga ställer. Varför har vi inte gjort det? Vi uttrycker ju kritik mot hur processen sköts.Det har den enkla förklaringen att vi vill avvakta och se om biståndsplattformen kommer och hur den i så fall ser ut. Omfattningen på den kommer att vara avgörande för Socialdemokraternas ställningstagande. Är det ett mycket omfattande dokument som gör om mål och annat på ett avsevärt sätt för biståndspolitiken kommer vi naturligtvis att vara mycket kritiska till hur man hanterat den frågan och att det enbart kommer till i form av en skrivelse. Är det smärre förändringar kommer vi säkert att kunna ha kritik mot dem också, men inte lika omfattande kritik. Vi avvaktar helt enkelt. Kommer det verkligen en biståndspolitisk plattform? Vi har hört om den ganska länge, men ständigt med nya datum. Vi får väl se när den väl har kommit fram, om den kommer fram.Jag har en fråga till . är nu det enda parti i riksdag som fortfarande vill ha ett bistånd på av bni. Det är FN:s mål, påpekar du mycket riktigt. Men det är inte ett takmål, utan ett mål om ett golv för hur högt bistånd utvecklade länder ska ge till mindre utvecklade länder. Jag vill gärna höra hur ni sverigedemokrater motiverar att sänka det svenska biståndet . Först skulle jag vilja anmärka på hur Socialdemokraterna motiverar att inte stödja att det ska komma i form av en proposition. Det är lite sent att klaga när skrivelsen väl kommer. Vi hade en möjlighet i utskottet att få en majoritet för att det skulle presenteras i form av en proposition, men den möjligheten tog inte Socialdemokraterna, vilket jag tycker är beklagligt.Vår motivering till att sänka biståndet är helt enkelt att det handlar om prioriteringar. Vi anser att är en högst rimlig nivå. Det är inte bara procentmålet som är viktigt, som jag sade. Det framkommer olika former av brister i biståndet. Till exempel har pengar gått till teaterföreställningar i och någon utställning i om graffitikonst i . gör man dessutom extremt höga avräkningar på 4 miljarder i biståndet. De avräkningarna gör inte vi. Vi har en mer renodlad biståndsram. Det handlar inte bara om vilket procentmål man har, utan också om vad man gör med pengarna. Trots att vi sänker biståndet till anser vi att vi ändå kan bistå mer med humanitära insatser, hjälpa fler flyktingar i närområdet, ge fler människor möjlighet till vatten och sanitet och ge fler pojkar och flickor möjlighet till utbildning. Det handlar om prioriteringar och effektivitet.Vi måste också se till det ansvar vi har mot våra svenska skattebetalare. När människor i dör för att de inte får en vårdplats, kan vi då motivera att bekosta teaterföreställningar i ? Tycker att det är rimligt? Jag tackar för förklaringen. pekar på brister i biståndet. Ja, sådana finns. pekar på att man använder kultur som uttrycksmedel i biståndet. Ja, det förekommer. Jag skulle till och med säga att det är framgångsrikt och att det borde förekomma mer av kulturverksamhet. Det är någonting som har dragits ned ganska kraftigt av den nuvarande regeringen.Julia Kronlid menar att det går att göra mer med mindre pengar. Det är säkert fullt möjligt, men framför allt väldigt skickligt. Men i det vägval som ni sverigedemokrater har gjort, har det aldrig varit ett alternativ - och om inte, varför i så fall - att i biståndet använda även de som ni tydligen är kritiska mot på grund av brister i biståndet, kultursatsningar och så vidare, men på ett enligt er klokare sättav 38 miljarder är väldigt mycket pengar, men jag tror tyvärr inte att det räcker för att åtgärda de brister i det svenska samhället som pekar på. Dessa brister finns, men politik handlar om att göra både och, inte varken eller. Vi gör inte varken eller. Vi satsar ändå så mycket som 32 miljarder på biståndet. Jag anser inte att det är varken eller. Med vår biståndspolitik vill vi göra en ansenlig insats för utsatta människor i andra länder.0,av bni är ett golv även för oss. Det är inte skrivet i sten att vi ska föra denna politik. Men vi måste också se till den aktuella situationen i . I den situation som råder tycker vi att detta är en rimlig nivå. Vi måste kunna göra nödvändiga satsningar på vår svenska välfärd.Med de 32 miljarder som vi har att bidra med vill vi prioritera insatser till de mest utsatta människorna, till exempel insatser för flyktingar. Vi vill öka de humanitära insatserna och insatserna för vatten och sanitet, utbildning och jordbruksutveckling. Det är några frågor som vi anser vara väldigt viktiga. Där kan vi hjälpa de mest utsatta människorna.Ja, det finns saker som vi minskar ned på. Vi avslutar budgetstöd. Vi avslutar bistånd till europeiska länder. Vi ser det kanske inte lika viktigt med bistånd till teaterföreställningar som gör. En annan sak vi kritiserar är bistånd till den palestinska myndigheten, vilket vi ska få höra om senare i debatten. Det finns stora brister i hur man hanterar detta.Ja, det finns saker vi kritiserar och minskar, och det står vi för. Men med de pengar vi har vill vi göra det bästa möjliga för att hjälpa de mest utsatta människorna. Det är jag stolt över. utgångspunkt när vi diskuterar utvecklingspolitik är den internationella solidariteten. Vi vet att ett samhälle grundat i omtanke, medmänsklighet och rättvisa i grunden är ett bättre och starkare samhälle än ett samhälle där girighet får styra.Idéhistorikern har definierat solidaritet som att se sig själv i andra. Det handlar om att se att var och en av oss har samma grundläggande mänskliga rättigheter. Var och en av oss har samma grundläggande mänskliga behov, oavsett om man är riksdagsledamot i , småbonde i eller för den delen flicka i . Solidaritet innebär insikten att fattigdom, hunger och orättvisor slår sönder den enskildes liv oavsett var på jordklotet man lever och att orättvisor är ett gemensamt samhällsproblem som vi behöver möta tillsammans. Solidaritet är insikten om att ensam inte är stark, men att vi blir starka tillsammans.Därför vilar solidariteten på jämlikhet. Den vilar på att människor i syd är aktiva allierade i ett arbete för rättvisa, jämställdhet och hållbar utveckling, inte passiva mottagare av vår välvilja.Vänsterpartiet står därför upp för ett högt svenskt bistånd av hög kvalitet. Vår biståndspolitik tar sin utgångspunkt i solidariteten. Det är en biståndspolitik där det är män och kvinnor i syd som sätter dagordningen, de som känner fattigdomen, orättvisorna och förtrycket i sin egen vardag. Jag är därför stolt över att förslag till budget är det som innebär de största satsningarna på internationellt bistånd av de fem olika budgetalternativ som ligger på bord.