bet · H101KU1 · 2013-11-26 00:00:00 — som motionärerna pekar på och välkomnar tillkännagivande i fråga om bristen på reguljär tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområde (se nedan), anser de att det behövs ett helhetsgrepp på hur den statliga tillsynen är organiserad och en ny tillsynsorganisation som är anpassad efter att nya myndigheter kan tillkomma eller försvinna, liksom uppgifter med dem. I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden –(redog. 2010/11:JO1) konstaterade att JO hade pekat på att frånvaron av ordinarie tillsynsorgan inom exempelvis kriminalvårds- och socialförsäkringsområdena var ett problem (bet. 2010/11:KU16 s. 8). Vidare hade JO i ämbetsberättelsen anfört att det var närmast häpnadsväckande att det fortfarande saknades reguljära tillsynsorgan på flera områden. Utskottet instämde i detta och underströk att det var mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebar att JO, som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan, inte kunde fullfölja denna uppgift på det sätt som var meningen. konstaterade utskottet i samband med behandlingen av budgetpropositionen rörande utgiftsområde 1 och en motion (MP) om att sätta upp och tilldela budgetanslag till en ny nationell tillsynsorganisation att JO fortfarande i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang (bet. 2011/12:KU1 s. 32). Frågan om behovet av att lösa vissa tillsynsfrågor var enligt utskottet betydelsefull. Något utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn saknades emellertid enligt utskottet, som avstyrkte motionsyrkandet i denna del. Utskottet anförde emellertid att det avsåg att återkomma till frågan i samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. konstaterade utskottet i samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse att klagomål som rör Kriminalvårdens verksamhet utgjorde en stor del av JO:s ärendemängd och att denna verksamhet hade en stor betydelse för den enskilde, med en långtgående inverkan på människors personliga liv (bet. 2011/12:KU6). För att JO ska få bättre förutsättningar att bedriva den extraordinära tillsyn som är avsedd ansåg utskottet att frågan om bristen på ordinarie tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet borde ses över. Utskottet konstaterade att regeringen hade beslutat om ett tilläggsdirektiv till som motsvarade utskottets önskemål. Utskottet såg positivt på detta och ansåg därmed att motionsyrkandena i bl.a. följmotioner till JO:s ämbetsberättelse i dessa delar var tillgodosedda. Även inom migrations- och socialförsäkringsområdena pekade på att bristen på ordinarie tillsynsorgan ledde till att en stor del av JO:s resurser ägnades åt sådant som i stället borde hanteras i en annan ordning. ansåg, liksom socialförsäkringsutskottet, att det borde utredas hur och i vilken organisatorisk form en ordinarie tillsyn över ärendehandläggningen inom och socialförsäkringens verksamhetsområden borde utformas. Utskottet föreslog att borde ge detta till känna för regeringen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:160–162). behandlade utskottet budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 1 ) och en motion (MP) om att sätta upp och tilldela budgetanslag till en ny nationell tillsynsorganisation. Utskottet ansåg alltjämt att frågan om en lösning av vissa tillsynsfrågor såväl inom kriminalvården som migrations- och socialförsäkringsområdena var betydelsefull. Utskottet önskade dock inte föregripa pågående och kommande utredningar. Vidare bedömde utskottet att det saknades utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn. Utskottet avstyrkte därmed motionen i denna del. I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för (redog. 2012/13:JO1) konstaterade utskottet när det gällde det tidigare tillkännagivandet om att låta utreda frågan om bristen på reguljär tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområdet hade informerat utskottet om att frågan alltjämt bereddes och att de ansvariga ministrarna hade ambitionen att presentera utredningsdirektiv och ha utredningar på plats (bet. 2012/13:KU12 s. 10). Mot bakgrund av uppgifterna från förutsatte utskottet att det fortsatta arbetet skulle fortskrida utan att skulle behöva besluta om ytterligare tillkännagivanden. Därmed föreslog utskottet att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. har fått i uppdrag att bl.a. utreda behovet av ett fristående organ som ska granska polisens och Kriminalvårdens verksamhet (dir. 2012:13). Det framgår vidare av direktiven att om kommittén kommer fram till att övervägande skäl talar för att det bör inrättas ett sådant organ ska kommittén lämna ett fullständigt förslag om organets organisation och verksamhet. ska redovisa sitt arbete . När det gäller beslut om att regeringen bör utreda frågan om reguljär tillsyn inom bl.a. socialförsäkringsområdet har regeringen beslutat kommittédirektiv Tillsyn inom socialförsäkringsområdet (dir. 2013:58) varigenom en särskild utredare kommer att få i uppdrag att analysera behovet av en förstärkt tillsyn inom socialförsäkringsområdet. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 10 s. 25) framhåller regeringen att genom nämnda beslut svarar regeringen även upp mot begäran om att utreda frågan om reguljär tillsyn inom bl.a. socialförsäkringsområdet och att riksdagsskrivelsen (rskr. 2011/12:161) därmed är slutbehandlad. Frågan om utredningsdirektiv inom migrationsområdet bereds alltjämt inom . Enligt uppgift från kommer regeringen att fatta beslut i ärendet . Utskottet anser alltjämt att frågan om en lösning av vissa tillsynsfrågor inom såväl kriminalvården som migrations- och socialförsäkringsområdena är betydelsefull. Utskottet önskar dock inte föregripa pågående och kommande utredningar. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:1 och avslår två motionsyrkanden i denna del om att anslaget ska anvisas ett högre belopp. Jämför särskilda yttranden 2 (MP) och 3 (SD). Anslaget används för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. , som bildades , är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet och ett samiskt folkvalt organ med val . verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (2009:1395) med instruktion för . Statsbidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska administreras av . De övergripande målen för är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och att ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. genomfördes val till . Valdeltagandet var jämfört 2009. Av propositionen framgår att regeringens samepolitik redovisas under flera utgiftsområden. I propositionen framhålls att det framåtsyftande målet med samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. En förutsättning för att målet ska uppnås är att samerna och har möjligheter att delta i beslut där de är berörda, t.ex. samhällsplanering. Utöver fastställda uppgifter och möjligheter till initiativrätt behöver dialog och samverkan utvecklas. Genom samernas ställning som urfolk har och samerna en särskild ställning i samhället, och som urfolk har samerna rätt till självbestämmande i ett antal frågor. Det är viktigt att det samiska språkets användning i samhället säkerställs. Av propositionen framgår vidare att regeringens vision Bruka utan att förbruka till stor del sammanfaller med arbete med landsbygdsprogrammet och livsmiljöprogram Eallinbiras (utg.omr. 23 s. 31 f.). Inom detta program driver flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart nyttjande. Inom landsbygdsprogrammet har ett särskilt ansvar för samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. För perioden –2013 är den sammanlagda budgeten . Vid utgången av 2012 hade 203 ansökningar beviljats. Det förstärkta minoritetsskyddet inom de språkliga förvaltningsområdena för samiska syftar bl.a. till att höja minoritetsspråkets status, att synliggöra språket och att öka samhällsservicen på samiska. Inom förvaltningsområdena genomförde samtliga kommuner ett flertal insatser för den samiska minoriteten och samiskan . Som exempel kan nämnas samråd, bidrag till språkinsatser och spridning av information bland kommuninvånarna. har tillsammans med i på olika sätt stöttat kommunerna i arbetet med att implementera lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt även genomfört en uppföljning som visar på de framsteg och brister som finns i genomförandet av de rättigheter som tillkommer samerna som nationell minoritet. Inom utgiftsområde 17 disponerar även medel för insatser för samisk kultur. fördelades i stöd till samisk kultur. Anslagssparandet uppgick till , till och till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 , vilket motsvarar en minskning med (inklusive pris- och löneomräkning) jämfört med budgetbeslut . I kommittémotion 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del föreslår m.fl. (MP) att anslaget 3:1 ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Motionärerna motiverar höjningen med att har ett omfattande ansvarsområde och därför är i behov av ytterligare resurser. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2013/14:K354 att anslaget 3:1 ökas med jämfört med regeringens förslag i propositionen (yrkandet i denna del). Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 3:1 . Därmed avstyrks motionerna 2013/14:K354 yrkandet i denna del och 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar 6 till anslaget 4:1 m.m. och avslår dels ett motionsyrkande om högre anslagsbelopp och fem motionsyrkanden kopplade till detta yrkande, dels tolv motionsyrkanden om , inklusive utrikesförvaltningens, organisation. Jämför reservationer 2 (MP) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (S). Anslaget används för förvaltningsutgifter. Det täcker även utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). I propositionen redovisar regeringen verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2012 tillsammans 4 629 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna), varav var anställda enligt det s.k. politikeravtalet. Antalet tjänstgörande ökade med 284 personer , främst till följd av att efter neddragningen 2011 tillfördes . bestod utrikesrepresentationen av 103 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 7 konsulat samt 7 representationer och delegationer. beslutade regeringen att upprätta tre nya ambassader i , respektive . Mellan 1990 och beslutade regeringen att öppna 35 ambassader och 8 karriärkonsulat. beslutade regeringen att stänga 30 ambassader och 25 karriärkonsulat. I propositionen finns även en redogörelse för några anlagsförändringar. Anslagssparandet uppgick till , till och till . anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anslaget 4:1 m.m. ska uppgå till 6 . Det är en ökning med (inklusive pris- och löneomräkning och övriga förändringar som t.ex. valutakurser och lokalkostnader i utlandet) jämfört med budgetbeslut . m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2013/14:K382 att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag (yrkande 1). Motionärerna föreslår att den föreslagna ökningen ska läggas på stärkt utlandsrepresentation (), kandidatur till () och en för Nuonaffären (). Vidare yrkar motionärerna att tillkännager för regeringen dels att utvidga öppnandet av utlandsrepresentationer på strategiska tillväxtmarknader (yrkande 2), dels att driva frågan om svensk kandidatur till säkerhetsrådet för perioden –2018 (yrkande 3). När det gäller stärkt utlandsrepresentation anför motionärerna att genom en aktiv utlandsrepresentation kan arbeta strategiskt för att främja svenska företag på viktiga marknader och att det är olyckligt att regeringen har valt att lägga ner strategiskt lokaliserade utlandsrepresentationer. Motionärerna prioriterar öppnandet av utlandsrepresentationer i , Kanton, Saõ och . Vidare framhåller motionärerna att det är viktigt att driver en aktiv FN-politik. Ett sätt att göra detta är enligt motionärerna att aktivt driva en kampanj för en plats i säkerhetsrådet. Motionärerna efterlyser vidare en när det gäller Nuonaffären (yrkande 4). Enligt motionärerna kan vem som helst göra en dålig affär men det som utmärker en professionell hantering är att noga utreda vad som gått fel. För att undvika att misstagen från Nuonaffären upprepas är det enligt motionärerna centralt att klarlägga vem som bär ansvaret inom regeringen vid stora företagsaffärer. Motionärerna föreslår därför att det tillsätts en för att bringa klarhet i vad som ledde till den svenska statens sämsta affär i modern tid. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:U303 yrkande 105 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 16 representation i världen. I avsnittet framhålls bl.a. vikten av att slå vakt om () möjligheter att såväl behålla som nyrekrytera kompetent personal. Vidare framhåller motionärerna att UD i närtid måste stärka sin närvaro på viktiga tillväxtmarknader och att måste få ytterligare resurser för att stödja viktiga framtidsbranschers exportsatsningar på ett antal nyckelmarknader i , och . Motionärerna anser även att det kritiserade beslutet att lägga ned generalkonsulatet i utgör ett exempel på regeringens kortsiktiga prioriteringar och att bör ha ett generalkonsulat i . Även m.fl. (S) efterlyser i kommittémotion 2013/14:N424 yrkande 8 öppnande av utlandsrepresentation i strategiska tillväxtmarknader. och (båda S) yrkar i motion 2013/14:K284 att ansvaret för friluftslivets anslag bör flyttas från till . Motionärerna konstaterar bl.a. att ansvarar för idrottsfrågor och att dessa frågor har ett nära samband med frågor kring svenskt friluftsliv. Även i m.fl. (S) efterlyser i kommittémotion 2013/14:Kr339 yrkande 48 en sådan överflyttning. I motion 2013/14:K313 begär m.fl. (MP) att det inrättas ett fredsdepartement i . Enligt motionärerna är det att kravet i artikel 2 i om att varje medlemsstat ska lösa konflikter utan våldsanvändning beaktas i praktisk handling. Därför bör det enligt motionärerna inrättas ett fredsdepartement. och (båda V) yrkar i motion 2013/14:K358 att tillkännager för regeringen att det bör tillsättas en medborgarrättsminister, med uppgift att betona, tillvarata och stärka individuella medborgerliga rättigheter för människor med utländsk bakgrund. Motionärerna anför bl.a. att människor som invandrar till ska inom gällande regelverk ha rätt till sitt språk och sin kultur som de ska ha likvärdiga möjligheter och rättigheter som infödda svenskar. I kommittémotion 2013/14:Ju412 yrkande 52 efterlyser m.fl. (S) att det inom ramen för arbetet mot barnsexturismen tillsätts en arbetsgrupp inom bestående av representanter från olika departement. Motionärerna konstaterar att frågan om barnsexhandeln spänner över många departements ansvarsområden. Det är därför enligt motionärerna viktigt att någon tar ett helhetsgrepp om frågan och att arbetet mot barnsexturism samordnas och koordineras. Motionärerna anser att det måste tydliggöras att en minister i regeringen har ansvar för hela barnsexturismen som fråga. I motion 2013/14:U302 yrkande 4 begär m.fl. (S) att tillkännager för regeringen att se över behovet av att inrätta en interdepartemental organisation för att skynda på arbetet med att undanröja gränshinder inom . Ett organ inom regeringen med de departement som är berörda av integrationsfrågor skulle enligt motionärerna kunna vara en samarbetspart till och se till att dessa frågor kommer upp på den nationella dagordningen. I motion 2013/14:K270 begär (M) att det samarbete mellan , och som rör ambassader, representationer, delegationer och konsulat ska utökas. I motionen anges bl.a. att syftet med ett utökat samarbete mellan länderna är att kunna täcka ett större område med utrikesrepresentation och att minska kostnaderna för bl.a. administration och servicetjänster. (S) yrkar i motion 2013/14:K300 att tillkännager för regeringen att det ska inrättas en ambassadör för FN:s resolution vid . Motionären framhåller att det är viktigt att få med kvinnor i fredsarbetet och att här kan gå före genom att utse en ambassadör för FN:s resolution . I kommittémotion 2013/14:U208 yrkande 2 begär m.fl. (V) att den svenska diplomatiska närvaron i ska utökas. Motionärerna konstaterar att såväl den tidigare socialdemokratiska regeringen som dagens borgerliga regering har stängt ambassader på kontinenten. Om ska kunna bredda och utveckla samarbetet med länder i måste det enligt motionärerna finnas en svensk diplomatisk närvaro i dessa länder. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2013/14:U209 (yrkande 10) att den svenska representationen i omgående bör upphöra. Motionärerna anför bl.a. att har representation på , inklusive en ambassadör. Då inte är medlem i Nato är en sådan representation enligt motionärerna orimlig. I kommittémotion 2013/14:U264 yrkande 13 yrkar m.fl. (V) att alla svenska ambassader och biståndskontor ska ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. Motionärerna konstaterar att personalen vid ambassaderna skriver rapporter om situationen rörande mänskliga rättigheter och tar fram underlag för samarbetsstrategier för utvecklingsarbetet. Vid detta arbete är det enligt motionärerna viktigt att det finns en tydlig analys utifrån ett könsmaktsperspektiv. I partimotion 2013/14:U316 yrkande 47 yrkar m.fl. (MP) att det ska instiftas en fredsenhet inom eller Försvarsdepartementet. Enligt motionärerna har ingen tydlig fredspolitik, vilket får konsekvenser för all utrikespolitik. har behandlat motioner om organisering och frågor som hänger samman med detta. Senast vid förra årets budgetbehandling ansåg utskottet alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering (bet. 2012/13:KU1 s. 37 f.). Vidare har utskottet avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på samma grund som utskottet enligt ovan avstyrkt motioner om organisering (t.ex. bet. 2012/13:KU1 s. 38). Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds således av . Utskottet har framhållit att det är angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att , i den mån det behövs, ger utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23). har i ett yttrande, som finns i bilaga 4, lämnat synpunkter på anslaget 4:1 m.m. i den delen som avser utrikesrepresentationen och vissa motioner. har inga invändningar mot regeringens förslag om medelstilldelning. representation utomlands är enligt utskottet en viktig fråga för utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Utskottet erinrar om att en väl utrikesförvaltning är en förutsättning för att ska kunna vidmakthålla relationer som ligger till grund för samarbete på viktiga områden och för att förstå politiska, ekonomiska och kulturella trender i världen. För att uppnå effektivitet i utrikesförvaltningen är det enligt utrikesutskottet också viktigt att slå vakt om UD:s möjligheter att såväl behålla som rekrytera personal med olika kompetenser. När det gäller frågan om kandidatur till vill utrikesutskottet erinra om sitt tidigare ställningstagande att bör eftersträva en plats i (bet. 2012/13:UU15). Av utrikesutskottets yttrande framgår vidare att informerades utskottet av UD:s kabinettssekreterare om UD:s ekonomi och utvecklingen inom utrikesförvaltningen. Den ekonomiska situationen kan betraktas som stabil och ett begränsat sparande från innevarande år beräknas kunna överföras till 2014. Vissa besparingar har gjorts, t.ex. att antalet tjänster i hemmaorganisationen har minskat och att utlandsmyndigheterna i högre utsträckning än har använt lokalt anställd personal för administrativa uppgifter. har ambassaden i återbemannats och nya ambassader har etablerats i , och . Dessutom undersöker regeringen möjligheterna att etablera en svensk beskickning i för att göra det möjligt för ambassadören, som f.n. är stationerad i , att tillbringa i . Dessa planer är beroende av hur säkerhetsläget utvecklas i . När det gäller motionsyrkandena om att etablera nya utlandsmyndigheter vill utrikesutskottet påminna om att beslutskompetensen i frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelning av resurser inom utrikesförvaltningen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det därför inte uppgift att göra tillkännagivanden i denna typ av frågor. Utskottet understryker dock vikten av att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Vidare framhåller utskottet att etableringar och stängningar av utlandsmyndigheter påverkar internationella relationer och medför stora kostnader. Det är därför enligt utskottet väsentligt att beslut av detta slag är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. Med anledning av motionerna vill utrikesutskottet också informera om att utskottet under innevarande år kommer att behandla frågor om säkerhetspolitik, inklusive resolution om kvinnor, fred och säkerhet, i betänkande 2013/14:UU6. Vidare understryker utskottet vikten av att frågor om jämställdhet, sexuellt likaberättigande och mångfald genomsyrar hela verksamhet. konstaterar vidare att utskottet yttrade sig om ett motionsyrkande om ökat nordiskbaltiskt samarbete och att utskottet då påminde om att de aktuella länderna undertecknade ett samförståndsavtal om postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. UD:s kabinettssekreterare framhöll också vid ovan redovisade tillfälle att de nordiska länderna har ett etablerat samarbete, bl.a. vad gäller lokaler, på ett fyrtiotal platser i världen. Dessutom förs samtal om samlokalisering med nordiska länder i bl.a. , , , , och . Med hänvisning till det anförda anser utrikesutskottet att motionerna 2013/14:K270, 2013/14:K300, 2013/14:K382 yrkandena 1–3, 2013/14:U208 yrkande 2, 2013/14:U209 yrkande 10, 2013/14:U264 yrkande 13, 2013/14:U303 yrkande 105, 2013/14:U316 yrkande 47 och 2013/14:N424 yrkande 8 bör avstyrkas av . I yttrandet finns två avvikande meningar om dels representation i världen (S), dels diplomatiska närvaro i , representation i och jämställdhetshandläggare för alla svenska ambassader och biståndskontor (V). I yttrandet lämnas även ett särskilt yttrande (V) som gäller representation i utlandet. anser att regeringens förslag till anslagsnivå säkerställer förmåga att utgöra ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket. Som utrikesutskottet betonar är representation utomlands en viktig fråga för utrikes-, bistånds- och näringspolitik. anser i likhet med utrikesutskottet att det är viktigt att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Det är också viktigt att beslut av detta slag är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier eftersom etableringar och stängningar av utlandsmyndigheter påverkar internationella relationer och medför stora kostnader. föreslår att anvisar 6 till anslaget 4:1 m.m. . Utskottet kan inte ställa sig bakom motionärernas förslag om särskilda medel för utlandsrepresentation, svensk kandidatur till eller en kommission om Nuon. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:K382 yrkandena 1–4, 2013/14:U303 yrkande 105 och 2013/14:N424 yrkande 8.