bet · H001MJU14 · 2013-05-03 00:00:00 — Motionärerna framhåller vidare att regeringen bör ge i uppdrag att se över sina föreskrifter i syfte att minska jordbrukets miljöpåverkan, och då särskilt beakta det ekologiska lantbrukets villkor (yrkande 6). Likaså bör regeringen utreda vad som kan göras för att underlätta sysselsättning i ekologiskt och småskaligt jordbruk. Ekologisk grönsaksodling är, liksom annan trädgårdsproduktion, arbetsintensiv, och ibland har jordbruksföretag svårt att hitta arbetskraft, särskilt för säsongsarbete. Brist på säsongsarbetskraft är en faktor som begränsar den ekologiska produktionen (yrkande 7). I motionen uppmärksammas vidare att det finns ett behov av att informera och att ge särskilt stöd till producenter av ekologiska livsmedel. Regelsystem kan vara ett hinder och försvåra för småbrukaren, och därför bör matlotsar på länsstyrelserna inrättas och livsmedelslagstiftningen bör anpassas till småskaliga producenters villkor (yrkande 5). Även information och rådgivning till lantbrukare som vill ställa om till ekologisk produktion bör intensifieras och förbättras (yrkande 8). Utskottet har tidigare uppmärksammat att den ekologiska produktionen i är stor i ett internationellt perspektiv (jfr. 2010/11:MJU16). Den ekologiska produktionen är ett led i utvecklingen av en uthållig livsmedelsproduktion och bidrar till flera miljömål, särskilt eftersom inte kemiska växtskyddsmedel används i produktionen. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas främst förnybara resurser som är givna i en viss miljö. Kemiska växtskyddsmedel och lättlöslig mineralgödsel används inte i ekologisk odling. Växtskydd baseras i stället på en varierad växtföljd. med sin blandning av gräs- och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden viktig för att hålla ogräsen på en hanterbar nivå. Eftersom man i ekologisk odling inte använder kemiska växtskyddsmedel bidrar produktionsformen till att nå en god vattenkvalitet men har också positiva effekter när det gäller biologisk mångfald, hållbar och resurseffektiv produktion och möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Ekologisk produktion och förädling av ekologiska produkter samt annan produktion med mervärden kan också skapa förutsättningar för nya företag på landsbygden. Utskottet har vidare behandlat frågan om kostnader för ekologisk produktion i förhållande till det konventionella jordbruket (se bet. 2012/13:10). Det finns inom det nuvarande landsbygdsprogrammet stöd till ekologiska produktionsformer. Beräkningen av ersättningsnivån för insatsen har gjorts genom en jämförelse med kostnaderna för konventionell produktion och de tillläggskostnader som tillkommer vid certifierad ekologisk produktion och kretsloppsinriktad produktion. Kalkylen beaktar även att ekologisk produktion inte medför kostnader för mineralgödsel, vilket konventionell produktion gör. Det finns olika typer av miljöersättning för ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet för certifierad ekologisk produktion liksom för kretsloppsinriktad produktion. Ersättningarna omfattar såväl växtodling, trädgårdsgrödor, bär och frukt som djurhållning. har ersättningen för ekologisk spannmål och ekologiska proteingrödor såsom oljeväxter höjts. Likaså har en ersättning för certifierad ekologisk vall införts (se skr. 2011/12:124 och bet. 2011/12:MJU24). När det gäller stöd för certifieringskostnader vill utskottet uppmärksamma att det betalas ut ersättning för certifierad ekologisk produktion och för resursbevarande produktion med ekologisk inriktning. Ersättningsnivån för certifierad ekologisk produktion är högre än för resursbevarande produktion med ekologisk inriktning. Det innebär att med miljöersättning får jordbrukaren ersättning för det inkomstbortfall och de merkostnader som ekologisk produktion innebär. Certifierad ekologisk produktion gynnas särskilt inom landsbygdsprogrammet genom att full ersättning betalas ut. Enligt Landsbygdsdepartementet kan kostnaderna för certifiering täckas in i regeringens satsningar inom direktstöden som omfattar medel på certifieringsstöd och marknadsfrämjande åtgärder. När det gäller satsningar på forskning och utveckling vill utskottet uppmärksamma att regeringen redovisar olika åtgärder för ekologisk produktion i den ovannämnda skrivelsen. Exempelvis nämns fältforskningsverksamheten för ekologisk produktion, och av regleringsbrevet för () framgår att SLU ska använda för verksamheten. Likaså ska SLU använda till verksamhet vid och konsumtion (Epok, tidigare CUL). Epok arbetar med samverkan, samordning och information om ekologiskt lantbruk i ett svenskt, nordiskt och internationellt perspektiv. Likaså ska SLU använda till verksamhet vid och konsumtion (Epok). Epok arbetar med samverkan, samordning och information om ekologiskt lantbruk i ett svenskt, nordiskt och internationellt perspektiv. Ytterligare stöd till forskning om ekologisk produktion görs via för miljö- och areella näringar (Formas), och ska finansiera forskningsinsatser om ekologisk produktion. Av regleringsbrev framgår också att anslag 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor får användas för stöd till insatser på livsmedelsområdet och utbetalas av för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision det nya matlandet. Av medlen ska avse åtgärder i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Av de anslagna medlen ska utbetalas efter rekvisition till () för arbetet med det nationella . Forumets inriktning ska vara utbyte av erfarenheter och dialog mellan berörda aktörer. Anslag 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket får också användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av för jordbruket relevanta miljökvalitetsmål. När det gäller information och rådgivning till småskaliga producenter av ekologiska livsmedel bör det uppmärksammas att länsstyrelserna är ansvariga för tillsyn över primärproduktionen medan tillsynsansvaret för livsmedelsanläggningar ligger hos eller kommunerna. Enligt uppgifter som utskottet har fått från Landsbygdsdepartementet har förstärkt sitt stöd till företagare och utbildar kommunernas inspektörer och beslutsfattare på området. När det gäller livsmedelsanläggningar så finns funktionen matlots redan på plats. Genom att ringa eller skriva till Upplysning kan (småskaliga) företagare bli lotsade genom livsmedelsområdets regler. Vidare finns lättillgänglig information till företagen på webbplats. En annan viktig stödfunktion i vardagen är kontakten mellan företagarna och branschorganisationerna. Flera branschriktlinjer finns publicerade på webbplats. Livsmedelslagstiftningen är i stort sett helt harmoniserad inom EU. Den nu gällande lagstiftningen är mindre detaljerad och föreskrivande och mera flexibel och målinriktad än den tidigare lagstiftningen, som ibland hade olika regler för mindre respektive större företag. Hur regelverket ska tillämpas varierar beroende på risken i varje enskild verksamhet. Småskaliga livsmedelsföretagare tillåts göra på olika sätt för att uppfylla lagstiftningens krav. Vidare finns möjligheter för medlemsländerna att göra undantag för tillverkning av traditionella produkter och för producenters direkta leveranser av små mängder. När det gäller frågan om en översyn av föreskrifter för att minska jordbrukets miljöpåverkan uppger Landsbygdsdepartementet att regeringen verkar för att minska jordbrukets miljöpåverkan genom olika åtgärder, både ekologiskt men även inom det konventionella jordbruket. Regeringen verkar bl.a. för minskade gifter i vatten och mark, ett bättre växtskydd m.m. De finns ett nytt EU-direktiv som bl.a. ska bidra till ett bättre och mer miljövänligt jordbruk och minskad användning av bekämpningsmedel. När det gäller åtgärder för att underlätta för sysselsättning inom den ekologiska produktionen konstaterar utskottet att flera åtgärder vidtas för att gynna tillväxt och sysselsättning. Som tidigare framgått finns miljöersättningen inom landsbygdsprogrammet för ekologiska produktionsformer, t.ex. för odling av spannmål, proteingrödor, ekologisk djurhållning och grönsaker. Miljöersättningen uppgår till i storleksordningen . Utöver miljöersättningen för ekologisk produktion kan jordbrukare också söka andra miljöersättningar, t.ex. för att sköta betesmarker och slåtterängar, vårda kulturelement eller vidta åtgärder för att förhindra växtnäringsutlakning. Vidare finns medel för kompetensutveckling inom landsbygdsprogrammet. Länsstyrelserna och prioriterar insatser för ekologisk produktion och fördelar medel för denna produktion. Enligt statistik för perioden 20072010 uppgår det beviljade beloppet för målområdet ekologisk produktion till . Utskottet vill också nämna att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska utreda möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Tidsperspektivet i utredningen ska vara till och med . Uppdraget består av två deluppdrag. Det ena innebär att belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Det andra avser att ta fram förslag till strategi och åtgärder utanför skatteområdet för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning ska lämnas . Mot denna bakgrund konstaterar utskottet att åtgärder har vidtagits för att stimulera den ekologiska produktionen. Det gäller miljöersättningar samt satsningar på forskning, utveckling, rådgivning och kunskapsspridning som syftar till att utveckla den ekologiska produktionen. Enligt utskottets mening är detta mycket positivt. Utskottet utgår från att regeringen tar fasta på det utvecklingsbehov som finns inom ramen för den förutsedda beredningen av det kommande landsbygdsprogrammet. Som framgått ovan gäller det för frågor som rör mål men också för miljöersättning till produktionen. Utskottet anser vidare att det är viktigt att fortsätta att satsa på kunskapsutveckling inom ekologisk produktion. Sådana satsningar kan också bidra till att utveckla hållbara produktionsmetoder inom konventionell produktion. Härigenom kan användning av tillsatsmedel i form av kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel minska. Därmed föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ4 yrkande 4 och 2012/13:MJ445 (MP) yrkandena 1, 48 och 10 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på förslaget till lag om kontroll av ekologisk produktion, punkt 1 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om kontroll av ekologisk produktion. 2012/13:MJ4 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och 2012/13:MJ5 av (MP) i denna del. Vi anser att regeringens förslag kommer att försvaga det frivilliga kontrollsystem för ekologisk produktion som främst lantbrukare men även handeln m.fl. har byggt upp . Lagförslaget kommer också att öka det administrativa krånglet för kontrollsystemet. Förslaget går långt utöver vad EU-reglerna kräver, och om förslaget genomförs innebär det att konkurrensen snedvrids till nackdel för verksamheter med säte i . Vi anser att regeringens förslag bottnar i ett myndighetsperspektiv i stället för i ett bonde- eller konsumentperspektiv, vilket också flera remissinstanser har framhållit. Konsumenterna har t.ex. högt förtroende för Kravs märke. bör därför avslå regeringens lagförslag. Kontrollsystem i andra länder, punkt 4 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ4 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi anser att regeringen ska analysera hur andra medlemsländer hanterar kontrollfrågan så att tillämpningen blir så likartad som möjligt. Detta är viktigt för konkurrenskraften och exportmöjligheten för det svenska ekologiska lantbruket. Detta bör ges regeringen till känna. Strategi för ekologisk jordbruksproduktion, punkt 5 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkande 11. Det behövs förbättringar i alla led för att främja den ekologiska jordbruksproduktionen. En av de viktigaste frågorna är priset eftersom dagens prissystem missgynnar ekologisk produktion. Ekologiska producenter får varken ersättning för att de bidrar till att uppfylla miljömål eller för att de producerar mervärden i form av ekosystemtjänster renare vatten, mer biologisk mångfald, mindre läckage av övergödande ämnen som kväve och fosfor, bättre markförhållanden. Producenter i det konventionella jordbruket behöver inte betala för problem som de orsakar i form av övergödning, förlust av biologisk mångfald, förorening av vatten och andra effekter som kan minska produktionen av ekosystemtjänster. Det behövs därför ett statligt stöd som utjämnar missförhållanden i prisbildningen, som tar fram och sprider kunskap om varför ekologisk produktion är bra och hur man ställer om. Det behövs också stöd för att underlätta omställning till ekologisk produktion, både i form av omställningsbidrag och i form av rådgivning. Offentliga upphandlare måste ta sitt ansvar. Regeringen behöver utforma ett regelverk som inte missgynnar ekologiska producenter och inte gör att ekologiska producenter behöver riskera att drabbas av en grannes aktiviteter, t.ex. med att odla genmodifierade grödor. Detta bör ges regeringen till känna. Mål för offentlig konsumtion, punkt 7 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 5. Den socialdemokratiska regeringen föreslog ett mål för ekologisk produktion och konsumtion som antogs av 2006. Målet om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk 2010 har haft betydelse för att stimulera den offentliga sektorns arbete med att öka andelen ekologiska livsmedel. Den offentliga sektorns inköp av ekologiska livsmedel ökar fortfarande. konstaterar att den offentliga sektorns ökade efterfrågan på ekologiska livsmedel har bidragit till att öka volymerna på försäljningen av ekologiska livsmedel. Det har gjort att marknadsförutsättningarna för ekologiska produkter har stabiliserats och skapat ett bredare utbud av produkter och bättre tillgänglighet. Det finns flera anledningar att fortsätta att arbeta med ett nationellt mål, men det måste paras med styrmedel, främst åtgärder inom EU:s landsbygdsprogram för att stödja ekologisk odling. Detta bör ges regeringen till känna. Mål för ekologisk certifierad jordbruksmark, punkt 8 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 20. Vi ser fördelar med ekologisk odling av två skäl. För det första finns miljö- och klimatskäl. Den ekologiska odlingen minskar jordbrukets miljöpåverkan. Det handlar om minskad användning av kemikalier, vilket både är bra för vår egen hälsa och för den biologiska mångfalden. Det handlar om jordbrukets klimatpåverkan som är betydligt mindre med den ekologiska odlingen främst på grund av att det där inte används handelsgödsel, vilken påverkar klimatet genom utsläpp av den mycket starka växthusgasen dikväveoxid (lustgas). Ökad ekologisk odling minskar alltså, i alla fall kortsiktigt, trycket på omställning i andra sektorer i samhället. För det andra tror vi att ekologiska produkter kan vara den typ av specialisering som kan göra svenskt jordbruk mer konkurrenskraftigt. Vi har en lång tradition och erfarenheter i . En stabil och ökande efterfrågan från offentlig sektor gör också att den ekologiska odlingen kan utvecklas. Vi menar inte att de ekologiska odlingsmetoderna helt kan ta över, men vi tror att de kan utgöra en större andel av produktionen än de gör . Ekologisk odling är ett mervärde som den borgerliga regeringen tappat bort. Detta bör ges regeringen till känna. Nationella mål, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ377 av (M) yrkande 1. Vi måste odla mer och effektivare för att klara vår miljö och mätta den växande befolkningen. har fastställt ett mål om att av landets jordbruksmark ska drivas ekologiskt. Ett mål som går stick i stäv med de globala utmaningarna som nämnts ovan eftersom vi vet att den ekologiska odlingen inte förmår producera i närheten av vad en normalskörd klarar vid konventionell odling. Det faktum att ekologisk produktion vanligtvis ger en lägre avkastning leder ofta till att miljönyttan blir försumbar eller till och med negativ. Med den lägre avkastningen följer en väsentligt högre kostnadsbild, vilket tillsammans med politiskt uppsatta mål kan medföra en situation där medel och ersättningar omfördelas från det konventionella till det ekologiska jordbruket och försämrar svenskt jordbruks konkurrenskraft gentemot de länder vi handlar med. Det bör framhållas att konventionella livsmedelsproduktion står sig bra i jämförelse med omvärlden när det gäller miljöpåverkan och djurvälfärd. Utöver de stöd som man genom den gemensamma europeiska jordbrukspolitiken kan erhålla för ekologisk produktion ska den svenska staten inte styra resurser för att stimulera ekologisk produktion på bekostnad av det konventionella jordbruket. utgångspunkt är att den ekologiska produktionen inte får leda till tuffare konkurrensvillkor för det konventionella jordbruket. Mängden ekologisk produktion ska styras av efterfrågan och inte av politiska mål som har beslutat. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder för ökad ekologisk produktion, punkt 9 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ4 av m.fl. (S) yrkande 4. Den svenska efterfrågan på ekologiska produkter har ökat men har inte kunnat följas upp av svensk produktion. Vi tror att den ekologiska odlingen behöver fortsatt hjälp och stöd för att växa, och regeringen bör därför ta fram en plan med åtgärder som tar bort hinder för att den ekologiska produktionen ska kunna öka i . Det behövs också en satsning på forskning och utbildning inom området för produktutveckling och för att stärka konkurrenskraften. En annan åtgärd är att se över och bredda användningen av EU:s landsbygdsprogram för att främja produktion och konsumtion av och handel med ekologiska produkter. Vi tror att den avgift som producenten måste betala för sin certifiering är ett hinder för ökad ekologisk odling i . Den hindrar många småföretagare från att certifiera produkter som är ekologiska, tillsammans med den osäkerhet det innebär att ge sitt företag en ny inriktning. En möjlighet är att finansiera kostnaden inom systemet, dvs. utan stöd från det allmänna, på samma sätt som sker för förnybar energi. En modell där samtliga som köper livsmedel betalar för gröna certifikat som betalar certifieringen bör utredas. Ett sådant system med ekocertifikat skulle leda till mycket små ökade kostnader för konventionella livsmedel men stimulera till mer ekologisk odling. Regeringen behöver därför genomföra åtgärder som tar bort hinder för ökad ekologisk produktion. Detta bör ges regeringen till känna. Utredning och stöd till ekologiskt jordbruk, punkt 10 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 68 och 10. Det behövs en ny aktionsplan för ekologisk produktion. fastställde målet att av den svenska åkerarealen ska vara ekologiskt odlad 2000. tog fram Aktionsplan 2000. tog verket fram en ny plan, Aktionsplan 2005. Som en följd av regeringens skrivelse 2005/06:88 tog Ekologiskt forum fram Aktionsplan 2010. ser vi att målen inte nåddes, och den nuvarande regeringen har ännu inte presenterat några nya mål, utan de gamla ligger fast. Vi anser att olika utredningsinsatser och åtgärder måste genomföras för att underlätta för det ekologiska jordbruket. Regeringen bör ge i uppdrag att se över sina föreskrifter i syfte att minska jordbrukets miljöpåverkan, och då särskilt beakta det ekologiska lantbrukets villkor. Vidare bör regeringen utreda vad som kan göras för att underlätta sysselsättning i ekologiskt och småskaligt jordbruk. Ekologisk grönsaksodling är, liksom annan trädgårdsproduktion, arbetsintensiv. Trots arbetslöshet har jordbruksföretag ibland svårt att hitta arbetskraft, särskilt för säsongsarbete. identifierar brist på säsongsarbetskraft som en faktor som begränsar den ekologiska produktionen, rentav en nyckelfråga. Vi anser också att information och rådgivning till lantbrukare som vill ställa om till ekologisk produktion bör förbättras och intensifieras. Många lantbrukare som skulle kunna tänka sig att ställa om till ekologisk produktion hittar inte information om hur man gör. Vi vill understryka att det är viktigt att använda det nationella handlingsutrymme som vi har inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att styra över det svenska jordbruket till ett hållbart och ekologiskt jordbruk. Ett sätt är att fortsätta den politiska linje som drev tillsammans med och den tidigare regeringen, att föra över mer av pengar från direktstöd (gårdsstöd) till landsbygdsutveckling och miljöersättningar. Det är viktigt att vi i nästa steg inom landsbygdsutveckling prioriterar det som verkligen leder till bärkraftiga, uthålliga och långsiktigt produktiva jordbrukssystem. Det ekologiska lantbruket, där stor hänsyn till och ansvar för ekosystem, biologisk mångfald och kretslopp ingår, är en självklar del. Därför anser vi att jordbruksstöd inom EU:s jordbrukspolitik i högre utsträckning bör användas för att stödja det ekologiska lantbruket. Detta bör ges regeringen till känna. Rådgivning och certifieringsbidrag, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Många småbrukare använder ekologiska produktionsmetoder men har inte råd med certifieringskostnaden. De får då utveckla andra säljformer, eller gå miste om den ökade inkomst som certifiering kan innebära. anser att ett certifieringsbidrag bör införas för att täcka en del av certifieringskostnaderna för småproducenter. Ett sådant bidrag skulle också ge flera småbrukare ett incitament att ställa om sin produktion. anser också att man behöver inrätta matlotsar på länsstyrelserna och anpassa livsmedelslagstiftningen till småskaliga producenters villkor. Många ekoproducenter är småskaliga, och regelsystem kan försvåra för småbrukaren helt oavsiktligt och i onödan. Trots att efterfrågan på ekologiskt producerad mat ökar finns det flaskhalsar i olika led. Det har gått trögt för distributions- och förädlingsleden att ta vara på det ökade konsumentintresset för ekologiska livsmedel. Lantbrukaren får ofta ta saken i egna händer. En del vill starta gårdsförsäljning.