bet · H001FiU38 · 2013-05-28 00:00:00 — 2012/13:FiU38 Ägarstyrningen av I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2012/13:119 om effektivitet i och uppfyllelse av målen för . I skrivelsen redovisar regeringen sina synpunkter på granskning samt vilka åtgärder regeringen tänker vidta med anledning av de iakttagelser och rekommendationer framför. Utskottet noterar att regeringen, i likhet med , anser att de ekonomiska målen för bör omarbetas. Utskottet kan också konstatera att vid den senaste bolagsstämman, efter regeringens skrivelse, antog nya ekonomiska mål samt förtydligade bolagets utdelningspolicy. Utskottet instämmer i regeringens syn att det är viktigt att , i likhet med andra aktörer på marknaden, inte bidrar till en osund utveckling som resulterar i samhällsekonomiska obalanser. Utskottet ställer sig därför positivt till att detta understryks av regeringen i den löpande ägardialogen med . I enlighet med rekommendation har regeringen tagit initiativ till att utvärdera de risker som ägarklausulen medför och hur dessa kan minimeras inför en eventuell försäljning. Utskottet ser positivt på regeringens initiativ att utvärdera ägarklausulens risker. anser, i likhet med regeringen, att inte har ett specifikt samhällsuppdrag. delar också regeringens bedömning att det inte finns något behov av särskild återrapportering om hur bidrar till mångfald och konkurrens på bolånemarknaden, vilket rekommenderade i granskningsrapporten. Med detta föreslår finansutskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (S, MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut om effektivitet i och uppfyllelse av målen för lägger skrivelse 2012/13:119 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (M), (S), (C) och (M). har i sin , mångfald och konkurrens? (RiR 2012:19) granskat effektiviteten i och måluppfyllelsen för (, ). Rapporten publicerades och överlämnade till regeringen . Regeringen svarade på i skrivelsen om effektivitet i och uppfyllelse av målen för (2012/13:119) som överlämnades till . Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (S, MP). om effektivitet i och uppfyllelse av målen för Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om om effektivitet i och uppfyllelse av målen för till handlingarna. har granskat effektiviteten i och uppfyllelsen av målen för . Syftet med granskningen är att undersöka om har uppnått de mål som ägaren satt för företaget samt om regeringens styrning av företaget har varit effektiv och ändamålsenlig. Dessutom granskas om regeringen i styrningen av på ett ändamålsenligt sätt har beaktat andra risker för den ekonomiska utvecklingen som har bidragit till. är en statligt helägd bank med inriktning främst mot bolånemarknaden. Bolaget bildades efter ett riksdagsbeslut med uppdraget att finansiera den statliga bostadsutlåningen. har företaget utvecklats i flera etapper till att bli en viktig aktör på bolånemarknaden och fick 2010 även tillstånd att driva bankrörelse. Som granskningsrapporten anger har regeringen och haft två mål med . Det övergripande målet har varit att bolaget ska vara värdeskapande. Därutöver ska bolaget bidra till mångfald och konkurrens på bolånemarknaden. lönsamhetsmål, eller avkastningskrav, är det mål som ägaren ställt på företaget för att bolaget ska skapa ett ekonomiskt värde för medborgarna. Enligt har i stort levt upp till sitt avkastningskrav, men bolagets värde har inte ökat . utveckling är dock i paritet med branschen i övrigt då inte heller storbankernas börsvärde ökat . Vidare bidrog till att minska den genomsnittliga marginalen på bolån. Härigenom har enligt aktivt bidragit till en ökad konkurrens på bolånemarknaden. Denna effekt har dock minskat med tiden och det är svårt att avgöra hur mycket bidrar till mångfalden och konkurrensen. avkastningskrav formulerades 1996. Avkastningen efter skatt på eget kapital ska över en konjunkturcykel uppgå till minst den femåriga statsobligationsräntan plus . Eftersom räntorna har sjunkit kraftigt har kravet sjunkit från till . Jämfört med storbankerna är detta avkastningskrav märkbart lägre och i förhållande till andra statliga bolag är det bland de lägsta. Ägarens princip för utdelning är att en tredjedel av vinsten ska delas ut . har dock inte lämnat någon utdelning till ägaren . Orsaken har varit en önskan från bolagets sida att öka det egna kapitalet för att möjliggöra en fortsatt expansion. Det är enligt tydligt att utdelningsprincipen inte har varit styrande för ägarens agerande utan att kravet på ett högre eget kapital har varit överordnat. I delar av obligationsprogram finns en s.k. ägarklausul, som innebär att innehavaren har rätt att förtidsinlösa sin obligation om statens ägarandel av skulle komma att understiga . Denna klausul har enligt utgjort en försvårande faktor vid försöken att sälja bolaget 2001 och 20072008. ställer också frågan om regeringen har beaktat risker för den ekonomiska utvecklingen som har bidragit till. Regeringen har inte haft några synpunkter på val av belåningsgrad och har inte beaktat att genom att höja belåningsgraden på bostäder till bidrog till uppbyggnaden av makroekonomiska obalanser i form av hög skuldsättning hos hushållen och stigande fastighetspriser. bidrag får emellertid betecknas som marginellt då bankens agerande inte skilde sig från andra aktörers på ett avgörande sätt. Dock ställdes enligt frågan om hög belåning på sin spets genom agerande. En intressant frågeställning i sammanhanget är, enligt , om statens trovärdighet som regelsättare, kontrollant och i förlängningen bekämpare av samhällsekonomiska obalanser påverkas av att statens helägda bolag driver på existerande obalanser. Granskningen har inte kunnat påvisa att regeringen vägt in denna trovärdighetsaspekt. Regeringen har inte gett några särskilda direktiv när det gäller att ändra sin inriktning på utlåningsverksamheten på grund av växande makroekonomiska obalanser. Med anledning av de iakttagelser och slutsatser som presenterats ovan lämnar följande rekommendationer: Regeringen bör rapportera till på vilket sätt bidrar till mångfalden och konkurrensen på bolånemarknaden. Regeringen bör utvärdera de risker som ägarklausulen medför och hur dessa kan minimeras inför en eventuell försäljning. Regeringen bör utreda och överväga ett nytt avkastningskrav för som återspeglar den potential till avkastning som företagets verksamhet har. Regeringen bör förtydliga utdelningsprincipen. Det faktum att ägaren på styrelsens förslag gjort undantag från principen under en följd av visar att dagens princip inte är styrande. Regeringen instämmer i iakttagelse att har levt upp till ägarens avkastningskrav, men att bolagets värdeökning varit begränsad. Regeringen instämmer inte i slutsats att har ett särskilt uppdrag att bidra till mångfald och konkurrens på bolånemarknaden. Regeringen menar att slutsats sannolikt grundas på uttalanden i propositionen Ombildning av , . I propositionen anges att är en betydelsefull aktör på den konkurrensutsatta delen av bostadskreditmarknaden, och att bolagets uppgift på denna marknad är att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning och en effektiv försäljningsorganisation bidra till mångfald och konkurrens (prop. 1993/94:228 s. 10). Regeringen menar vidare att uttalandet inte ledde till något ställningstagande av . Ingen regering har sedan bildades uppfattat uttalandet i propositionen som att bolaget ska ha ett särskilt samhällsuppdrag. Ett sådant uppdrag har heller inte tagits in i bolagsordning. Bolaget bidrar dock genom sin verksamhet, i likhet med andra aktörer på marknaden, till ökad valfrihet och därmed också till ökad konkurrens. Regeringen instämmer i bedömning att de ekonomiska mål som hade för myndighetens granskning var i behov av en översyn. En sådan översyn påbörjades redan innan inledde sin granskning och har avslutats. Skälen till att utdelningsprincipen inte har kunnat följas är att det på grund av marknadsförhållanden och nya regelverk för kapitaltäckning har funnits behov av att öka bolagets kapitaltäckning. Regeringen instämmer i bedömning att ägarklausulen i upplåningsprogram utgör en risk vid en eventuell försäljning av bolaget. Regeringen anser att det är viktigt att , liksom andra aktörer på marknaden, inte bidrar till en osund utveckling som resulterar i samhällsekonomiska obalanser. Detta är viktigt inte bara i ett makroekonomiskt hänseende utan även för bolagets långsiktiga lönsamhet och stabilitet. I den löpande ägardialogen med bolaget har ägaren därför understrukit vikten av att bolaget bedriver en ur ett samhällsekonomiskt perspektiv sund verksamhet. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser inte att har något särskilt samhällsuppdrag att bidra till mångfalden och konkurrensen på bolånemarknaden. Med hänvisning till detta, och då regeringen lämnar information till om utvecklingen av bolagets verksamhet i skrivelsen om företag med statligt ägande, avser regeringen inte att vidta någon åtgärd med anledning av rekommendation om en särskild rapportering till . Åtgärder har redan vidtagits med anledning av iakttagelser avseende avkastningskrav och utdelningsprinciper för . Efter en dialog med företrädare för ägaren beslutade att ge bolagets vd i uppdrag att i samverkan med () bereda ett förslag till nya ekonomiska mål för bolaget. Som resultat av detta arbete beslutade att föreslå bolagsstämman att besluta om nya ekonomiska mål för bolaget. De föreslagna målen omfattar mål om lönsamhet, kapitalstruktur samt utdelning. Den nya utdelningsprincipen kommer att beakta bolagets kapitalstruktur. Målen kommer att behandlas på . Regeringen menar vidare att den har tagit initiativ till att utvärdera de risker som ägarklausulen medför och hur dessa kan minimeras inför en eventuell försäljning. Utvärderingen ska slutföras . Regeringen anser att granskningsrapporten i och med skrivelsen är slutbehandlad. Ordinarie bolagsstämma i hölls , efter det att regeringens skrivelse överlämnats till . Vid bolagsstämman beslutades om nya ekonomiska mål för . De ekonomiska målen är : Kapitalstruktur: Kärnprimärkapitalrelationen ska uppgå till . Den ska beräknas i enlighet med gällande regelverk enligt de definitioner som gäller under pelare 1, utan övergångsregler. Lönsamhet: Avkastning på eget kapital ska uppgå till . Avkastning på eget kapital ska beräknas som årets resultat efter skatt dividerat med genomsnittligt eget kapital. Utdelningspolicy: Ordinarie utdelning ska uppgå till av årets vinst efter skatt med beaktande av koncernens kapitalstruktur. Kärnprimärkapitalrelationen och beslut om utdelning ska utöver målnivåerna beakta genomförandet av koncernens strategi och investeringsbehov. De ekonomiska målen är långsiktiga och ska utvärderas över en konjunkturcykel. Bolagsstämman beslutade vidare att det inte blir någon utdelning . konstaterar att regeringen, i likhet med , anser att de ekonomiska målen för bör omarbetas. Utskottet kan också konstatera att vid den senaste bolagsstämman, efter regeringens skrivelse, antog nya ekonomiska mål samt förtydligade bolagets utdelningspolicy. Utskottet instämmer i regeringens syn att det är viktigt att , i likhet med andra aktörer på marknaden, inte bidrar till en osund utveckling som resulterar i samhällsekonomiska obalanser. Utskottet ställer sig därför positivt till att detta understryks av regeringen i den löpande ägardialogen med . I enlighet med rekommendation har regeringen tagit initiativ till att utvärdera de risker som ägarklausulen medför och hur dessa kan minimeras inför en eventuell försäljning. Utskottet ser positivt på regeringens initiativ att utvärdera ägarklausulens risker. Slutligen delar finansutskottet regeringens bedömning att inte har ett specifikt samhällsuppdrag. har tidigare uttalat att bl.a. har ett uppdrag från staten att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning och en effektiv organisation bidra till mångfald och konkurrens. ska verka på fullt konkurrensutsatta marknader (2008/09:FiU39 s.8). Utskottets ställningstagande ska inte tolkas som att har ett specifikt samhällsuppdrag. Regeringen har inte heller tolkat uttalandet så utan anser att genom sin verksamhet, i likhet med andra aktörer, bidrar till ökad valfrihet och därmed också ökad konkurrens. Därmed anser regeringen att det inte finns något behov av särskild återrapportering om hur bidrar till mångfald och konkurrens på bolånemarknaden, vilket rekommenderade i granskningsrapporten. delar regeringens bedömning och föreslår med detta att lägger skrivelsen till handlingarna. Särskilt yttrande (S, MP) (S) och Per (MP) anför: Regeringen anser att inte har ett samhällsuppdrag. Socialdemokraterna och delar inte regeringens syn på uppdrag. har sedan bolaget bildades starkt bidragit till en ökad konkurrens på framför allt bolånemarknaden. Ett av huvudskälen till att bolaget bildandes var att det skulle bidra till konkurrensen och mångfalden. har också tidigare uttalat att har ett uppdrag att bidra till mångfalden och konkurrensen vilket bekräftades av . Utskottets tidigare uttalanden samt skälen för bolagets bildande är svåra att tolka på annat sätt än att anser att har ett samhällsuppdrag, även om detta inte framgår av bolagets styrdokument. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:119 om effektivitet i och uppfyllelse av målen för .