bet · H101KU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Så ska vi inte ha det.3.Medfinansieringen ska vara frivillig. Det ska inte vara dolda hot, och det ska inte vara utpressning. Det ska vara en frivillig medfinansiering. Om den inte är frivillig ska inte en kommun gå in i den.4.Projekten ska bidra till att de transportpolitiska målen nås. Man kan alltså inte prioritera upp vad som helst och få det byggt , utan det är de transportpolitiska målen som ska nås.5.Projekten ska vara ekonomiskt lönsamma.6.Medfinansieringen ska skapa ett mervärde, så att det blir en vinn-vinn-situation.Vi har redan neutrala regler för andra trafikslag, som vägar och järnvägar, och kommer vi till den här lilla delaspekten. Logiskt sett går regeringen på linjen att alla trafikslag ska behandlas lika, och lika logiskt är Socialdemokraterna och emot det. Man var emot det tidigare när det handlade om vägar och järnvägar, och man är emot det också när det till exempel handlar om en hamn som ägs helt och hållet av en kommun - den ska inte kunna delfinansieras av kommunen.Nu är frågan: Vill Socialdemokraterna och riva upp de beslut som har fattats när det gäller vägar och järnvägar? Vill Socialdemokraterna och att de projekt som just nu debatteras på de nämnda platserna inte ska genomföras? Om de inte får denna möjlighet till medfinansiering innebär det att andra projekt längre fram inte kommer att börja byggas. Alltså försenas hela denna byggkedja på plats efter plats. Jag vill också ställa följande fråga: Underkänner Socialdemokraterna sina egna kommunalråd på dessa platser som vill delta? Hur kan det vara så att Socialdemokraterna i vet bättre än kommunalråden på den lokala platsen? Vilket underlag har de och som inte kommunalråden har? Vilka beslut kan de fatta som är mer riktiga, rättvisande och långsiktiga än de beslut som de som finns på plats kan fatta? Och hur kan man spela ut lärare mot investeringar i den egna hamnen? Tala om äpplen och päron. Jag vill bara kortfattat säga till Skånberg att jag själv har varit kommunalråd och känner ganska många kommunalråd. Alla kommunalråd som jag känner skulle gärna se att vi får en regering som prioriterar infrastruktur högre och som ser till att de får resurser att göra nödvändiga infrastruktursatsningar. Men det är en hel del som upplever att de hamnar i en utpressningssituation där kommunala medel måste in för att det ska bli någon modern infrastruktur till just deras kommun. I den fällan sitter de, och det är inte så lätt att ta sig ur den när de ska förhandla med organisationer som styrs av den regering som vi har . I detta anförande instämde (S). Ska jag förstå som att han gör sig till talesman för de kommuner och de kommunföreträdare - de socialdemokratiska kommunalråden - som säger att de i själva verket inte vill ha denna möjlighet? Hur ska jag förstå ? Jag är säker på att de hellre skulle se en regering som står för finansieringen av den infrastruktur som de blir tvungna att ställa upp med kommunala medel till för att den ska bli av. Det är nämligen en viktig infrastruktur som betyder jobb och framtidstro för till exempel kommun. Men pengarna borde egentligen regeringen och staten stå för. Jag känner inte till någon finansiering som kommunala företrädare inte gärna ser att staten tar över. Det skulle naturligtvis vara bättre att få pengar till vård, omsorg, skola och allt annat. Men är det somliga saker som staten finansierar och andra saker som kommunerna finansierar. Kommunalråden har möjlighet, och rent av krav på sig, att prioritera. I denna tuffa prioritering, där de först måste säkerställa att det finns tillräcklig vård, omsorg, lärare och undervisning, gör de bedömningen att detta gagnar deras kommun bättre och att detta är viktigare för deras kommun därför att det kommer att ge ett ekonomiskt inflöde som gör att de kan anställa fler lärare och fler undersköterskor som kan jobba i omsorgen. Socialdemokraternas och argumentation innebär ett underkännande av dessa lokala företrädare. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Jag representerar trafikutskottet, och jag noterar att trafikutskottets majoritet inte hade någon framgång i . Men det kan också bero på att inte har tagit del av den information som vi i trafikutskottet löpande får ta del av. Jag har noterat att borgerliga företrädare talar om att socialdemokrater tycker som ni. hade trafikutskottet besök av SKL:s moderate ordförande och representanter från , som också har ett moderat kommunalråd. Även kommun var representerat vid denna överläggning. Vid denna överläggning var man oerhört kritisk till regeringens och de statliga myndigheternas sätt att göra överenskommelser med kommunerna om medfinansiering. SKL har alltså tillskrivit regeringen och sagt att den tingens ordning som gäller inte håller och att man i fortsättningen inte kan rekommendera kommunerna att ingå avtal med statliga myndigheter om medfinansiering. var med på sammanträdet, men han nämnde ingenting om detta . Men detta var mycket tydligt vid tisdagens övning. Det berodde på avtalsbrott i två avtal som handlar om bron i och bron i , där regeringen har gått ifrån det som kommunfullmäktige i dessa kommuner har fattat beslut om enligt avtal. När kommunerna tillskriver regeringen svarar inte regeringen. Regeringen vill inte tala med kommunerna och reda ut situationen. Det är därför som har fattat beslutet att de kan rekommendera kommunerna att gå in i någon medfinansiering. Det är verkligheten såsom den ser ut . Jag vill att ni ska känna till det. När det gäller Socialdemokraternas principiella ställningstagande delar jag självklart den uppfattning som har gjort sig till tolk för här och det som förs fram i den reservation som har lämnats i . Jag vill göra några ytterligare förtydliganden. Den infrastruktur som regeringen är ansvarig för är inte finansierad. Det är det som är problemet. Man har inte med statliga medel finansierat sin infrastrukturplan. Det är därför som man går till kommunerna och vill att de ska vara med som medfinansiärer. Det är extra anmärkningsvärt när vi talar om farleder eftersom ständigt tar in farledsavgifter för att just finansiera investeringar i farleder. De har särskilda intäkter för detta. Men när dessa intäkter inte räcker ska de begära investeringsmedel till sina farleder av . Men det gör de inte i tillräcklig omfattning. Framför allt finns det tydligen en diskussion mellan och om den samhällsekonomiska nyttan med de förslag som har kommit med. Hitintills har gett bakläxa. Det tycker jag att ni också bör känna till. Det gör att väldigt lite infrastruktur när det gäller farleder ingår i den plan som de presenterade strax . har nämligen inte tyckt att material har varit tillräckligt bra. Jag tycker också att det är viktigt att komma ihåg att kommunerna har, och framför allt tar, ett mycket stort ansvar för sina hamnar. Det gäller hamnbassänger, kajer och terminaler i anslutning till hamnarna som man investerar i med kommunala medel. Kommunerna tar alltså ett mycket stort ansvar för den infrastruktur som vi har runt om i när det gäller sjöfarten. Men jag förstår fortfarande inte varför man vill ändra på den tingens ordning som har gällt. Det är viktigt att man håller ordning och reda i fråga om vem som har ansvar för vad. Kommunerna har ansvar för hamnbassänger, kajer och terminaler. Staten har ett mindre ansvar att se till att farleden fungerar in i hamnen. Detta ansvar måste staten naturligtvis fortsätta att ha eftersom exportindustrin är oerhört beroende av att sjöfarten fungerar i hela . Sjöfarten betalar farledsavgifter för detta. De betalar inga kommunala farledsavgifter, utan de betalar avgifter för kajerna. Det finansierar man. Det betalar kommunen - kommunen står för den kostnaden. Sedan står staten för den andra kostnaden, och då måste de ju fullfölja det. Det gäller att hålla reda på saker och ting. Flera av er här är före detta kommunalpolitiker, och ni vet ju att det är viktigt att man har ordning i den kommunala verksamheten. Detsamma måste gälla mellan stat och kommun. Varför ska man blanda till det på det här viset? Det gäller i synnerhet när staten inte lever upp till sina åtaganden, vilket SKL väldigt tydligt rapporterade till trafikutskottet i tisdags.Mot den bakgrunden finner jag KU-ställningstagandet väldigt märkligt. Jag kan dessutom kommentera kommun, för det har varit uppe på tapeten . Hur gick det till där? Jo, det var så att kommun skulle bygga ut sin hamnbassäng, och de tyckte att det var angeläget att man också byggde ut farleden. De förskotterade för att man skulle komma i gång, och sade: Okej, ni förskotterar, så kan vi lägga detta tidigare. Man körde alltså i gång projektet med att bygga farleden också. Sedan kom tillbaka till kommun och sade: Vi har tyvärr inte tillräckligt med pengar, så ni måste också vara med och finansiera. Detta sade de efteråt. Det är klart att man då ställer kommunen inför fullbordat faktum. De socialdemokratiska kommunalpolitikerna i är inte alls tillfreds med situationen, men de står inför fullbordat faktum. För att deras investering i hamnbassängen, kajer och liknande ska få någon verkan måste ju farleden också ordnas till. Det är dock - staten - som har missat även där. Det är detta som är problemet. Det är det ni kommer att åstadkomma med detta beslut, att skapa fler sådana problem i . Jag har också erfarenhet som kommunalpolitiker och kommunalråd i , och jag vet att statliga myndigheter inte alltid är så lätta att ha att göra med som kommunalpolitiker. ger ni staten ett vapen till i handen att använda vid utpressning mot kommunen när den investeringsplan som finns för trafiken inte är fullt finansierad. Att staten satsar historiskt mycket på infrastruktur kan vi väl ändå vara överens om. Det satsas 522 miljarder från den statliga sidan , och till det kommer att man kan tillföra ett antal tiotal miljarder genom bland annat medfinansiering. Socialdemokraterna har ju konsekvent röstat emot vad gäller medfinansiering av vägar och järnvägar, och föreslår de det även när det gäller sjöfart. Man får väl ge dem att det är bra med tydlighet.När det gäller medfinansiering måste vi ändå se det lite övergripande över trafikslagen. Det tror jag att håller med mig om. Det har gällt vägar och järnvägar, och jag tog upp E20 i mitt anförande. Där har i sin nationella plan föreslagit att man ska göra satsningar på två-plus-två-vägar och två-plus-ett-vägar. har gjort en avsiktsförklaring att man är beredd att gå in och medfinansiera för att höja standarden till motorväg hela vägen. är enig där, och det är en stark region med en socialdemokratisk ordförande som har skrivit under avsiktsförklaringen.Då kan jag fråga : Tycker att avsiktsförklaringen är direkt felaktig? Om han nu inte tycker att den är felaktig, varför skulle inte det sättet att arbeta även kunna vara ett sätt att arbeta när det gäller sjöfart? Jag hade inte tänkt att vi skulle ha en trafikpolitisk debatt, utan nu talar vi om det KU har fattat beslut om. Jag kan först konstatera att lagt kort ligger - de investeringar man har gjort med finansiering från kommunerna får naturligtvis rulla på där man har gått in och fattat sådana beslut. Vi kan inte riva upp några sådana beslut. är dock kvar: Varför är det så angeläget att ändra på den tingens ordning vi nu har? Hur ser du själv på det besked vi fick av SKL i trafikutskottet , ? De sade att de kan rekommendera kommunerna att ingå överenskommelser med staten eftersom man inte kan lita på staten. Staten begår avtalsbrott; de har gjort det i två fall. Vi blev uppvaktade av såväl kommun och som SKL kring just den fråga som diskuteras, alltså att vidga området för medfinansiering. Det är därför diskussionen är så viktig: Man har från kommunernas sida inget förtroende för regeringen och de statliga myndigheterna att ingå överenskommelser. Det är det som är den stora frågan. Då vill ni utöka det som har varit fel tidigare. Ni vill göra fel en gång till. Det blir dubbelfel. Man måste hålla ordning. Jag tror att det är precis vad det handlar om. Kommunerna har ett väldigt tydligt ansvar för den kommunala verksamheten, och den är reglerad i lag. vill ni röra till detta. Säger ni att kommunerna i fortsättningen ska ta in farledavgifter också? De tar in hamnavgifter från fartygen. Ska de nu ta in farledsavgifter också? Är det svaret på frågan? För mig är det självklart: Staten tar in farledsavgifter, och i den mån de inte räcker till får det gemensamma samhället medverka med investeringsmedel för farleden. Men den kommun där hamnen ligger ska väl inte behöva ta ansvar också för oceansjöfarten? Jag får börja med det sista. Det är inte fråga om att kommuner ska ta ansvar för oceansjöfarten. De kommuner som går in och medfinansierar kan få möjlighet att göra det. De ser naturligtvis sambandet att de kan utnyttja sin hamn och ta mer betalt vid kaj. Det är det sambandet de ser; de gör det inte av idealitet, utan de ser de ekonomiska sambanden.Apropå att röra till det: vet också att ett enigt SKL i sitt remissyttrande faktiskt har ställt sig bakom att det utvidgas även till sjöfart. De tycker att det är bra. Det är precis riktigt som säger - vi diskuterar regelverket här . Det är det vi gör. Det är den möjligheten. Om vi nu ändå går in på det som sades i trafikutskottet när och var på besök: Det var inte så att de var emot medfinansiering som princip. De tyckte att det var bra. När det gäller att avtalsbiten mellan och kommunerna är uppe till diskussion har vi väldigt svårt att ha synpunkter på det just . Det visar dock bara hur viktigt det är att vi har bra regler som är tydliga, rättvisa och följer . Vi ska verkligen hålla oss till det. Om vi nu talar om äpplen och päron, vilket har varit uppe, tycker jag alltså verkligen att det är det talar om. Ska vi förhindra kommunerna att över huvud taget gå in? Det är det och vill. Man vill hindra kommunerna att gå in i diskussionen över huvud taget, bara för att det inte ska uppstå några fel. Det är en väldigt bakvänd syn. är det faktiskt så att kommunerna har den möjligheten. Sedan ska naturligtvis avtalsbiten skötas bra, men det är en annan fråga. Det är inte en annan fråga. SKL:s ledning, alltså styrelsen med alla partier representerade, har konstaterat att de avtal om medfinansiering som har ingåtts inte har fungerat. Det är det diskussionen handlar om. Jag tog bara de två exemplen eftersom vi blev uppvaktade av just dem. Jag kan inte avtalen i detalj. Jag kan bara konstatera att , som är ordförande i , sade att de kan rekommendera kommunerna att ingå den typen av avtal eftersom de inte kan lita på staten. Jag har noterat att man har sagt att man kan tänka sig medfinansiering, men man har i de remissvar som har kommit in också väldigt tydligt markerat att man även måste diskutera hur man ska se på farledsavgifterna i fortsättningen. Ska det bara vara en statlig angelägenhet, eller ska det inte också vara en angelägenhet? Då menar jag att vi är inne i precis den här diskussionen, som blir otydlig. Det är därför jag försöker hålla på det som ska vara ordning och reda: Kommunerna tar in hamnavgift via hamnarna. Det diskuteras också ibland - man tycker att kommunerna tar för höga hamnavgifter, och sjöfarten är kritisk mot det. Vid omlastning får man till exempel betala en hamnavgift till, och det blir för dyrt. Därför blir det för lite omlastningar i hamnar. Det finns alltså den typen av diskussioner mellan rederinäringen och kommunerna när det gäller hur hamnarna hanterar detta.Farledsavgifterna diskuteras också, och man kanske tycker att man betalar för mycket i förhållande till vad man får ut.Det är ändå så det är upplagt , och då får man klara ut den frågan. När det gäller oceantrafiken är det väldigt tydligt, i alla för mig som göteborgare, att nu kommer med enormt stora båtar in till hamn, så man måste bygga ut farleden. Då är det naturligtvis ansvar att se till att de tar sin del av kostnaden. Den andra delen, som handlar om hamnen, får kommunen sköta. Det här ärendet tillhör enligt behandlingsordning , men trafikutskottets beredningsområde berörs i allra högsta grad. Vi har också haft möjlighet att yttra oss i ärendet.Från moderat- och allianshåll vill jag betona vikten av att vi röstar igenom propositionen från regeringen om att tillåta finansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur. Inte minst skulle ett avslag på propositionen kunna riskera ett antal projekt som redan är i gångsatta. Därför skulle jag vilja säga att oppositionens motstånd förvånar mig en aning.Jag vill börja med en bredare och större kontext.Under flera decennier har infrastrukturen varit kraftigt eftersatt på många håll i vårt land. Alliansen har tagit ett helhetsgrepp på problemen och satsar nu historiska summor på investeringar. Därför är det lite oärligt när delar av oppositionen gör gällande att regeringen underinvesterar. 522 miljarder de kommande tio åren kan knappast anses vara en underinvestering, särskilt inte om man sätter det i relation till vad tidigare regeringar har investerat. När det exempelvis gäller den sista kan man konstatera att i den kommande nationella planen satsas dubbelt så mycket på drift och underhåll som den regeringen gjorde, mer totalt.Nej, det gäller att vara ärlig i debatten, och när det gäller infrastruktur kan man inte påstå att regeringen satsar mindre.Det är viktigt, herr talman, att människor ska kunna lita på att transportsystemet levererar , att man kan ta sig till jobb och hem och att företag kan vara trygga med att gods levereras. är det viktigt att påpeka att staten inte har medel för allt och inte på en gång.För att påskynda regionala projekt som är särskilt viktiga har kommuner och landsting en möjlighet att medfinansiera en del projekt. Den möjligheten har givit oss en rad viktiga investeringar i vägar och järnvägar. Till exempel bidrar kommuner och landsting i hela till utbyggnaden av . Det är en helt ny järnväg genom som kommer att bidra till att minska problemen med förseningar på järnvägen i stora delar av landet. Utan bidrag från kommunerna skulle projektet förmodligen ligga betydligt längre fram i tiden, med fler år av inställda och försenade tåg som följd.Herr talman! En prioritet hos regeringen och för oss i Alliansen har länge varit att ha ett trafikslagsövergripande perspektiv på transportsystemet. Bland annat därför bildades 2010 som ersatte tidigare och . En tydlig prioritering för oss har varit att skapa likvärdiga förutsättningar för de olika trafikslagen, inklusive sjöfarten. Om detta trodde jag att vi var överens med oppositionen, och utskottet har tidigare uttalat vikten av ett trafikslagsövergripande synsätt.Herr talman! är det tillåtet för kommuner att medfinansiera projekt på väg och järnväg. Vi ser ingen anledning till att inte samma möjlighet ska finnas för sjöfarten.Hamnen är en angelägenhet. Kommunen får vara med och finansiera väg- och järnvägsanslutningar till hamnen, men den väg in till hamnen som går över vatten får kommunen inte bidra till. Det är ologiskt och går i motsatt riktning till ambitionen om likvärdiga villkor.Som generell princip, herr talman, har staten naturligtvis det övergripande ansvaret för infrastrukturen. Däremot är det viktigt att kommuner som anser att en viss investering har ett lokalt mervärde ges möjlighet att bidra om de så finner lämpligt och nödvändigt. Det handlar alltså inte om att tvinga någon kommun till medfinansiering. Så pass mycket respekt har jag ändå för våra kommunala, lokala och regionala företrädare att jag tror att de kan göra den avvägningen själva utan pekpinnar härifrån. Det handlar inte om att tvinga, utan det handlar om att slopa ett uttryckligt förbud.S, V och MP gör ibland gällande att det här skulle strida emot det faktum att den samhällsekonomiska lönsamheten ska ligga till grund för investeringsbesluten. Så är naturligtvis inte fallet. Självklart ligger den samhällsekonomiska analysen till grund för de investeringar som staten väljer att göra. Något annat vore väl helt otänkbart, att man bara för att några kommunpolitiker kommer springandes skulle bestämma sig för att göra en investering. Självklart ligger en samhällsekonomisk analys till grund för investeringarna.Oppositionen har varit uppe här och sagt att kommunerna tvingas att finansiera. Så är det inte. Men vid en nationell bedömning av alla dessa olika projekt kan det mycket väl vara så att man kommer fram till att allting inte kan göras här och . Om en kommun då bedömer att en investering är så pass viktig att man är beredd att gå in för att tidigarelägga investeringen, då tycker jag att det är fullt rimligt. Det är inte till nackdel för någon, utan en vinn-vinn, som har sagts tidigare, för båda parter.Dessutom har regeringen, som många varit inne på, efter den kritik som har presenterats återkommit med tydliga principer för hur medfinansiering ska ske. Det råder alltså inte längre något tvivel om att det ska bygga på frivillighet, bidra till att de transportpolitiska målen uppnås och som huvudregel vara samhällsekonomiskt lönsamma projekt. får kommunerna inte bidra till att farlederna till hamnarna utvecklas. Regeringen föreslår helt enkelt att samma möjlighet ges för sjöfartens infrastruktur som finns för vägar och järnvägar.Herr talman! De här investeringarna kan de facto ge betydande effekter för de lokala förutsättningarna när det gäller företagsklimat, arbetstillfällen, jobb och industri. Det är investeringar som kan bidra till att mer gods kan lastas och lossas i hamnarna och minska behovet av långväga transporter på väg och järnväg. Men S, V och MP tycker inte att det är en bra idé att vi ger de här möjligheterna - i alla fall inte i . De tycker i stället att det är rimligt att kommuner som skriker efter att få de här investeringarna gjorda snällt ska få vänta. Vi håller inte med, och det gör faktiskt inte heller Kommuner och Landsting som i ett de facto enigt yttrande har konstaterat att man vill ha den möjligheten.Herr talman! och Alliansen vill ge de svenska hamnstäderna möjligheten att bidra till förbättring och utveckling av farleder. Förslaget är viktigt för att säkra jobben i hamnverksamheter, de svenska basnäringarna och handeln.För exporterande näringar som skogs-, gruv- och fordonsindustrier riskeras konkurrenskraften när priset för transporter till sjöss ökar. Detsamma gäller för detaljhandeln när importerade varor hänvisas till dyra transporter med lastbil och tåg. En enorm andel av allt vi behöver för att få vardagen att fungera är beroende av fungerande sjötransporter.För att svenska hamnar ska fungera bra och vara konkurrenskraftiga behöver farlederna utvecklas och underhållas. Hamnstäderna är väl medvetna om detta, och många vill mer än gärna bidra till det arbetet. Socialdemokraternas, och Vänsterns motstånd här i är inte bara illojalt mot hamnstäderna och de lokala politikernas egen vilja. Det är faktiskt ett hån mot utvecklingen mot ett mer effektivt och klimatsmart transportsystem. Och det går i helt motsatt riktning när det gäller att likställa villkoren för de olika trafikslagen.Nej, herr talman, motståndet från S, V och MP gör kaffet, bananerna och dieseln dyrare, och i svenska hamnstäder riskerar det jobben. Jag skulle vilja säga till oppositionen att ni borde lyssna mer på era kommunpolitiker, för det gör vi. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och till regeringens proposition. Det är svårt att debattera med en motståndare som slår dövörat till, som inte lyssnar på vad andra säger. Det är faktiskt så att kommunalpolitiker har reagerat kraftfullt på de medfinansieringsavtal som har ingåtts.Jag tycker att ni är lite slarviga med kommunala skattemedel. Ni tycker plötsligt att de kan användas till vad som helst. I andra sammanhang när vi diskuterar kommunerna och vad kommunerna ska göra brukar vara väldigt noggranna med att de ska användas inom väldigt begränsade områden.Vi tycker också att man ska vara tydlig med att staten har ett ansvar och att kommunen har ett annat ansvar. I den här frågan är det faktiskt så att staten har ett annat ansvar.