bet · H101FiU6 · 2013-11-12 00:00:00 — Riktlinjerna beskrivs mer i detalj i skrivelsen i bilaga 1. I skrivelsen granskar regeringen om och hur fonderna följer riktlinjerna. Underlaget för granskningen har tagits fram av AP-fondernas revisorer på uppdrag av . Regeringen konstaterar att fonderna i allt väsentligt har följt riktlinjerna, med två undantag. Undantagen är att två av fonderna har avvikit från riktlinjerna om uppsägningstider för ledande befattningshavare. Skälen till att tidigare uppsägningstider inte har omförhandlats i enlighet med riktlinjerna är att en omförhandling skulle leda till högre kostnader för fonderna. Regeringen konstaterar vidare att fonderna har utvecklat en process för hur de ska följa riktlinjerna och redovisa underlag för hur ersättningarna förhåller sig i förhållande till riktlinjerna. Regeringen anser dock att underlaget kan bli utförligare. Det skulle stärka genomlysningen. Regeringen tycker att Sjätte redovisning skulle kunna vara en förebild för övriga fonder. Fondernas kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation och tjänsteresor skrev olika medier om generösa förmåner och representation i AP-fonderna. Regeringens uppfattning är att fondernas ersättningsvillkor, personalförmåner, representation och tjänsteresor bör vara rimliga och präglade av måttfullhet, tydlighet och transparens. AP-fonderna bör, enligt regeringen, ha bestämmelser som motsvarar det som gäller för andra statliga myndigheter. På regeringens initiativ tog fonderna fram en gemensam och övergripande policy för ersättningsvillkor, personalförmåner, representation och tjänsteresor. fick AP-fondernas revisorer i uppdrag att särskilt granska AP-fondernas kostnader på detta område. I uppdraget ingick också att jämföra AP-fondernas riktlinjer med andra statliga myndigheters riktlinjer (bl.a. , och Kammarkollegiet). Regeringen konstaterar att samtliga AP-fonder såg över och förändrade sina interna riktlinjer, men i varierande omfattning. Revisorernas granskning visar dock att det fortfarande förekommer mer generösa förmåner i AP-fonderna än i de jämförda myndigheterna. Stickprov visar bl.a. på en generös representation. Regeringen anser att det är angeläget att AP-fonderna fortsätter arbetet med att tillämpa de interna riktlinjerna. Regeringen meddelar att den tänker följa upp fondernas arbete på detta område. Trots en fortsatt osäkerhet om utvecklingen i världsekonomin redovisade fonderna ett relativt bra resultat . Det visar en genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter. Sammantagna gav fondernas förvaltning ett resultat på . Det kan jämföras med resultatet på , då resultatet för helåret uppgick till . Fondernas kapital steg med till sammanlagt . Fortsätter den goda avkastningen kommer fondernas kapital att nå . Anledningen till att kapitalet inte ökade lika mycket som resultatet är att nettoflödet i pensionssystemet, dvs. skillnaden mellan pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna, fortsatte att vara negativt. Tillsammans överförde fonderna till pensionssystemet . Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på , eller en avkastning på av kapitalet. Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på , medan redovisade ett resultat på eller en avkastning på . Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på , vilket kan jämföras med en förlust på 2011. Buffertkapitalet ökade med , till . AP-fondernas långsiktiga resultat förbättrades markant , som mönstret av kraftigt varierande resultat förstärktes. Anledningen är bl.a. att finansmarknaderna har varit extremt turbulenta under det senaste årtiondet, vilket visar på behovet av riskspridning i förvaltningen. I skrivelsen granskas AP-fondernas riktlinjer för olika ersättningar och förmåner. Granskningen visar bl.a. att AP-fonderna inom vissa områden har mer generösa förmåner än andra jämförda myndigheter. Utskottet anser att det är viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet att styrelserna i fonderna ser till att fonderna har samma eller liknande riktlinjer som andra statliga myndigheter och att riktlinjerna följs. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2012/13:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . En stark utveckling på världens aktiebörser bidrog till att buffertfonderna (Första–Fjärde AP-fonderna och ) redovisade ett resultat av förvaltningen av pensionskapitalet på , vilket kan jämföras med en förlust på . Resultatet innebar att fondernas samlade kapital ökade med , från till . Att kapitalet inte ökade lika mycket som resultatet beror på att fonderna, , var tvungna att skjuta till för att täcka ett underskott i de löpande pensionsutbetalningarna. Utskottet noterar att buffertfonderna har fört över till pensionssystemet. Fondernas starka resultat är en glädjande utveckling som enligt utskottet innebär att fondernas långsiktiga resultat förbättrades ganska markant. , då de nya placeringsreglerna infördes och pensionskapitalet delades upp i fyra lika stora fonder, har förvaltningen gett ett resultat på , vilket motsvarar en tillväxt på . Det är högre än tillväxten i det s.k. inkomstindex och betyder att fonderna sedan starten har gett ett positivt bidrag till finansieringen av pensionssystemet. I reda pengar är bidraget nästan . Utskottet kan dock konstatera att resultatet ytterligare förstärker mönstret av kraftigt varierande resultat . Som utskottet har konstaterat tidigare är svängningarna en följd av det senaste årtiondets mycket turbulenta finansmarknader med stora upp- och nedgångar i olika tillgångsvärden. Fondernas satsningar på en hög andel aktier i portföljerna har inte gett den utdelning som man förväntade sig . Utskottet delar regeringens uppfattning att utvecklingen visar på behovet av att sprida riskerna i fonderna för att få en jämnare resultatutveckling. Därför är det enligt utskottets mening bra att fonderna fortsatte arbetet med att öka flexibiliteten i förvaltningen och bredda portföljerna mot fler s.k. alternativa investeringar, t.ex. investeringar i fastigheter av olika slag. Utvecklingen på finansmarknaderna ökar behovet av att bl.a. se över de placeringsregler som fastställdes och . Det var också en del av direktiven till den s.k. buffertkapitalsutredningen som kom med sitt slutbetänkande . Utredningens olika förslag och remissinstansernas synpunkter bereds i och Pensionsgruppen. Utskottet vill avvakta beredningen innan man tar ställning till förslagen. Regeringen har i årets skrivelse valt att särskilt granska fondernas kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation och tjänsteresor. Enligt utskottet är det bra att regeringen fäster uppmärksamhet på dessa frågor. AP-fonderna är statliga myndigheter, och det är viktigt för allmänhetens förtroende för fonderna, och i förlängningen för förtroendet för hela pensionssystemet, att fondernas kostnader och villkor på dessa områden är måttfulla och tydliga. Tyvärr kan utskottet konstatera att granskningen visar att AP-fonderna fortfarande har mer generösa förmåner och villkor på vissa områden än andra myndigheter. Därför anser utskottet att det är viktigt att regeringen och inte minst styrelserna i AP-fonderna ser till att fonderna har samma eller liknande riktlinjer som andra jämförbara myndigheter, och att riktlinjerna följs. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anger att den kommer att fortsätta att följa upp frågan. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att fondernas starka resultat fortsatte . En genomgång av halvårsrapporterna visar att förvaltningen i Första–Fjärde AP-fonderna gav ett resultat på , vilket kan jämföras med resultatet på . Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår motioner om AP-fondernas arbete med etik och miljö. avslår också motioner om att ska styra eller lagstifta om att AP-fonderna ska investera i vissa branscher eller regioner och motioner om förbud för fonderna att investera i vissa verksamheter. Jämför reservation 1 (MP, V). I motion 2012/13:Fi17 m.fl. (MP) föreslår motionärerna att regeringen återkommer till med en proposition om AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö utifrån politik för global utveckling och det betänkande som lagts fram av Kommittén om AP-fondernas etik och miljöansvar (yrkande 1). Motionärerna föreslår också att regeringen utreder hur granskningen av AP-fondernas etik- och miljöarbete kan bli mer öppen och oberoende genom t.ex. ett oberoende granskningsråd som i (yrkande 7). AP-fonderna bör också få större möjlighet än att investera aktivt i en grön omställning i form av t.ex. långsiktigt stabila investeringar i förnybar energi, energieffektiviseringar, klimatneutral teknik samt järnvägar och kollektivtrafik (yrkande 2). Enligt motionärerna placerar AP-fonderna fortfarande i bolag som bryter mot internationella konventioner. AP-fonderna måste därför utveckla tydliga kriterier och riktlinjer för hur man ska hantera bolag som bryter mot internationella konventioner (yrkande 6). I motionen föreslås också att regeringen ska återkomma till med förslag till riktlinjer som förbjuder AP-fonderna att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet och reglerar möjligheterna att investera i företag i vapenindustrin (yrkandena 4 och 5). Motionärerna anser också att AP-fonderna bör få möjlighet att investera en större andel av fondens medel i alternativa investeringar, t.ex. fastigheter och bostäder (yrkande 3). Även i motion 2012/13:Fi202 av m.fl. (V) föreslår motionärerna att det inrättas ett oberoende granskningsråd (yrkande 3). Motionärerna anser också att regeringen bör återkomma till med ett förslag till förändrade placeringsregler för AP-fonderna, där samhällsekonomiska, etiska, sociala och miljömässiga faktorer ges en större vikt än vad dessa faktorer har . Dessutom bör AP-fondernas redovisningar bli mer enhetliga i syfte att underlätta utvärderingar av fondernas verksamhet (yrkande 4). I motionen föreslås även att fonderna bör få ett särskilt uppdrag att investera i förnyelsebar energi (yrkande 1). I motion 2012/13:Fi234 av (M) är motionären orolig över alla förslag om att kapitalet i kan användas i olika projekt, i allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Det finns därför anledning att säkra att AP-fonderna inte används till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. Det bör därför införas ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar endast får användas till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och behovet av ett buffertkapital. I motion 2013/14:Fi250 av och (båda S) anser motionärerna att AP-fondernas placeringar i alltför hög grad är inriktade mot kortsiktig vinstmaximering. Det kan stå i strid med samhällets och pensionärernas värderingar. Motionärerna anser därför att AP-fondernas placeringspolicy måste ses över. I motion 2013/14:Fi255 av (MP) anförs att det bör införas ett förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin. I motion 2013/14: Fi314 av och (båda C) konstateras att AP-fonderna investerar mycket i fossil energi. Om menar allvar med att minska koldioxidutsläppen måste fossila bränslen fasas ut, och det innebär att investeringar i denna typ av bränslen blir riskfyllda. Regeringen bör ta därför ta initiativ till att värde- och klimatsäkra pensionskapitalet. I motion 2013/14:C467 av m.fl. (S) anser motionärerna att AP-fonderna bör ges ökade möjligheter att investera i samhällsnyttigt bostadsbyggande. Det skulle bidra till att öka bostadsbyggandet och ge AP-fonderna en trygg och stabil avkastning. Även i motion 2013/14:C468 av (MP) anser motionären att AP-fonderna bör få nya och utökade möjligheter att investera i bostäder för att bidra till att lösa bostadsbristen i det svenska samhället. I motion 2013/14:U201 av m.fl. (V) anser motionärerna att frågor om s.k. landgrabbing ska införlivas i AP-fondernas etiska riktlinjer. Landgrabbing innebär att utländska investerare kontrollerar stora landområden i utvecklingsländerna. Det hotar möjligheterna att utveckla jordbruket och livsmedelsförsörjningen i dessa länder. Enligt motionärerna finns det exempel på att AP-fonderna har bidragit till landgrabbing. I motion 2013/14:U221 av m.fl. (MP) anser motionärerna att man bör förbjuda AP-fonderna att investera i företag som upprätthåller ockupation av (yrkandena 1 och 2). I motion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) anser motionärerna att regeringen bör ändra direktiven till AP-fonderna i den meningen att fonderna förbjuds att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig inriktning. I motion 2013/14:N226 av m.fl. (V) föreslås att det tillsätts en parlamentarisk utredning av AP-fondernas placeringskriterier så att medlen i fonderna kan användas för t.ex. bostadsbyggande och samhällsnyttiga infrastrukturinvesteringar (yrkande 11). I motion Fi17 föreslår motionärerna att regeringen bör lägga fram en proposition om AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik som bl.a. bygger på de förslag som Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar kom med 2008 (SOU 2008:17). Utskottet har i rad behandlat liknande motionsyrkanden, senast i förra årets behandling av AP-fondernas verksamhet (bet. 2012/13:FiU6). I likhet med tidigare kan utskottet även nu konstatera att AP-fonderna har genomfört flera av kommitténs förslag och att arbetet med att införliva förslagen i verksamheten fortfarande pågår. Precis som har regeringen i årets skrivelse valt att granska fondernas arbete med att integrera etik- och miljöfrågorna i den löpande analysen och förvaltningen. Anledningen är att såväl kommittén som regeringen anser att integreringen är en av de mest centrala delarna för att man ska nå framgång i miljö- och etikarbetet. Utskottet delar den uppfattningen. Granskningen visar att fondernas arbete med integrering fortsatte , även om metoderna är lite olika mellan fonderna. Utskottets uppfattning är att fonderna genomför arbetet med etik och miljö på ett bra sätt. Ett relativt omfattande arbete läggs ned på att utveckla etik- och miljöfrågorna, dels i fonderna själva, dels i det gemensamma etikrådet. I motionerna Fi17 (MP) och Fi202 (V) föreslås att det införs ett oberoende råd som ska följa och granska fondernas investeringar. Utskottet ser inte några fördelar med att inrätta någon typ av råd som ska granska fondernas investeringsverksamhet. Däremot delar utskottet regeringens ståndpunkt att fonderna ytterligare bör informera allmänheten om det relativt omfattande arbete som läggs ned på etik- och miljöfrågorna. I några motioner föreslås det att AP-fondernas placeringsregler ska ses över. Som framgår av utskottets ställningstagande under avsnittet AP-fondernas verksamhet finns det anledning att se över de placeringsregler som fastställdes och . En del förslag presenterades av den s.k. buffertkapitalsutredningen. Utskottet vill dock avvakta beredningen i och Pensionsgruppen innan man tar ställning till olika förslag på området. Däremot motsätter sig utskottet förslag om att AP-fonderna i lag ska tillåtas eller förbjudas att investera i vissa företag, branscher eller regioner. Förslag i den riktningen finns bl.a. i motionerna Fi17 (MP), Fi202 (V), Fi255 (MP) och U221 (MP). Utskottet anser att AP-fondernas placeringar ska styras av högt ställda krav på miljö, etik och moral. Däremot är det utskottets bestämda uppfattning att inte ska lagstifta om i vilka bolag, branscher eller regioner som fonderna bör investera pensionskapitalet. En viktig del i fempartiöverenskommelsen om pensionssystemet är att fonderna ska ha renodlat finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. I motion Fi 234 (M) anser motionären att bör införa ett starkare lagstöd för att AP-fondernas kapital endast ska få användas till sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och inte till olika branschsatsningar eller regionala satsningar. Utskottet behandlade ett liknande förslag i förra årets betänkande om AP-fondernas verksamhet . Utskottets uppfattning är , precis som tidigare, att den nuvarande lagstiftningen och överenskommelsen har fungerat relativt bra i detta avseende och anser därför att det inte finns någon anledning att vidta ytterligare lagstiftningsåtgärder. I några motioner behandlas investeringar i företag som bryter mot konventioner och rättigheter. I t.ex. motion Fi250 (S) tas AP-fondernas investeringar i den amerikanska butikskedjan upp. I motion U221 (MP) behandlas bl.a. AP-fondernas investeringar i det amerikanska företaget , som köper fosfat från ett marockanskt bolag som bryter fosfat i det ockuperade . Utskottet kan i detta sammanhang notera att AP-fonderna beslutade att utesluta och sälja av sina innehav i fyra företag – ., ., och . Via har fonderna fört dialoger med bolagen utan önskat resultat. uteslöts därför att bolagets amerikanska verksamhet kopplas till systematiska kränkningar av arbetstagarnas rättigheter i strid med kärnkonvention. Freeport McMoRan uteslöts för att bolaget genom sin gruvdrift i kopplas till allvarlig negativ miljöpåverkan i strid med FN:s konvention om biologisk mångfald. Incitec Pivot och Potash uteslöts på grund av deras inköp av fosfat från ett marockanskt bolag som bryter fosfat i det ockuperade . Utvinningen av naturresurser i är i strid med FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Genom har fonderna tidigare uteslutit och sålt av tillgångarna i tio bolag som brutit mot internationella konventioner om klustervapen och antipersonella minor. Fonderna har också uteslutit företaget som har bedrivit verksamhet som strider mot . Med det som sagts ovan avstyrker utskottet motionerna Fi17 (MP) yrkandena 1–7, Fi202 (V) yrkandena 1, 3 och 4, Fi234 (M), Fi250 (S), Fi255 (MP), Fi314 (C), C467 (S) yrkande 3, C468 (MP) yrkande 2, U201 (V) yrkande 4, U221(MP) yrkandena 1 och 2, U316 (MP) yrkande 28 och N226 (V) yrkande 11. Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. Jämför reservation 2 (V). I motion 2013/14:Fi202 av m.fl. föreslås att det införs ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna (yrkande 2). Utskottet har behandlat motionsförslag om förbud mot rörliga ersättningar, senast i bet. 2012/13:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Enligt regeringens riktlinjer för ledande befattningshavare i AP-fonderna ska rörlig lön inte ges till anställda i ledande position. Däremot är det möjligt att ge rörlig ersättning till övrig personal. För att det ska få ske ställs emellertid särskilda villkor, bl.a. att ersättningen får uppgå till högst två månadslöner och att ersättningen ska ha en objektiv och tydligt informerad grund. Skrivelsen visar att ingen av AP-fonderna betalar ut någon rörlig ersättning till ledande befattningshavare. Däremot betalade eller reserverade tre av fonderna – Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna – tillsammans för rörlig lön till övriga anställda. Första och Sjunde AP-fonderna har förbjudit rörlig ersättning för samtliga anställda. införde ett förbud 2013, men betalade eller reserverade inte några medel för rörlig ersättning . Utskottet kan, precis som , konstatera att fonderna följer riktlinjerna för rörliga ersättningar. Utskottet ser inte heller någon anledning att ändra riktlinjerna, genom att t.ex. införa ett förbud mot rörlig ersättning för all personal. Däremot är det viktigt att fonderna vid utbetalning av rörliga ersättningar följer de särskilda krav som finns i riktlinjerna. Med detta avstyrker utskottet motion Fi202 yrkande 2. Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna, punkt 2 (MP, V) av Per (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2012/13:Fi17 av m.fl. (MP) yrkandena 1–7, 2013/14:Fi202 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4, 2013/14:Fi255 av m.fl. (MP), 2013/14:C468 av (MP) yrkande 2, 2013/14:U201 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:U221 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:Fi234 av (M), 2013/14:Fi250 av och (båda S), 2013/14:Fi314 av och (båda C) och 2013/14:C467 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi anser att AP-fonderna måste följa mycket högt ställda krav på etik och moral när de placerar pensionsmedel. Varje AP-fond ska enligt förarbetena till AP-fondslagen arbeta fram riktlinjer för etik och miljö. har fonderna successivt tagit fram riktlinjer och metoder för kontroll och uppföljning. Till exempel har fonderna bildat ett gemensamt etiskt råd för att samordna arbetet med etik- och miljökrav gentemot utländska bolag och gemensamt upphandlat konsulthjälp bl.a. för att gå igenom fondernas portföljer i förhållande till internationella konventioner. Detta är i för sig en bra utveckling. Men vi menar att det krävs ytterligare åtgärder för att förvaltningen av det gemensamma pensionskapitalet ska bli ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart. begränsas fondernas etik- och miljöhänsyn i huvudsak till att man följer lagar och konventioner. Vår uppfattning är att fondernas ansvar för etik, miljö och hållbarhet måste sträcka sig längre än så. Flera av de förslag som föreslås i betänkandet från Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar (SOU 2008:17) bör genomföras. I skrivelsen om AP-fondernas verksamhet behandlar regeringen på nytt kommitténs olika förslag men väljer precis som i tidigare skrivelser att inte föreslå några åtgärder. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med en proposition i dessa frågor. AP-fonderna bör fortsätta att utveckla en värdegrund som bygger på och ligger i linje med internationella åtaganden i stort och med andemeningen i internationella konventioner snarare än konventionernas bokstav. Värdegrunden och arbetssättet bör helt integreras i AP-fondernas verksamhet. Det är viktigt att AP-fonderna fullt ut följer de lagar och konventioner som fonderna har satt upp som riktlinjer för sin placeringsverksamhet. Olika undersökningar visar dock att AP-fonderna fortfarande placerar i bolag som bryter mot internationella konventioner. Ansvaret för att granska AP-fondernas utlandsplaceringar ligger på . Ett problem med detta system är bl.a. att det är fonderna själva som styr rådet och granskningen. Vi anser därför att regeringen bör undersöka möjligheterna att tillsätta ett oberoende råd som ska granska om fondernas investeringar följer riktlinjerna för etik och miljö. Dessutom bör AP-fondernas redovisningar göras mer enhetliga så att det blir lättare att utvärdera fondernas verksamhet. Vi anser också att regeringen ska tillsätta en utredning om AP-fondernas placeringsregler så att samhällsekonomiska, etiska, sociala och miljömässiga faktorer får en större tyngd i placeringsverksamheten. Till exempel bör AP-fonderna få ökade möjligheter att investera utifrån samhällsnyttan i mer långsiktiga investeringar som både skapar jobb och förstärker möjligheter. Det kan t.ex. handla om investeringar i infrastruktur, näringar av särskild vikt eller bostäder. Vår uppfattning är också att det ska vara förbjudet för AP-fonderna att investera i företag som tillverkar vapen. AP-fonderna äger aktier i vapenindustrin, och enligt vår mening är det inte i linje med god etik och moral. Man bör dessutom förbjuda fonderna att investera i bolag som har fossil energi som huvudsaklig verksamhet. består AP-fondernas investeringar i energisektorn nästan uteslutande av investeringar i fossil energi.