bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — För att åstadkomma det föreslås bl.a. en aktivare näringspolitik genom s.k. samverkansprogram, ett avskaffande av den andra sjuklöne- veckan, investeringar i infrastruktur och bostäder och en 90-dagarsgaranti för att arbetslösa ungdomar ska komma i jobb eller studier. För utgiftsområde 13 föreslår Socialdemokraterna en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. De som regeringen avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden – 15 – vill Socialdemokraterna i stället använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden. Partiet vill därför överföra 100 mil- ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 joner kronor från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Partiet motsätter sig också det förslag som reger- ingen aviserar om nystartszoner med nedsättning av arbetsgivaravgifter. För utgiftsområde 14 föreslår Socialdemokraterna en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. Partiet vill anvisa ca till en 90-dagarsgaranti för att arbetslösa ungdomar ska komma i jobb eller utbildning, för att avskaffa fas 3 och bl.a. ersätta den med s.k. extratjänster för långtidsarbets- lösa. Man vill också satsa på bristyrkesutbildning. räknar man med ca lägre utgifter för andra insatser. Socialdemokraterna vill också satsa sammanlagt 3,6 miljarder kro- nor mer än regeringen på arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, inklu- derande bl.a. höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen och en ersättningsnivå på under hela ersättningsperioden. Partiet anvisar också 100 miljo- ner kronor mer än regeringen till . säger sig i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. vara fortsatt bekymrat över den övertro på arbetsmarknadens utveck- ling som man anser att regeringen ger uttryck för. Partiet menar att mer behöver göras för att matcha de arbetslösa till de jobb som finns. Lös- ningen består inte av att fortsätta tvinga arbetslösa att söka ännu fler jobb som de inte är kvalificerade för, utan att ge de arbetslösa som står långt ifrån arbetsmarknaden verktyg och kompetens så att de kan ta de nya job- ben när dessa kommer. Partiet föreslår bl.a. ett investeringspaket innehål- lande framtidsinvesteringar i småföretagen, äldrevården, skolan, utbyggda järnvägssystem, förnybar energi och energieffektivisering av bostäder som på kort sikt skapar 30 000 nya jobb. Partiet föreslår också en satsning på 50 000 nya jobb och utbildningsplatser till unga. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är 76 mil- joner kronor lägre än regeringens förslag. Partiet föreslår sammanlagt till insatser mot rasism och främlingsfientlighet på inter- net, en förstärkning av främjandearbete samt vill tillföra resurser till antidiskrimineringsbyråer och organisationer som jobbar med hbtq-frågor. Vidare föreslår att de 100 miljo- ner kronor som regeringen låter utsatta områden tävla om (stimulansmedel för att stärka utanförskapsområden) i stället används till förbättrad sfi-under- visning i de aktuella bostadsområdena. Dessa resurser flyttas till utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning. avvisar regering- ens aviserade förslag om införande av nystartszoner. Partiet föredrar stora, generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna snarare än geografiska diffe- rentieringar, vilka visat sig misslyckade såväl nationellt som internationellt. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. Partiet föreslår ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen om höjning av högsta dagpenning . Därefter sänks nivån stegvis . Den slutliga nivån läggs över dagens högsta ersättningsnivå. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE till dessa förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslås 2,86 miljarder kro- nor utöver regeringens förslag, vilket bl.a. omfattar en subvention till sommarjobb för 15–17-åringar, en utökad satsning på yrkesintroduktionsar- beten och s.k. flexjobb för långtidsarbetslösa. I partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. anförs att den höga och långvariga arbetslösheten förklaras av två huvudsakliga faktorer: en missanpassad invandringspolitik som inte varit behovsprövad och en missanpassad utbildnings- och arbetsmarknadspolitik som haft obefintligt fokus på matchning av arbetskraften. lösheten bland invandrare – i synnerhet nyanlända invandrare – och den höga ungdomsarbetslösheten svarar enligt partiet var för sig för ungefär en tredjedel av den höga arbetslösheten. tiets konkreta förslag på dessa två områden har mycket goda möjligheter att stävja problematiken och anser att regeringens bristande handlingskraft härvidlag är minst sagt oroväckande. Partiet förordar bl.a. ett femte jobb- skatteavdrag, ett arbetsgivaravdrag som drastiskt minskar kostnaderna för småföretag och en lindring av arbetsgivarnas sjuklöneansvar. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. utgångspunkt är att den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen ska begränsas så kraftigt som möjligt, med åtminstone från nuva- bör arbetskraftsinvandringen från tredjeland moder- niseras för att ha fokus på hög- i stället för lågkvalificerad arbetskraft. Partiet förordar nedskärningar av huvuddelen av anslagen i takt med att partiets restriktiva invandringspolitik genomförs. Flertalet anslag ska avskaf- fas i sin helhet. En satsning om görs på obligatorisk samhällsorientering för samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. Partiet anser att taket i arbetslöshetsförsäkringen bör höjas till per dag. situationen för deltidsarbetslösa förbättras genom en återgång till den s.k. Partiet vill också återgå till 100-dagarsregeln som gör det möjligt för en arbetssökande att av arbets- löshet fokusera på arbeten inom sitt kompetensområde samt i sin geogra- vill vidareutveckla starta eget-bidraget och låter det omfatta unga redan från och låter det gälla i nio måna- der i stället för nuvarande sex. avvecklas de kostsamma instegs- jobben helt redan från det första budgetåret. Enligt vad som framförs i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. har arbetslösheten sedan regeringen tillträdde ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är enligt partiets mening den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. politik trots massarbetslöshet präglas av bristen på samhällsnyttiga invester- ingar för att skapa jobb. I stället fortsätter regeringen på den inslagna vägen att sänka skatten för dem som har turen att ha ett jobb och öka den ekonomiska utsattheten för arbetslösa och sjuka. pen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Partiet föreslår stora invester- ingar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning och tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. nar med att de föreslagna satsningarna på välfärden och i investeringar i infrastruktur, bostäder m.m. ger nästan 30 000 jobb. 13 föreslår en utgiftsram lägre än regeringens förslag. Partiet avvisar ett antal av regeringens satsningar på integrationsområdet, bl.a. avseende urbant utvecklingsarbete och regeringens modell där lotsar ska skaffa fram jobb mot en prestationsbaserad ersättning. föreslås bl.a. en höjning av schablonersättningen till kommunerna i syfte att höja kvaliteten och ambi- tionsnivån på flyktingmottagandet. Sammantaget minskas anslagen till integ- Partiet föreslår att Diskrimineringsombuds- mannens anslag ökas och att ett stabilt statligt grundstöd till kvinnojourer rade förslag om nystartszoner. Att sänka socialavgifterna inom ett visst geografiskt område är enligt partiet ett ineffektivt verktyg för att skapa Man menar också att ett system med nystartszoner kommer att ge upphov till gränsdragningsproblem. högre än regeringens förslag. antal reformer i arbetslöshetsförsäkringen – bl.a. höjt tak och golv i försäk- ringen, samt 80 procents ersättningsnivå under hela ersättningsperioden – till en sammanlagd kostnad av . partiet att kostnaderna för arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd mins- kar med ca som en effekt av de föreslagna satsning- arna på utbildning och arbetsplatsförlagda insatser. fler platser med lönebidrag och höjda inkomsttak för lönebidragsanställ- ningar till en kostnad av . ska kunna anställa specialiserade handläggare och handläggare med upp- drag att särskilt arbeta med unga arbetslösa, föreslås en ökning av förvalt- Även när det gäller arbetsmark- nadspolitiska åtgärder och resurser till föreslås högre nivåer än regeringens. På budgetens inkomstsida föreslås arbetsmarknads- politiska insatser – utbildningsvikariat, traineeanställningar och lärlingsan- Partiet föreslår också att man återinför en avdrags- rätt för medlemskap i arbetslöshetskassa, motsvarande ett intäktsbortfall om . BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Läget på arbetsmarknaden och regeringens förslag till ramar m.m. Sysselsättningen fortsätter att öka på den svenska arbetsmarknaden. I sep- tember 2013 var antalet sysselsatta i åldern 15–enligt statistik 4 708 000 personer, vilket är en ökning med 41 000 personer jämfört med . Trenden för såväl sysselsättning som arbetade timmar fortsätter att vara positiv. Även arbetskraften ökar trendmässigt, vilket utskottet bedömer som mycket positivt eftersom perso- ner som befinner sig på arbetsmarknaden har kortare väg till ett arbete än de som befinner sig utanför den. Det betyder emellertid att arbets- lösheten är hög. var antalet arbetslösa i åldern 15–382 000 personer, vilket motsvarar en arbetslöshet på . Det är en svag minskning jämfört med samma månad före- gående år. På gör regeringen i budgetpropositionen bedömningen att arbetslösheten ligger kvar på och att det inte är förrän som arbetslösheten förväntas minska mer tydligt. Andra bedömare, exempelvis (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk uppföljning ), gör en likartad, men något mer optimistisk, bedömning där arbetslösheten går och närmar sig 2016. Såväl sysselsätt- ning som arbetade timmar förväntas växa med strax respektive strax . Utskottet välkomnar att läget på arbetsmarknaden är på väg åt rätt håll, även om arbetslösheten fortfarande ligger på en alltför hög nivå. Det är därför enligt utskottets mening välbetänkt av regeringen att vidta åtgärder som stimulerar hushållens ekonomi, skapar nya och bredare vägar för ung- domar in på arbetsmarknaden och förbättrar förutsättningarna för långtids- arbetslösa att komma i arbete. Utskottet noterar att regeringen gör bedömningen att existerande jobbskatteavdrag leder till 106 000 fler sysselsatta bland . Den förstärkning av jobbskatteavdra- get som föreslås beräknas leda till en ytterligare ökning av antalet sysselsatta med ca 13 000 och totalt sett en ökning av antalet arbe- tade timmar med motsvarande ca 16 000 helårsarbetskrafter. Reformen är därmed enligt utskottets mening ett viktigt steg mot högre sysselsättning. Utskottet kan konstatera att en viktig del i regeringens arbete med att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden har bedrivits inom ramen för trepartssamtalen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Utskottet återkommer i nedanstående avsnitt till tre av de förslag som är ett resultat av samtalen, nämligen att avskaffa arbetslöshetsavgiften i arbetslöshetsför- säkringen, att införa ett statligt stöd till parternas avtalade yrkesintroduk- tionsjobb och att införa ett statligt stöd vid korttidsarbete. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 Utskottet noterar att regeringen föreslår en ram för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet om ca och en ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv om ca 70,4 miljarder kro- nor. Utskottet lämnar i det följande sin övergripande bedömning av ramni- våerna och återkommer i betänkandena /14:AU1 respektive 2013/14: AU2 till en mer detaljerad behandling av regeringens förslag. Utskottet kan konstatera att den höjning av ramen för utgiftsområde 14 som regeringen föreslår huvudsakligen kan kopplas till utveck- lingen på arbetsmarknaden och effekter av de reformer inom arbetsmark- nadspolitiken som genomförts . När det gäller satsningar för att förbättra arbetsmarknadssituationen för unga bedömer utskottet att regeringens föreslagna stöd för yrkesintroduktionsanställningar och den nya utformningen av socialavgiftssänkningen för unga kommer att påskynda och underlätta arbetsmarknadsinträdet för breda grupper av unga. är det viktigt att särskilt stärka jobbchanserna för de unga som står längre från arbetsmarknaden. ökades Arbetsförmedlingens resurser med för att tidigt kunna ge stöd till dem som riskerar långtidsarbetslöshet, men även till dem som står närmare arbetsmarknaden. beräknas utökningen uppgå till . Regeringen förstärkte dessutom resurserna för med 2013–2015 riktat mot ungdomar för att möjliggöra mer väglednings- och matchningsinsatser tidigt i arbetslöshe- ten. Utskottet anser att det är viktigt att på detta sätt säkerställa att ungdomar inte fastnar i långvarigt utanförskap. När det gäller insatser för långtidsarbetslösa anser utskottet att det huvud- sakliga målet bör vara att fler långtidsarbetslösa kan få en anställning. Därför välkomnar utskottet att regeringen nu föreslår ytterligare satsningar på det särskilda anställningsstöd som erbjuds långtidsarbetslösa. Detta stöd har i flera steg gjorts mer generöst. Ett handledarstöd har införts, med en tillfällig satsning på ett högre belopp för de i sysselsätt- ningsfasen. Regeringen föreslår nu att den tillfälliga höjningen av handle- darstödet i sysselsättningsfasen permanentas. införs möjlighet till tvååriga anställningsstöd till långtidsarbetslösa. Regeringen föreslår även en fyraårig satsning på tillfälliga anställningar vid . Detta är enligt utskottets mening viktiga steg mot att föra dem som står långt från arbets- marknaden närmare en anställning. anser utskottet att insatserna för långtidsarbetslösa i tillräcklig utsträckning måste ta hänsyn till individuella behov. Regeringen har succes- sivt infört ett bredare utbud av insatser i sysselsättningsfasen, bl.a. möjlig- het till arbetsmarknadsutbildning. Denna möjlighet föreslås nu bli permanent. Det är enligt utskottets mening ändamålsenligt att regeringen på detta sätt förbättrar möjligheterna att ge långtidsarbetslösa det stöd som passar deras individuella situation bäst. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Antalet personer som söker skydd i förväntas fortsätta öka . Den höjning av ramen för utgiftsområde 13 som regeringen föreslår hör i huvudsak samman med denna ökning. Utskottet kan emellertid konstatera att mottagandet av flyktingar och skyddsbehövande är ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Under dessa omständigheter behöver kommuner med stort mottagande stöttas för att kunna erbjuda ett bra mottagande. Utskottet välkomnar därför att reger- ingen föreslår att ersättningen till kommuner för flyktingmottagandet kom- mer att förstärkas och differentieras. Sammantaget innebär den prestations- baserade ersättningen att utgifterna beräknas öka med 2014. Utskottet noterar att regeringen föreslår att etableringsplanen ska startas först efter kommunmottagandet. Därmed riskerar inte etableringstid att för- svinna under anläggningsboende, vilket utskottet anser vara en fördel. Förändringen innebär att utgifterna kommer att minska med 2014 och 2015, för att därefter öka. Regeringen aviserar också – mot bakgrund av den utvärdering som gjorts av nads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) – ett förslag om att den s.k. sfi-bonusen ska avvecklas, vilket innebär att utgifterna minskar med 2014 och med . Utan att föregripa behandlingen av lagförslaget anser utskottet att en anpass- ning av ramnivån bör ske med anledning av det kommande förslaget. Slutligen konstaterar utskottet att regeringens förslag om en permanent utvidgning av målgruppen för etableringslagen som presenterats i prop. 2012/13:188 tillsammans med den redan införda utvidgningen beräknas innebära en belastning av utgiftsområde 13 om ca och av utgiftsområde 14 om ca . Utskottet kommer att behandla förslaget inom ramen för betänkande 2013/14:AU1. Oppositionspartiernas förslag till ramar m.m. Utskottet noterar att samtliga oppositionspartier yrkar på en högre ramnivå än regeringen för utgiftsområde 14. För utgiftsom- råde 13 yrkar på en väsentligt lägre ramnivå än regeringen, medan övriga partiers förslag ligger relativt nära regeringens. Utskottet kan konstatera att det i realiteten saknas ett trovärdigt gemen- samt alternativ till alliansregeringens jobbpolitik. Oppositionens förslag på arbetsmarknadsområdet spretar i alla möjliga riktningar. Bortsett från ett mekaniskt avståndstagande från regeringens politik saknar oppositionsparti- erna såväl en gemensam problemanalys som gemensamma förslag till lösningar på de problem man tycker sig se. Utskottet ser därför inget reellt alternativ till regeringens politik. Den enda riktigt tydliga gemensamma inriktningen i oppositionspartiernas motioner är kraven på höjda skatter – som gör det dyrare att anställa och arbeta – för att finansiera olika typer av höjda ersättningar. Utskottet kan inte ställa sig bakom en sådan priori- tering, eftersom den riskerar att leda till högre arbetslöshet och lägre ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 Sammantaget skulle oppositionspartiernas skattehöjningar innebära att kostnaden för att anställa skulle öka med tiotals miljarder kro- nor och att behållningen av att arbeta skulle minska. Utskottet vill i sammanhanget också peka på hur otillfredsställande det är att Socialdemokraterna som enda oppositionsparti i motion 2013/14: Fi308 och övriga budgetmotioner har frångått etablerade praxis att tydligt redovisa vilken effekt de egna förslagen beräknas ha på statens utgifter respektive inkomster. Att på detta sätt försvåra möjligheterna att på ett rättvisande sätt jämföra de olika budgetalternativen minskar enligt utskottets mening medborgarnas insyn och går emot intentionerna med den statliga budgetprocessen. Utskottet kan konstatera att oppositionspartiernas avvikelser från reger- ingens förslag när det gäller ramnivån för utgiftsområdena 13 och 14 har tre orsaker. Vissa partier förordar högre utgiftsramar för högre ersätt- ningar, andra förordar högre utgiftsramar för en ineffektiv arbetsmarknads- politik och ett parti förordar lägre utgiftsramar som avspeglar sänka integrationspolitiska ambitioner. När det gäller höjda utgiftsramar för högre ersättningar noterar utskot- tet att oppositionspartierna väljer att avsätta mycket betydande budgetresur- ser på åtgärder som riskerar att leda till högre arbetslöshet. Partierna reserverar i nettoutgifter av det begrän- sade reformutrymmet för en mer generös arbetslöshetsförsäkring. För åtmin- stone är bruttoutgifterna för de föreslagna förändringarna betydligt högre, men partiet väljer att räkna med att den egna politiken genom någon form av dynamiska effekter ska resultera i stora anslagsbe- sparingar. I fall tillkommer därutöver ytterligare miljardbe- lopp i avdragsrätt för medlemskap i arbetslöshetskassa. Utskottet har svårt att se att sådana ensidiga satsningar på åtgärder som riskerar att höja arbets- lösheten kan vara statsfinansiellt motiverade. Utskottet har i föregående års yttrande (2012/13:AU1y) redogjort för den forskning, på både svenska och internationella data, som entydigt visar att höjd ersättningsgrad i arbetslöshetsförsäkringen – via höjd dager- sättning, höjd ersättningsnivå eller både och – ökar arbetslöshetstiden, medan det finns fördelar med en s.k. fallande ersättningsprofil av den typ som finns i den svenska försäkringen, eftersom sökintensiteten ökar i slu- tet av en ersättningsperiod. Utskottet noterar att de komponenter i arbetslöshetsförsäkringen som IFAU och andra forskare lyfter fram som viktiga för att inte försäkringens utformning ska bidra till högre arbetslöshet är de där alliansregeringen har försökt att omforma försäkringen. Förutom de komponenter som nämnts betonar forskarna bl.a. vikten av kontroll (bl.a. ström i LU2011 bil. 1) och fördelarna med en obligatorisk försäkring (bl.a. IFAU remissvar ). forskare samman- fattar sin bedömning av den svenska arbetslöshetsförsäkringen på följande BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE sätt (LU2011 bil. 9 s. 76): Utformningen av den svenska arbetslöshetsför- säkringen har tagit i beaktande alla de incitamentsmekanismer som är kända att påverka utflödet och inflödet i arbetslöshet. Utskottet vill betona att svaret på hur man bäst ska göra avvägningen mellan graden av trygghet och graden av omställning i arbetslöshetsförsäk- ringen inte är enkelt att finna eller kan sökas i forskningslitteraturen. det emellertid handlar om just en avvägning mellan två viktiga värden framstår som tydligt för utskottet. I ett läge med svag konjunktur och en redan alltför hög nivå på arbetslöshet och långtidsarbetslöshet vore det enligt utskottets mening riskfyllt och felaktigt att som oppositionspartierna föreslår som enskild åtgärd kraftigt höja taket i försäkringen. Än mer problematiskt vore det naturligtvis att, som framför allt Vänster- partiet förordar, därutöver återställa alla de ändringar av arbetslöshetsför- säkringen som alliansregeringen har genomfört. ring av försäkringen har haft stöd i forskning, vilket också har varit ett viktigt skäl till att de genomförts. Utskottet utesluter inte att justeringar kan vara befogade och följer med intresse arbetet i den parlamentariska , men anser att grundprinciperna i regeringens reformer varit de rätta. Utskottet återkommer nedan till regeringens förslag om avskaffande av När det gäller höjda utgiftsramar för en ineffektiv arbetsmarknadspolitik kan utskottet i fråga om ungdomsinsatser konstatera att den s.k. 90-dagars- garanti som Socialdemokraterna föreslår förefaller vila på missuppfatt- ningen att ungdomar inte ges det stöd de behöver när de kontaktar Som utskottet tidigare påpekat (bl.a. i bet. 2011/12: AU2) har arbetslösa ungdomar, liksom andra arbetslösa, rätt till ett indivi- duellt stöd i sitt arbetssökande från den första inskrivningsdagen. digt är det enligt utskottets mening viktigt att ha i åtanke att ungdomars situation på arbetsmarknaden karakteriseras å ena sidan av att nivån på arbetslösheten relativt sett är högre än för befolkningen i genomsnitt, men å andra sidan av att tiden i arbetslöshet är kortare för ungdomar än för den arbetslöse i gemen. Därför förefaller det utskottet välbetänkt att Arbets- förmedlingen i normalfallet inledningsvis satsar på stöd till direkt jobbsö- kande och inte anvisar arbetslösa ungdomar i allmänhet till olika typer av insatser som har högre risk för inlåsning och är mer Med detta sagt vill utskottet påminna om att i föregående års budgetbehandling antog regeringens förslag om ett ungdomspaket, som innehöll satsningar inom både utbildnings- och arbetsmarknadsområdet. Utskottet delar naturligtvis Socialdemokraternas övertygelse om att ung- domar inte får hamna i långtidsarbetslöshet. Det är därför viktigt att det finns en möjlighet till tidiga programinsatser för ungdomar ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 som av särskilda skäl bedöms stå långt ifrån arbetsmarknaden. Arbetsför- medlaren har en avgörande roll för att bedöma vilka arbetslösa som löper hög risk att fastna i arbetslöshet och därför behöver tidiga insatser. Utskottet kan också instämma i vikten av att ungdomar skaffar sig en gymnasieexamen, vilket är tanken bakom det socialdemokratiska förslaget om ett s.k. utbildningskontrakt. De komponenter som ingår i förslaget före- faller enligt vad utskottet kan bedöma emellertid i allt väsentligt redan införda eller aviserade av regeringen. Att ungdomar ska ha en individuell plan har genomförts genom Arbetsförmedlingens bedömningsverktyg och de förstärkta möjligheterna att tidigt ge ungdomar stöd.