bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — Det innebär att det inte längre finns några tredjeländer för vilka medlemsländerna ensidigt får bestämma om medborgarna i dessa länder ska omfattas av viseringskrav eller inte. betonade att även om är bundet av förordning (EG) nr 539/2001 är det viktigt att inom EU aktivt driver frågan om viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Mot bakgrund av det anförda kan socialförsäkringsutskottet inte se några skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:U13 (SD) yrkandena 4, 6 och 12. Motionsyrkandena bör därför avstyrkas. I betänkande 2006/07:SfU13 redovisade socialförsäkringsutskottet sin granskning av grönboken om det framtida europeiska gemensamma asylsystemet. I utlåtandet förklarade socialförsäkringsutskottet bl.a. att det är eftersträvansvärt med en ökad harmonisering av asylpolitiken inom EU och att det övergripande målet måste vara att öka EU:s sammantagna kapacitet att ta emot asylsökande. Vidare ville socialförsäkringsutskottet se ett rättssäkert och öppet system som värnar möjligheten att söka asyl. ansåg att det är viktigt att man lägger tonvikten vid den faktiska tillgången till möjligheten att söka asyl och att åtgärder för att bekämpa olaglig invandring och människosmuggling genomförs på ett sådant sätt att det inte undergräver asylrätten och respekten för grundläggande rättigheter. Med anledning av ändringar i förordningen om biometriska kännetecken i uppehållstillståndskort, som är direkt tillämplig i , gjordes kompletteringar i utlänningslagen. Bestämmelserna rör bl.a. en utlännings skyldighet att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck. fann i sitt betänkande 2010/11:SfU8 att regeringens lagförslag var ändamålsenligt utformat och står i rimlig proportion till det syfte som ska uppnås. Lagförslaget tillstyrktes och antogs (prop. 2010/11:123, rskr. 2010/11:277). I socialförsäkringsutskottets yttrande till justitieutskottet över ett kommissionsmeddelande 2011/12:SfU4y Smart gränsförvaltning valmöjligheter och framtida handlingsalternativ angav socialförsäkringsutskottet bl.a. att EU behöver hantera väsentligt ökade reseflöden vid de yttre gränserna . I yttrandet angavs att meddelandet beskriver möjligheter att använda ny teknik för att låta resenärer passera gränserna snabbare och smidigare, som informationen om medborgare i länder utanför EU som passerar gränserna förbättras. betonade att nya system måste baseras på det faktiska behovet och att utgångspunkten måste vara att åtgärder ska leva upp till kraven på proportionalitet, rättssäkerhet, integritet och dataskydd. Vidare ansåg socialförsäkringsutskottet att nya instrument inte får påverka möjligheten att söka asyl och att ett ovillkorligt krav är att mänskliga rättigheter aldrig åsidosätts, bl.a. vad gäller att tredjelandsmedborgare inte får diskrimineras. ställde sig vidare positivt till att ett in- och utresesystem kan ge underlag för en utveckling av viseringspolitiken, t.ex. vad avser utvärdering av viseringslättnader och avtal om förenklade viseringsförfaranden. I betänkande 2011/12:SfU6 behandlades proposition 2011/12:60 Genomförande av återvändandedirektivet. Ändringar i utlänningslagen om bl.a. en tidsfrist för frivilligt återvändande, förvar och återreseförbud tillstyrktes och antogs (rskr. 2011/12:164). Med det anförda och då socialförsäkringsutskottet inte kan ställa sig bakom de yrkanden som framförs i motion 2012/13:U13 (SD) bör yrkandena 13 och 1618 avstyrkas. arbete vad gäller rättsliga och inrikes frågor har till stor del fokuserat på asyl- och migrationsområdet och personers rörlighet. Det har dels gällt förhandlingarna om EU:s gemensamma asylsystem, dels migrationsfrågor i relation till EU:s yttre förbindelser. Även gränskontroller och förvaltningen av Schengensystemet har lett till diskussioner i nämnden. I fråga om reformeringen av EU:s dataskyddsreglering fann såväl som justitieutskottet att kommissionens förslag inte i alla delar var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Regeringen lyfte bl.a. fram vikten av att värna skyddet för enskildas personliga integritet i avvägningen mellan det och behovet av behandling av personuppgifter. Det fanns enhälligt stöd i . Utskottet vill framhålla att kärnan i handlar om det praktiska genomförandet av en av EU:s fyra friheter fri rörlighet för personer. Utskottet anser att i princip fungerar väl och bör fortsätta. Slopandet av gränskontrollen är en viktig fråga för att underlätta medborgarnas rörlighet över gränserna. Utskottet betonar vikten av att säkra denna rörlighet, men vill understryka behovet av insatser för att kunna motverka och kontrollera de flöden som riskerar att underminera våra samhällen, såsom organiserad brottslighet och människohandel. Utskottet konstaterar att arbetet med att förbättra och bekämpa organiserad brottslighet ständigt pågår. Av Stockholmsprogrammet framgår att rådet ska anta en strategi mot organiserad brottslighet och andra säkerhetshot samt identifiera prioriteringar och utveckla metoder för samarbetet mellan medlemsstaterna. För perioden 20122013 har ett antal samarbetsprojekt identifierats inom ramen för den s.k. policycykeln, bl.a. att försvaga kapaciteten hos organiserade kriminella grupper, bekämpa alla former av människohandel och människosmuggling samt intensifiera kampen mot it-brottslighet. Utskottet anser liksom justitieutskottet att människohandel är en allvarlig kränkning av den enskilda individens människovärde och rätt att bestämma över sitt liv och sin kropp. Insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste präglas av internationell samverkan. Det är otillfredsställande att många medlemsstater ännu inte har genomfört direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer. Utskottet förutsätter att regeringen verkar för att de medlemsstater som ännu inte genomfört direktivet skyndsamt gör det. Utskottet förutsätter, liksom socialförsäkringsutskottet, att kommer att fortsätta att verka för en asyl- och migrationspolitik inom EU som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och som ger ett fullgott skydd för individer i behov av internationellt skydd. Genomförandet av det europeiska asylsystemet ska vara humant, rättssäkert och effektivt. Den gemensamma asyllagstiftningen ska garantera att en asylsökande behandlas på ett likvärdigt sätt, oavsett vilket medlemsland som har ansvaret. Utskottet konstaterar att det finns en bred enighet i om att ska vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Detta återspeglas också i den svenska asyllagstiftningen, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har tillträtt och är bundet av. Utskottet konstaterar att viseringsfrågor ingår i EU:s kompetensområde och regleras på EU-nivå. I den s.k. viseringslistan regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav. Utskottet instämmer i socialförsäkringsutskottets ställningstagande att även om är bundet av EU:s förordningar vad gäller visering är det viktigt att inom EU driver frågan om viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Utskottet delar justitieutskottets ställningstaganden i yttrande 2012/13:JuU7y och socialförsäkringsutskottets ställningstaganden i yttrande SfU5y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2012/13:U12 yrkandena 2 och 24 och 2012/13:U13 yrkandena 4, 6, 12, 13 och 1618 bör avstyrkas. Sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård I skrivelsen behandlas frågor om sysselsättning och socialpolitik (s. 155168). Regeringen understryker vikten av att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. har aktivt deltagit i genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler i arbete. Regeringen betonar att huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område bedrivs inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. I kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. (S) yrkande 4 anförs att EU behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser och investeringsfrämjande. Det krävs också ett förtroendefullt och strategiskt samarbete mellan politiken, näringslivet, facken och akademin på europeisk nivå. I yrkande 5 anför Socialdemokraterna att om unionen på allvar ska leva upp till sina mål om fri rörlighet måste samkönade pars rättigheter på familjerättens område kraftigt förstärkas. I yrkande 6 välkomnar motionärerna att har ställt upp bakom EU:s ungdomsgaranti. I yrkande 7 understryks att arbetslösheten inte ska bekämpas med sämre villkor. Enligt yrkande 8 är det självklart att alla arbetstagare i EU ska ha rätt till en bättre skyddsnivå, t.ex. på arbetsmiljöområdet. Enligt yrkande 9 handlar ökad jämställdhet i om att använda ett helt batteri av åtgärder, alltifrån barnomsorg till skattestrukturer. Enligt yrkande 10 bör alla försök från kommissionen att lägga sig i lönebildningen i medlemsstaterna avvisas. I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. yrkande 9 argumenterar för att sammanhållningspolitikens roll inom EU bör reformeras och i förlängningen fasas ut. I yrkande 10 menar motionärerna att fattigdom bäst bekämpas på nationell nivå och man avvisar därför kommissionens förslag om en europeisk fond för stöd till de mest behövande. I yrkande 11 motsätter man sig en fortsatt harmonisering av trygghetssystemen. Enligt yrkande 33 motsätter sig partiet alla försök att från EU-nivå styra över sysselsättningspolitiken i . framhåller att det inom Europeiska unionen förs förhandlingar om kommissionens förslag till förordningar om makars och partners förmögenhetsförhållanden. Som ett led i detta hade civilutskottet en överläggning med företrädare för regeringen. Enligt regeringens bedömning finns det ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap. Det är fråga om regler som kommer att vara av märkbar nytta för den enskilda medborgaren. Regeringen verkar också för att det ska finnas en möjlighet att under vissa förutsättningar undvika tillämpningen av utländsk lag till förmån för vissa bestämmelser i till skydd för den svagare parten. I förhandlingsarbetet bevakar regeringen också nordiska intressen. Det är vidare av stor vikt för regeringen att förslagen inte leder till diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Exempelvis bevakar regeringen att förslaget till förordning om makars förmögenhetsförhållanden även omfattar samkönade äkta par. Av samma skäl är det en utgångspunkt i förhandlingsarbetet att lösningarna ska vara lika i de båda förslagen, om inte sakliga skäl talar emot. gav enhälligt sitt stöd till regeringens ståndpunkt vid överläggningen (prot. § 3). Mot denna bakgrund ser civilutskottet inte något behov av ett tillkännagivande i frågan. anser därför att motion 2012/13:U12 yrkande 5 bör avstyrkas. Kommissionens förslag till direktiv om könskvotering i bolagsstyrelser var föremål för subsidiaritetsprövning av civilutskottet. I enlighet med civilutskottets förslag ansåg att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14). I det motiverade yttrandet anförde att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. anser också att det är positivt med initiativ på ett så viktigt område. Det aktuella förslaget framstår emellertid inte som anpassat till att aktieägarna i många EU-länder har stort inflytande över bolagsstyrningen. ansåg inte att det finns tillräckliga skäl att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör själv få bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Därför ansåg att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen enligt vilken besluten fattas på den effektivaste nivån så nära medborgarna som möjligt. har inte någon annan uppfattning än den som gav uttryck för i det motiverade yttrandet. Mot bakgrund av detta ser civilutskottet inte någon anledning att ställa sig bakom det initiativ som efterfrågas i motion 2012/13:U12 yrkande 9. anser därför att motionsyrkandet i denna del bör avstyrkas. understryker att en av de viktigaste principerna i den europeiska ekonomiska gemenskapen är den om arbetskraftens fria rörlighet. För att medborgarna i de olika medlemsländerna ska kunna flytta från ett land till ett annat inom EU för att arbeta finns det ett detaljerat regelsystem för samordning av medlemsländernas regler för social trygghet. Dessa regler finns främst i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och förordning (EG) nr 987/2009 med tillämpningsbestämmelser. kan konstatera att avsikten med förordningarna är att i största möjliga utsträckning samordna förmåner från de olika medlemsländerna så att personer som har tjänat in förmåner i ett land inte behöver förlora dessa om de flyttar till ett annat land eller gå miste om förmåner i inflyttningslandet. Medlemsländerna är dock fria att själva bestämma över sina socialförsäkringssystem, dvs. över vem som är försäkrad, vilka förmåner som ska finnas och deras värde samt villkoren för rätten till förmånerna. Avsikten med samordningen är således inte att harmonisera medlemsländernas lagstiftningar. Något europeiskt socialförsäkringssystem finns inte. I yttrande 2008/09:SfU2y om Lissabonfördraget uttalade socialförsäkringsutskottet bl.a. följande: "När det gäller samordningen av de nationella socialförsäkringssystemen för migrerande arbetstagare kommer en övergång att ske från beslut med enhällighet till kvalificerad majoritet. Det införs en möjlighet för ett medlemsland att vända sig till om en lagstiftningsakt skulle påverka grundläggande aspekter av dess nationella trygghetssystem." underströk att själva utformningen av och innehållet i medlemsländernas socialförsäkringssystem är en nationell fråga, även om de påverkas av principer i fördraget om icke-diskriminering och likabehandling av EU-medborgare liksom krav på likabehandling av kvinnor och män. vidhåller denna uppfattning. Vad gäller pensionssystemen uttryckte socialförsäkringsutskottet i sitt utlåtande /11: SfU5 över kommissionens grönbok om pensioner utifrån formuleringen av vissa frågor i grönboken farhågor för att kommissionen inte var främmande för en viss förstärkning av EU-nivån vad gäller pensionsfrågorna. gjorde emellertid klart att det helt och hållet är respektive medlemslands ansvar att utforma och bestämma innehållet i det egna pensionssystemet. ansåg sig därför inte kunna acceptera en utvidgning av eller en förstärkning av EU-nivån. Även i utlåtande /12:SfU15 över vitboken om pensioner påpekade socialförsäkringsutskottet, i likhet med regeringen, att det är många faktorer vid sidan av pensionerna som påverkar pensionärernas ekonomi och där de nationella förutsättningarna varierar. Det är av det skälet nödvändigt att utformningen av varje lands pensionssystem förblir en nationell angelägenhet. Med hänsyn till det anförda saknas det enligt socialförsäkringsutskottets uppfattning skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 11. Motionsyrkandet bör därför avstyrkas. Sammandrag av socialutskottets yttrande i protokollsutdrag hänvisar, i sitt yttrande i protokollsutdrag, till utlåtande /13:SoU8. Sammandrag av näringsutskottets yttrande i protokollsutdrag hänvisar, i sitt yttrande i protokollsutdrag, till tidigare behandlingar av EU:s sammanhållningspolitik dels i betänkande 2012/13:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxtpolitik, dels i genomförda överläggningar om sammanhållningspolitiken med näringsminister (prot. 2012/13:10 § 3 och 2012/13:13 § 5). När det gäller den europeiska arbetsmarknaden och frågan om en europeisk ungdomsgaranti konstaterar arbetsmarknadsutskottet att arbetsmarknadspolitiken är och bör vara ett nationellt ansvar. välkomnar dock ett samarbete mellan unionens medlemsländer inom ramen för den öppna samordningsmetoden där det ges möjlighet att utbyta erfarenheter och lära av goda exempel. Rådets rekommendation om en europeisk ungdomsgaranti bör ses i ljuset av detta. vill med anledning av vad som framförs i den socialdemokratiska motionen påminna om att partiet, liksom en överväldigande majoritet i arbetsmarknadsutskottet, vid överläggningen ställde sig bakom såväl tanken på en ungdomsgaranti i sig som regeringens förslag till ståndpunkt. Enligt arbetsmarknadsutskottets mening utgör ungdomsgarantin ett exempel på just det slags erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna som lämpar sig väl på det arbetsmarknadspolitiska området. anser att samarbetet inom den öppna samordningsmetoden på det arbetsmarknadspolitiska området bör fungera just på detta sätt. kan konstatera att när det gäller exempelvis övergången mellan skola och arbetsliv och utformningen av lärlingsanställningar är det som har samlat intryck från andra europeiska länders system. När det gäller den europeiska socialfonden (ESF) anser arbetsmarknadsutskottet, till skillnad från Socialdemokraterna, att sammanhållningspolitiken bör fokuseras på de mest behövande delarna av unionen. Det presenterade förslaget till reglering av det s.k. sysselsättningsinitiativet för unga är enligt arbetsmarknadsutskottets mening ett bra exempel på ett stöd som riktas mot de mest behövande delarna av EU. Stödet till de mer utvecklade delarna av unionen bör minskas betydligt och tydligt styras mot att stödja framväxten av ett innovativt och kunskapsbaserat näringsliv i linje med målen för 2020-strategin. Detta innebär naturligtvis inte något annat än att regeringen i slutförhandlingen, när den totala utgiftsnivån har stabiliserats, bör agera för att maximera återflödet till inom sammanhållningspolitiken och övriga utgiftsområden. När det gäller de farhågor som framförs i den socialdemokratiska motionen om att kommissionen har ambitionen att undanta små och medelstora företag från arbetsmiljöregler noterar arbetsmarknadsutskottet att kommissionen i sitt presenterade meddelande med en uppföljning av småföretagsakten (KOM(2013) 122) bl.a. uttalar att regler som syftar till att skydda människors hälsa och säkerhet måste tillämpas oavsett den ekonomiska aktörens storlek och att små och medelstora företag därför inte kan undantas från sådana regler. noterar vidare att meddelandet har hänvisats till näringsutskottet för granskningsutlåtande. utgår från att arbetsmiljöaspekterna vid behov kommer att uppmärksammas såväl av näringsutskottet vid granskningen som av regeringen i kommande lagstiftningsarbete på EU-nivå. anser att regeringens arbete inom unionen även fortsättningsvis bör ha som huvudmål att ska uppfattas som ett föregångsland på jämställdhetsområdet inom ramen för ett öppet samarbete mellan medlemsstaterna. Målet bör inte vara att driva på för överstatlig lagstiftning som skulle komma i konflikt med gällande svensk rätt. På arbetsrättens område kan arbetsmarknadsutskottet med anledning av vad som sägs i den socialdemokratiska motionen om att stärka regelverket som omger kollektivavtalen konstatera att regeringen, mot bakgrund av tillkännagivande, tillsatt en parlamentariskt sammansatt utredning som utöver att utvärdera tillämpningen av lex bl.a. också ska överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. vill liksom vid höstens behandling av motioner om bl.a. utstationeringar (jfr bet. 2012/13:AU5) välkomna utredningen och anser därför inte att något ytterligare initiativ från sida behövs. anser till skillnad från att integrationen av människor från andra länder i de europeiska samhällena kan fungera som en drivkraft för ekonomisk utveckling och social sammanhållning där migranterna kan bidra till tillväxt och kulturell mångfald. Som arbetsmarknadsutskottet tidigare framfört (jfr utl. 2011/12:AU7) anser arbetsmarknadsutskottet att det kan vara en god idé att utbyta erfarenheter eftersom såväl möjligheter som problem med integration är gemensamma för många av medlemsstaterna. vill tydligt understryka att integration är och bör vara en nationell kompetens. Förutsättningarna skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. vill när det gäller förhandlingarna om ett nytt tjänstepensionsdirektiv påminna om att utskottet vid en överläggning med regeringen ställde sig bakom regeringens ståndpunkt. Regeringen framhöll bl.a. att tjänstepensionsvillkor i huvudsakligen regleras i kollektivavtal. Det finns ett välutvecklat system för både intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrätter, och det svenska systemet utgör därför inget hinder för den fria rörligheten. Det var regeringens ståndpunkt att möjligheterna att förhandla och i kollektivavtal reglera villkoren för tjänstepension bör bibehållas. Regeringens övergripande ståndpunkt var att ett eventuellt direktiv bör utgöra ett ramverk med grundläggande principer. Direktivet bör vara förenligt med traditionerna på den svenska arbetsmarknaden och därmed ge utrymme för arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal hantera frågor som rör tjänstepension. framförde vid överläggningen också att det är viktigt att under förhandlingarna motverkar eventuella förslag om att återinföra en s.k. flytträtt i direktivet. ser inget skäl att frångå sin bedömning vid överläggningen. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser arbetsmarknadsutskottet att motion 2012/13:U11 (S) yrkandena 611 och motion 2012/13:U13 (SD) yrkandena 11 i denna del, 12 i denna del, 33 och 34 bör avstyrkas. konstaterar att båda inremarknadsakterna (SMA I och SMA II) har rönt stort intresse i nämnden. Delar av oppositionen har återkommande understrukit vikten av att redan överenskomna åtgärder genomförs i alla medlemsländer innan nya åtgärder beslutas. Oppositionen har också uttryckt sin oro över förslag som skulle kunna innebära en ökad marknadsstyrning av välfärdssystemen samt över eventuella förslag som skulle kunna urholka av arbetsmiljöreglerna för småföretag. Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetsmarknadspolitiken är och bör förbli ett nationellt ansvar. Medlemsstaternas samarbete bygger på att medlemsstaterna själva ansvarar för utformningen av sin nationella politik och att man för diskussioner på EU-nivå för att lära av varandra. Utskottet fäster stor vikt vid att EU-samarbetet på sysselsättningsområdet sker med respekt för medlemsstaternas olika utgångspunkter och nationell praxis på arbetsmarknaden. Huvudansvaret för och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet bör ligga hos medlemsstaterna. Det är av vikt att regeringen i det fortsatta EU-arbetet håller emot en utveckling i överstatlig inriktning på arbetsmarknadsområdet. Utskottet konstaterar att detta i synnerhet gäller värnandet av den svenska modellen i form av bl.a. respekt för arbetsmarknadens parters självständighet och de avtal de har träffat med varandra. Samarbetet inom den öppna samordningsmetoden bör behålla sin karaktär av ett fritt tanke- och erfarenhetsutbyte. Utskottet konstaterar att sammanhållningspolitikens nuvarande mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU.