bet · H001UbU5 · 2013-02-25 00:00:00 — Med den individuella utvärderingen som grund ska skolan skriftligen precisera vilka insatser som görs för att stödja elevens kunskapsutveckling och eleven och hemmet ska tydliggöra vilka insatser de avser att göra för att ta sin del av det gemensamma ansvaret. Kontraktet är en del av dialogen mellan elev, hem och skola och ska inte betraktas som en offentligt upprättad handling. Nya nationellt kvalitetssäkrade prov och tester i läsning, matematik och engelska bör tas fram för de tidiga åldrarna. Detta kan bli ett hjälpmedel för skolor och lärare att prioritera resurser och sätta in insatser där de behövs mest och bäst. När de individuella utvecklingsplanerna utvecklas kan insatser prioriteras och preciseras för att möta och stödja varje elevs utveckling. Det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan bör tas fram med tydliga kvalitetsmått som alla skolor måste uppfylla, och man bör dessutom ta fram system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass samt stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Skolornas resultat bör utvärderas och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller den fristående skolan ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Skolor som inte möter kvalitetskraven ska ytterst kunna stängas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Behovet av moderna läromedel i , punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub464 av m.fl. (MP) yrkande 1. Med framväxten av moderna och digitala läromedel ökar förutsättningarna för interaktivitet, och det ger större utrymme för individualisering i undervisningen. Skolornas inköp av läromedel har dessvärre minskat . Det innebär att skolorna använder sig av gamla läromedel som inte är anpassade efter den gällande läroplanen eller moderna arbetssätt. Förutsättningarna för en meningsfull undervisning som knyter an till elevernas verklighet minskar därmed. Det finns en koppling mellan gamla och inaktuella läromedel och försämrade kunskapsresultat, enligt en forskningssammanställning om läromedel . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för aktuella och moderna läromedel i skolan. Kvalitetssäkring av läromedel, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Ub464 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Vi konstaterar att som inköpen av läromedel minskar, ökar förekomsten av sponsrade läromedel i skolorna. Dessa läromedel är inte kvalitetssäkrade på det sätt som de läromedel som tas fram av skolans profession i samarbete med läromedelsförlagen. Sponsrat material kan, precis som andra medier, fungera som komplement i skolans undervisning. Olika perspektiv kan synliggöras och bidra till diskussion, debatt och kritiskt granskande. Men detta kan inte ersätta de reguljära läromedel som behövs i skolan. elever har rätt till en saklig och allsidig undervisning enligt skollagen. Det är tveksamt om skolorna kan leva upp till detta med nuvarande trend gällande läromedel. Detta måste följas upp. skollag har fått en ändrad lydelse som gäller läromedel. Syftet är att ge tillgång till de läromedel och den utrustning som behövs för att ge alla elever förutsättningar att nå målen. Skrivningen i lagen är i den meningen inte tillräckligt tydlig. Vi föreslår i stället att skollagen ska ange att elever kostnadsfritt ska ha tillgång till läromedel, böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Det är illavarslande att det förekommer böcker i skolan som helt bryter mot läroplanernas värdegrund. Fördomar, stereotypa föreställningar kring vad som är manligt och kvinnligt samt trångsynthet bevaras och befästs i skolan när dess roll borde vara att bryta desamma. Skolorna måste därför ta ett större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Det kritiska tänkandet och granskandet måste även få större tyngd i undervisningen redan tidigt i . För att underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar bör regeringen ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en läromedelsmärkning à la Svanen för de läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Mediekunskap, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C206 av m.fl. (V) yrkande 13. Utredningen om könsdiskriminerande reklam ger ett flertal viktiga förslag som berör myndigheter. Enligt utredningen är det av stor vikt att en utpekad myndighet har ett uppdrag att arbeta med frågor avseende könsdiskriminerande reklam. Skolan har en viktig uppgift i att lära elever att analysera, värdera och hantera massmediala budskap. Enligt utredningen är det önskvärt att undervisningen i mediekritisk kompetens blir mer omfattande än . Regeringen bör ge och i uppdrag att göra en översyn och utvärdering av utbildningen i mediekritisk kompetens samt om det finns behov av att arbeta för att utbildningen utvecklas i denna fråga. Kreativitet i skolan, punkt 6 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 15. Att vara nyskapande, kunna omvandla idéer till handling och ha en vilja att tänka nytt och annorlunda är viktigt för utvecklingen av samhället men också för elevens möjlighet att lyckas väl på sin framtida arbetsmarknad. Elevernas framtida arbetsmarknad kräver att skolan stimulerar elevernas kompetens och vilja till kreativitet. När nu börjar mäta kreativitet ska vara bland de fem främsta länderna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kultur och estetik i skolan, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 4 och 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2012/13:Ub259 av (FP). Skolsystemet tenderar att utvecklas mot två ytterligheter där eleverna får välja mellan helt teoretiska utbildningar med minimala inslag av skapande och kreativitet, och en nästan helt praktisk utbildning, med minimala inslag av teoretiska ämnen, dock fortfarande med minimala estetiska inslag. Det är inte en önskvärd utveckling. Jag vill därför belysa vikten av kultur, konst och estetik för utveckling, och de estetiska ämnenas betydelse för att bidra till den livslånga bildningen. Jag anser också att en modern kunskapssyn inte gör skillnad på olika kunskaper eller förmågor. De estetiska ämnena ska därför behandlas likvärdigt med de traditionella kunskapsämnena i skolväsendet. Dessutom behövs det en bredare satsning för att öka elevernas kunskaper i de estetiska ämnena för att lyfta elevernas förmågor. Det kommer att gynna utveckling mot nya kreativa och innovativa höjder. Jag vill även vidga och internationalisera slöjdämnet i skolan. är befolkning ett folk med rötter i många länder och kulturer. Alla kulturer har egna historier, egna mönster, eget hantverk och slöjd och det bör spegla sig i den slöjdundervisning som finns i den svenska skolan. I det arbetet behöver slöjdlärarens roll uppmärksammas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Matematik, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 19. Matematikkunskaper hjälper oss att förstå sammanhang när det gäller såväl politiken och den ekonomiska utvecklingen i samhället som den egna privatekonomin. Vi anser att det är allvarligt att svenska elevers kunskaper i matematik har försvagats kraftigt under . En satsning på matematik och utveckling av matematikundervisningen är mycket välkommen och det är viktigt att genomförandet utgår från forskning och internationella erfarenheter. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som har svårigheter i matematik. Lärare måste därför ha beredskap för att möta dessa elever. har fastslagit att matematikundervisning på elevens modersmål parallellt med undervisning på svenska har visat sig vara framgångsrik. Ämnesundervisning på modersmål sker i mycket liten omfattning, på de flesta håll inte alls. Möjligheterna att utöka matematikundervisningen på modersmål bör stimuleras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Språk, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2012/13:Ub258 av och (båda M) och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 7. Vi anser att behöver uppdateras innehållsmässigt vad gäller möjligheten att läsa språk. Bland kurserna i moderna språk dominerar spanska, franska och tyska. Stora språk såsom arabiska och kinesiska har dock vuxit i betydelse både i och globalt sett. Dessa, och även andra språk, är viktiga då många som bor i talar dessa språk. Språken är också viktiga av handelspolitiska skäl och för att man bättre ska kunna förstå den globala utvecklingen inom samhällskunskap och ekonomi. Fler elever bör uppmuntras att börja läsa moderna språk och skolan bör arbeta för att fler ska fortsätta att läsa moderna språk. Den största andelen elever som 2011 läste moderna språk inom språkval fanns i årskurs 7. I årskurs 7 hade av eleverna moderna språk som språkval. För årskurs 9 var andelen betydligt mindre, . var val av moderna språk vanligare bland flickorna. Skillnaden mellan könen var störst i årskurs 9 då andelen flickor som läste moderna språk var större än andelen pojkar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Språk, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2012/13:Ub258 av och (båda M) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 18. anser att skolorna i ökad utsträckning bör erbjuda undervisning i språk som talas i det mångkulturella . Det kan vara betydligt mer relevant för en elev att lära sig kurdiska, finska eller arabiska än t.ex. tyska. Förutsättningarna att bli riktigt duktig kan också vara betydligt bättre om man har skolkamrater och vänner att tala med som har språket som modersmål. Elever som inte har det aktuella språket som modersmål bör t.ex. få möjlighet att ta del av undervisning i språk som redan erbjuds som modersmålsspråk. Regeringen bör vidta åtgärder som innebär att fler elever ska få möjlighet att studera språk som talas i det mångkulturella . Sex och samlevnad, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub430 av m.fl. (SD) yrkande 1. För att förebygga sexuellt riskbeteende, trakasserier, övergrepp och våldtäkter är det viktigt att lägga en större tyngd på samlevnadsfrågor i skolan genom att tala om ansvar och respekt gentemot sin partner, hur man sätter gränser, att man inte behöva göra någonting mot sin vilja. Enligt en stor undersökning (UNKAB09) är kunskap och samtal kring hur man får ett förhållande att hålla det som ungdomar saknar mest i sexualundervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder som leder till att ämnet samlevnad och relationer bör få större utrymme i sex- och samlevnadsundervisningen. Modersmålsundervisning, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub387 av (MP) och 2012/13:Ub210 av och (båda SD), 2012/13:Ub243 av i (S) och 2012/13:Ub412 av i (S). Uppgifter som har framkommit i kunskapsöversikt om nationella minoriteter (2011/12:RFR11) pekar på ett antal problem med modersmålsundervisningen för barn med minoritetsspråkstillhörighet. Bland annat sägs i kunskapsöversikten att i en situation där allt fler minoritetsbarn inte fått chansen att tillägna sig minoritetsspråket på grund av tidigare assimilationspolitik, utgör kravet på grundläggande kunskaper ett hinder för revitaliseringen i skolan (2005, Pikkarainen & Brodin 2008b, s. 35, 2011a, s. 21). Jag anser att dessa problem som har framförts om rätten till modersmålsundervisning i skollagen även gäller för all annan modersmålsundervisning. Regeringen bör mot bakgrund av detta vidta åtgärder så att modersmålsundervisningen, särskilt för barn med minoritetsspråkstillhörighet, kan stärkas i . Modersmålsundervisning, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub210 av och (båda SD) och 2012/13:Ub243 av i (S), 2012/13:Ub387 av (MP) och 2012/13:Ub412 av i (S). Jag anser inte att modersmålsundervisningen främjar assimilationen i det svenska samhället. Dess effekter för inlärning av det svenska språket är mycket tveksamma. Jag vill i sammanhanget lyfta fram en undersökning från , där kommunernas forskningsenhet (AKF) har kommit fram till att det inte finns några statistiska bevis för att elever som fått modersmålsundervisning visar bättre resultat i läsning, matematik eller naturvetenskap än de elever som inte fått modersmålsundervisning. Resultatet fick politikerna i att helt lägga ner modersmålsundervisningen för att i stället satsa mer pengar på specialundervisning och på det danska språket. vill se samma utveckling i . I huvudsak anser vi att modersmålsundervisningen är ett intresse för den enskilda familjen, som då också bör stå för kostnaderna som undervisningen ska ligga utanför ordinarie skoltid. är det i princip kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen. Vi anser att skollagen ska ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, de nationella minoritetsspråken undantagna. Däremot ska det fortfarande vara möjligt för en enskild kommun att anordna modersmålsundervisning om man så önskar, dock utanför ordinarie skoltid. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ämnesundervisning på modersmålet, punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi har sett en nedgång av elever som får modersmålsundervisning i . /12 deltog i undervisning. Detta bör sättas i relation till att av eleverna med utländsk bakgrund inte nådde målen i årskurs 9 /11. Den främsta anledningen till detta är att eleverna har varit i . Det är oacceptabelt. Vi har stor anledning att tro att dessa elever hade haft större möjligheter att nå målen om de fått studiehandledning, dvs. ämnesundervisning på sitt modersmål. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att elever som varit i ska få rätt till studiehandledning, dvs. ämnesundervisning på sitt modersmål. Avgifter, punkt 13 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi vill se en avgiftsfri skola. Alltför många skolor tar ut återkommande avgifter som sammantaget innebär stora kostnader för familjer med knapp ekonomi. Dessutom förekommer det att elever förväntas betala stora summor för att delta i olika former av studie- och klassresor. Vi anser att Skolinspektionen måste se till att förbudet mot skolavgifter efterlevs och att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna, vilket skollagen ger utrymme för, ska utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avgifter, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 27. Regeringen har med den nya skollagen öppnat för att införa avgifter i skolan. Det är ännu oklart vad den nya lagstiftningen som gör s.k. frivilliga insamlingar tillåtna kommer att få för effekter. Även om regeringen föreskriver att aktiviteter som bekostas genom frivilliga insamlingar ska vara öppna för alla oavsett om man har bidragit eller inte, och att det inte är godtagbart att erbjuda kostnadsfria alternativ för den som inte har bidragit, kan konsekvensen ändå bli att förekomsten av avgifter ökar. Signalen från regeringen till skolsektorn och det omgivande samhället blir i stället att man inte ska dra sig för att finansiera denna skolverksamhet genom avgifter. En sådan utveckling kan jag inte acceptera. Det bör införas ett förbud i skollagen för skolor att ta ut avgifter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshemmet, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 33 och 2012/13:Ub248 av (S). Fritidshemmet är omtyckt och viktigt för många barn och föräldrar. Det stöder barn generellt och ger en vettig fritidssysselsättning. Men vi vet också att föräldrar oroar sig över stora och växande barngrupper och vad detta innebär för kvaliteten. Vi vill vända utvecklingen så att fritidshemmet kan spela en viktig roll i barns utveckling och för att uppnå kunskapsresultat i skolan. Fritidshemmet bör ge barnen möjlighet till läxläsning om skolan inte ordnar det på annat sätt. Vi vill uppmuntra föreningslivet att samverka nära med fritidshemmet så att barnen kan få ägna sig åt olika föreningsaktiviteter. Det kan t.ex. röra sig om fotboll, teater och dans. På det sättet får de barn som inte har möjlighet att ägna sig åt dessa aktiviteter en chans att göra det. Detta kan också vara ett sätt att minska trycket och ekonomi och därmed underlätta vardagslivet för barnfamiljer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshemmet, punkt 14 (V) (V) anför: Jag vill i ett särskilt yttrande beskriva den syn vi har på fritidshemmens kvalitet och dess behov . De flesta barn börjar och slutar sin skoldag på fritidshemmet. Jag anser att fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag. Miljön på många av fritidshemmen är tyvärr både torftig och osäker för barnen eftersom grupperna är för stora och pedagogerna för få. Med en högre personaltäthet i fritidshemmen skulle miljön bli bättre för båda anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet skulle också förbättras. Miljön i fritidshemmen blir tyvärr sämre som går. var det i genomsnitt 8,3 barn per årsarbetare i fritidshemmen. var antalet barn per årsarbetare mer än dubbelt så stort, 20,4. Grupperna har följaktligen ökat i storlek och antalet barn per avdelning är nästan 40. Sedan högerregeringen tillträdde har den negativa utvecklingen accelererat och den genomsnittliga gruppstorleken har ökat . Det statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem som fanns kom aldrig fritidshemmen till del. Kommunerna satsar heller inga egna medel för att öka kvaliteten i verksamheten. Om inte staten tar initiativet är chansen liten att det någonsin kommer att bli bättre för barnen på fritidshemmen. Med den nya lärarutbildningen riskerar kvaliteten i fritidshemmen att försämras ytterligare. Blivande lärare med inriktning mot fritidspedagogik har fått sin utbildning kortad till . Dessutom är det inom denna inriktning endast möjligt att fördjupa sig i praktiska och estetiska ämnen. Ett syfte med fritidshemmen är att de ska vara en integrerad del av en samlad skoldag. Eftersom läroplanen även gäller för fritidshemmen har de en pedagogisk uppgift och betydelse. Det är därför nödvändigt att grundlärare med inriktning mot fritidshem har djupa kunskaper inom exempelvis läs-, skriv- och matematiklärande för att kunna möta barnen i deras ständigt pågående lärande. Om fritidshemmet ska kunna komplettera skolan pedagogiskt och grundas på just pedagogik måste pedagogiken garanteras inte genom att fritidspedagoger omskolas till lärare utan genom den befintliga kunskapen i just fritidspedagogiken och genom utbildningen till fritidspedagog. Fritidshemmets roll har i mångt och mycket stärkts i skollagen och läroplanerna och det är därför märkligt att personalens roll och pedagogiken har försvagats. Legitimation är en garanti för att barnens består av kunnig och lämplig personal. Det hindrar risken att fritidshemmet blir en slaskverksamhet för lärare som måste täcka upp till heltid. Tror vi på olika lärandeperspektiv där skolan, och barnet, ska kompletteras pedagogiskt måste legitimation även gälla för fritidspedagogerna. Dessutom måste fritidspedagogerna utifrån sin kompetens också vara de som är ansvariga för och leder fritidshemsverksamheten. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:C206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge och i uppdrag att göra en översyn och utvärdering av utbildning i mediekritisk kompetens samt om behov finns av att arbeta för att utbildningen utvecklas i denna fråga. 2012/13:Sf362 av m.fl. (V): beslutar att i skollagen införa ett förbud mot avgifter i skolan. 2012/13:Kr245 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidga och internationalisera slöjdämnet i skolan samt uppmärksamma slöjdlärarens roll och utvecklingsmöjligheter. 2012/13:Ub202 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en kvalitetssäkring av läromedel kan utvecklas. 2012/13:Ub203 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa stöd i skolan och förskolan till de för tidigt födda barnen. 2012/13:Ub210 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen, de nationella minoritetsspråken undantagna. 2012/13:Ub211 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda ett inrättande av en läromedelsmärkning à la Svanen för de läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever som varit i ska ha rätt till studiehandledning, dvs. ämnesundervisning på sitt modersmål. 2012/13:Ub226 av och (båda SD):