bet · H001KU16 · 2013-04-09 00:00:00 — Det skulle ske i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i . Vid genomförandet av uppdraget skulle delegationen uppmärksamma nutida problem som rör mänskliga rättigheter i , t.ex. rasism, diskriminering och människohandel, i ett historiskt sammanhang. Uppdraget skulle redovisas . Bakgrunden till uppdraget var att i en resolution, antagen med konsensus, hade uppmanat alla medlemsstaterna att högtidlighålla 200-årsjubileet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande (A/RES/61/19). I tilläggsdirektiven anförde regeringen att den kampanj som ledde till att den brittiska regeringen förbjöd den transatlantiska slavhandeln i många avseenden kan betecknas som den första moderna folkrörelsen mot rasism, för människors lika värde och för mänskliga rättigheter. De frågeställningar som kampanjen tog upp hade fortsatt hög aktualitet i det nutida arbetet för mänskliga rättigheter. Vidare anfördes i tilläggsdirektiven att var delaktigt i den transatlantiska slavhandeln, bl.a. genom ett slavfort i nuvarande , genom kolonin i som utgjorde en av handelsplatserna för slavtrafiken och genom att bojor och kedjor för slavhandeln utgjorde en betydande svensk exportprodukt. Det kom att dröja efter det brittiska förbudet innan även slutgiltigt förbjöd slavhandeln och ytterligare ett tiotal år innan de sista slavarna på svenskt territorium frigavs. I ett delbetänkande (SOU 2008:45) från Delegationen för mänskliga rättigheter i anfördes att delegationen beslutat att ta fram ett kunskapsmaterial om dåtida och nutida former av slaveri i för högstadieskolor och genomfört ett högtidlighållande av avskaffandet av den transatlantiska slavhandeln. Regeringens webbplats för mänskliga rättigheter är ett verktyg för att främja kunskaps- och informationsspridning om de mänskliga rättigheterna i enlighet med konventionsåtaganden. Regeringen informerar på webbplatsen om mänskliga rättigheter och vad regeringen gör nationellt och internationellt. Följande information återfinns på webbplatsen: Slaveri har funnits i olika former och förekommit inom olika kulturer och under flera tidsepoker. I förekom slaveri . Även i det antika samt i förekom slaveri. inleddes den transatlantiska slavhandeln. Ett flertal europeiska länder, däribland , bedrev slavhandel på den afrikanska , där slavar exporterades till , och . förbjöds slaveri och slavhandel av de europeiska länderna och den transatlantiska slavhandeln upphörde. , vars uppdrag är att motverka rasism och etnisk diskriminering, uppmärksammade att det var som officiellt avslutade sin del i den transatlantiska slavhandeln vilket skedde . uppmärksammades genom seminarier i syfte att öka kunskapen om deltagande i den transatlantiska slavhandeln och kopplingen till dagens rasism och etniska diskriminering. I arrangerades bl.a. ett seminarium i i samarbete mellan , Kommittén till åminnelse av svensk transatlantisk slavhandel och . I betänkande 2003/04:KU15 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att regeringen skulle vidta aktiva åtgärder för att hedra kampen för slaveriets avskaffande genom att högtidlighålla i enlighet med FN:s beslut och ge sitt stöd till FN:s arbete för att ska vara för högtidlighållandet av kampen mot slaveriet. Utskottet ville framhålla den stora betydelsen av att man håller minnet levande av bl.a. kampen för slaveriets avskaffande. Utskottet ansåg emellertid inte att det var påkallat med något initiativ från sida. har i betänkande 2007/08:KrU6 behandlat ett motionsyrkande om att skulle bli en nationell minnesdag för slaveriets avskaffande. anförde att Delegationen för mänskliga rättigheter i som arbetade för att göra mänskliga rättigheter mer kända i hade haft ett särskilt uppdrag att uppmärksamma slaveriet. FN:s internationella dag mot slaveriet uppmärksammades särskilt med en manifestation. Även för levande historia hade uppmärksammat slaveriet. Utskottet ansåg inte att något initiativ behövdes med anledning av motionsyrkandet och avstyrkte det. I betänkandet 2010/11:KU25 framhöll utskottet betydelsen av att hålla minnet av kampen mot slaveriet levande men ansåg inte att det behövs något initiativ från sida och avstyrkte den aktuella motionen. Utskottet vill framhålla vikten av att inte glömma bort de grymheter som skedde under den transatlantiska slavhandeln. Utskottet konstaterar att frågan om delaktighet i den transatlantiska slavhandeln uppmärksammats både på regeringsnivå och genom en minnesdag anordnad av . Utskottet finner inte anledning att föreslå ytterligare åtgärder och avstyrker motion 2012/13:K255. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionen om att införa ett system med hedersmedborgare på nationell nivå. I motion 2012/13:K275 av (MP) föreslås att ett system med hedersmedborgare bör utredas. har enligt motionären en stolt tradition när det gäller att stödja mänskliga rättigheter i världen, men en sådan tradition kan ibland också behöva nya verktyg. Ett sådant möjligt verktyg kan vara att utse hedersmedborgare. I är vi stolta över att t.ex. har utsetts till hedersmedborgare av såväl och som för sina insatser att rädda judar från Förintelsen under . Möjligheten att utse hedersmedborgare skulle även i kunna vara dels ett sätt att visa sin uppskattning över insatser olika människor gjort i världen, dels ett sätt att utöva påtryckningar mot förtryckarregimer i världen. Att införa en möjlighet att utse hedersmedborgare vore enligt motionären ett sätt att stärka kamp för mänskliga rättigheter i världen. Begreppet europeisk hedersmedborgare finns . Som svar på en skriftlig fråga (E-0303/99) till kommissionen om en förordningsreglering av innebörden av benämningen europeisk hedersmedborgare svarar kommissionen följande: Kommissionen anser inte att titeln europeisk hedersmedborgare kräver lagstiftning och avser inte att föreslå någon sådan. Begreppet hedersmedborgare förekommer i vissa svenska kommuner och beskrivs som ett sätt för kommunerna att uppmärksamma personer med anknytning till orten och som har uträttat något som gagnat kommunen i en vid bemärkelse. Valet av hedersmedborgare görs i vissa fall av kommunfullmäktiges presidium efter förslag från allmänheten. I betänkande 1985/86:UU27 behandlas frågan om hedersmedborgarskap. I det aktuella fallet gällde det för (motion U528). anförde att hedersmedborgarskap är ett institut som inte förekommer i , men i vissa andra länder, varvid det dock enbart kommer i fråga såsom hedersbevisning åt medborgare i annat land än det egna. I betänkande 2007/08:KrU5 behandlar kulturutskottet ett yrkande om att postumt ska utnämnas till hedersmedborgare i . Utskottet ville i betänkandet erinra om att en sådan hedersbetygelse förekommer i flera kommuner och i några regioner i landet, medan den däremot inte finns på nationell nivå. Enligt utskottets uppfattning borde de aktuella motionerna inte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet konstaterar att begreppet hedersmedborgare används i vissa kommuner och regioner men är inte berett att föreslå för att systemet med hedersmedborgare införs på nationell nivå. Utskottet avstyrker motion 2012/13:K275. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionen om att avskaffa första maj som allmän helgdag. I motion 2012/13:K384 av och (båda SD) föreslås att möjligheterna att avskaffa första maj som allmän helgdag bör utredas. Motionärerna anför att den speciella historia och karaktär som omgärdar första maj gör att den utmärker sig bland våra helgdagar. Till skillnad från övriga helgdagar är den inte knuten till en tradition som har omfattats av hela folket, utan endast av en ideologisk och politisk gruppering. På grund av detta faktum har den därför också ofta haft en splittrande snarare än en enande inverkan på samhället. Enligt motionärerna skulle tänkbara dagar att ersätta första maj med kunna vara Engelbrektsdagen, , statschefens födelsedag eller . Vilka dagar som är helgdagar regleras i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. Enligt 1 § avses med allmän helgdag i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller , samt , , himmelsfärdsdag, nationaldagen, och . I förarbetena till lagen (prop. 1988/89:114 s. 5) angavs att utöver de allmänna helgdagar som är kyrkliga högtider räknades även första maj som helgdag enligt lagen (1938:107) om den 1 majs likställande i vissa hänseenden med allmän helgdag. Någon ändring av antalet heldagar föreslogs inte i propositionen. I betänkande 2001/02:KU9 behandlade ett antal motioner om att göra till allmän helgdag. Vid behandlingen av motionerna ansåg utskottet att borde bli allmän helgdag. Utskottet ansåg dock att det var regeringens uppgift att utarbeta ett förslag om att skulle bli allmän helgdag. Därefter föreslog regeringen i proposition 2004/05:23 att nationaldagen skulle bli allmän helgdag . Regeringen ansåg att förslaget skulle finansieras genom att en annan helgdag togs bort och föreslog att skulle upphöra att vara allmän helgdag. I övervägandena i propositionen om vilken helgdag som borde tas bort när nationaldagen blev helgdag anförde regeringen bl.a. att första maj i kombination med valborgsmässofirandet hade utvecklats till en stor och folklig helg. hade firats som en icke-kyrklig folkfest sedan medeltiden. var dessutom i många länder. Sammantaget borde därför enligt regeringen första maj vara kvar som allmän helgdag. I betänkande 2004/05:KU6 anslöt sig till regeringens bedömning. I betänkande 2009/10:KU31 påtalade utskottet att första maj har varit en allmän helgdag i , liksom i många andra länder. I samband med att nationaldagen blev allmän helgdag övervägdes vilken annan helgdag som borde upphöra för att finansiera reformen. Övervägandena ledde till att skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet ansåg att antalet helgdagar inte borde ändras och var inte berett att förorda att någon gällande helgdag skulle tas bort alternativt att någon ny helgdag skulle införas. Utskottet avstyrkte en motion om att avskaffa första maj som helgdag. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan och finner inte anledning att föreslå att någon nu gällande helgdag ska tas bort eller att någon ny helgdag ska införas. Utskottet avstyrker motion 2012/13:K384. Minnesår för demokratins genombrott Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att tillkännager för riksdagsstyrelsen att och i lämplig form bör uppmärksamma att förflutit sedan demokratin fick sitt genombrott i . Utskottet föreslår att delvis bifaller motion 2012/13:K247. I motion 2012/13:K247 av (S) föreslås ett minnesår för demokratins genombrott i . Den viktigaste politiska reformen var införandet av demokrati i . är det detta skedde. Det bör enligt motionären uppmärksammas på ett sätt som påminner om att demokratin inte varit självklar i vårt land och att den kunde införas först efter svår kamp. Ett jubileumsår för demokratin kräver ambitiösa förberedelser som sträcker sig ; det kan inte genomföras improviserat i hast. 2018 är det den statsministern lämnade den proposition till om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor som sedan kom att genomföras. Motionären föreslår därför att 2018 görs till minnesår över demokratins genombrott i och att det tillsätts en nationalkommitté, som tar ansvar för förberedelser och genomförande av minnesåret. Regeringen har tidigare tillsatt nationalkommittéer, t.ex. nationalkommittén till 200-årsminnet av händelserna 1809, nationalkommittén för deltagande i och nationalkommittén för förberedelser års toppmöte om global livsmedelssäkerhet. Frågor om att värna demokratin har behandlats i betänkande 2011/12:KU18. I betänkandet behandlade regeringens skrivelse 2011/12:44 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism samt ett antal motionsyrkanden gällande bl.a. demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterade att ett mångskiftande arbete krävs när det gäller att värna och stärka demokratin. framhöll i sitt betänkande det utvidgade uppdraget till Forum för levande historia om att till framför allt skolor sprida framtagna metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar samt regeringens åtgärder för att effektivisera arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Utskottet välkomnar initiativ som tas för att värna, stärka och sprida kunskap om vårt demokratiska statskick. Utskottet anser att bör uppmärksamma att den viktigaste politiska reformen , införandet av demokrati i , genomfördes . Detta bör uppmärksammas på ett sätt som påminner om att demokratin inte alltid varit självklar i vårt land. Ett jubileum för demokratin kräver ambitiösa förberedelser och kan inte genomföras improviserat i hast. lämnade den statsministern den proposition till om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor som sedan kom att beslutas . , genomfördes det första riksdagsvalet i vilket både män och kvinnor deltog. Utskottet föreslår att och i lämplig form uppmärksammar att har förflutit sedan demokratin fick sitt genombrott i och att det tillsätts en kommitté som tar ansvar för förberedelser och genomförande av detta jubileum. Det är enligt utskottets mening önskvärt att samtliga partier deltar i detta arbete. Detta bör ges riksdagsstyrelsen till känna. Därmed tillstyrker utskottet delvis motion 2012/13:K247. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om EU-flaggan, och dagen för val till som allmän flaggdag, ordensväsendet och medborgarskapsceremonier. I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Under /11 har detta gjorts i betänkande 2010/11:KU25, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet avstyrker motionerna 2011/12:K331, 2012/13:K387, 2011/12:K248 yrkande 1 och 2, 2012/13:K262 yrkande 1 och 2, 2011/12:K206, 2012/13:K266, 2011/12:K344, 2012/13:K274 och 2011/12:K216 med hänvisning till detta. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K206 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet. 2011/12:K216 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medborgarceremonier för att symbolisera ett välkomnande till . 2011/12:K248 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , , bör utses till EU-flaggdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagen för allmänna val till bör utses till EU-flaggdag. 2011/12:K257 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell minnesdag tillägnad minne. 2011/12:K294 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en svensk minnesdag tillägnad minne. 2011/12:K304 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta . 2011/12:K324 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att officiellt anta Du gamla, du fria som nationalsång. 2011/12:K331 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda EU-flaggan på statliga offentliga byggnader. 2011/12:K344 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera det offentliga ideella belöningssystemet. 2011/12:K371 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K205 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras möjligt för svenska fritidsbåtar att använda tvåtungad flagga. 2012/13:K247 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett minnesår för demokratins genombrott i . 2012/13:K255 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande. 2012/13:K262 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse , , till allmän flaggdag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagen för allmänna val till bör utses till allmän flaggdag. 2012/13:K263 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en svensk minnesdag tillägnad minne bör införas. 2012/13:K266 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet. 2012/13:K274 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förnya ordens- och titelväsendet i i syfte att motivera. 2012/13:K275 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av ett system med hedersmedborgare. 2012/13:K308 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att gör veterandagen till allmän flaggdag. 2012/13:K332 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång. 2012/13:K340 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta som dag. 2012/13:K375 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagen om flagga i syfte att möjliggöra för en svensk båtflagga. 2012/13:K384 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att avskaffa första maj som allmän helgdag. 2012/13:K387 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användande av EU-flaggan på statliga offentliga byggnader. Jag får väl börja med att säga att jag tror att har goda möjligheter att vända 0-3-underläget i finalen i hockey trots allt. De har spelat bättre och bättre för varje match.Nu har vi att diskutera ett betänkande som heter Allmänna helgdagar m.m. Vi har i ett antal motioner att ta ställning till som handlar om allt, från att fira att slaveriet avskaffades till att får en egen dag eller att vi inför ett system med hedersmedborgare.I en av de här frågorna har vi kunnat konstatera att har tagit ett beslut, nämligen att göra till dag. Det beslutet togs så sent som , och man har beslutat att ska vara dag. Det passar särskilt bra därför att det är i de faggorna som höstterminen börjar i skolorna. Då har också skolan en möjlighet att ta upp den här frågan, diskutera och göra någonting i samband med att läsåret startar.Där ser vi att motionärerna har fått igenom, inte tack vare men tack vare , det de har tänkt sig och hoppats på.I de flesta andra frågor har vi avstyrkt motionerna, men det finns en motion där vi faktiskt ger ett tillkännagivande som åtminstone delvis i praktiken är ett bifallsyrkande till en motion. Det är en motion från , socialdemokrat, som har avslutat sejouren här i . Motionen handlar om att införa ett jubileumsår över demokratin och demokratins genombrott i Sverige.Vi föreslår att vi tillkännager till riksdagsstyrelsen att vi ska ha ett sådant år. Vi tycker i att det verkligen är något som är väl värt att ha ett jubileum kring, att demokratin har fått ett genombrott i . Men den delikata frågan om när det här egentligen ska ske är vi glada nog att överlämna till just riksdagsstyrelsen för beslut. Och det är inte alldeles enkelt. Om man frågar historiker tror jag att det nog finns de som kan tycka att genombrottet skedde när vi avskaffade ståndsriksdagen. Många andra tycker att det är i samband med att vi hade ett val där både kvinnor och män hade allmän och lika rösträtt. Å andra sidan kan man säga att innan var det kommunala val där både kvinnor och män hade rösträtt och det inte längre var fråga om graderad rösträtt, som hade funnits under en lång tid.Det kan också sägas att det historiska tillfället, som skriver i sin motion, egentligen var när den folkpartistiske statsministern lämnade över propositionen till parlamentet, , om att införa allmän och lika rösträtt för både kvinnor och män. Det året var , om jag inte missminner mig.Här finns det lite grann att fundera över. Beslutet fattades något senare, kanske 1919. Vilket år vi ska använda som jubileumsår kan vara en smaksak, men det är inte helt oväsentligt. Jag tror att störst uppslutning bland människor i är möjligt att få , det vill säga ett jubileum , eftersom det då var val till där alla deltog.Jag lämnar den frågan till talmannen och riksdagsstyrelsen. Det blir en intressant och delikat uppgift. Vi tycker att jubileet är väl värt att fira, och vi hoppas att riksdagsstyrelsen gör något riktigt bra av förslaget från . Det är bra att i enighet gör detta tillkännagivande. Det markerar en allpolitisk uppslutning för att vi vill celebrera demokratins införande. Det kanske mest centrala elementet som det tedde sig i den svenska författningsutvecklingen var allmän och lika rösträtt för både män och kvinnor.Jag tänkte lämna ett litet bidrag till den svåra beslutsprocess som talmannen och gruppledarna står inför - även jag - även om värderade ordförande har sagt det mesta.Vad som hände var dramatiskt. En god vän skickade ett mejl till mig. Han skriver om , och han kände till motionen. Han skrev: ! Har du sett filmen ? Jag antar att flera har sett filmen. Det är en otrolig dramatisering för hur man fick en majoritet i kongressen för en amendment som innebar att slaveriet avskaffades. Det är en fantastisk dramatisering om president och den politiska situationen.Ja, det är lika dramatiskt i . hade den liberal-socialdemokratiska regeringen lagt fram en proposition om att införa allmän och lika rösträtt för män och kvinnor. Men förslaget avslogs av första kammarens högermajoritet. Det stora världskriget var ännu inte avgjort. var både och det kejserliga benäget, eller tvingat, att ingå ett vapenstillestånd. Det är i den situationen som det öppnar sig både möjligheter och farligheter. Är det en revolutionär situation som håller på att utveckla sig också i ? Det är krav på republik. Det är krav på genomförande av en annan samhällsordning än den som då kallades den borgerliga samhällsordningen.Det är i den situationen som den liberal-socialdemokratiska regeringen internt förhandlar . Det var uppenbarligen rätt utmattande för statsråden. hade lämnat regeringen därför att han verkligen inte var lämplig som finansminister, vilket han hade varit och sedan brutit samman. Han var naturligtvis med i sammanhanget. Man kommer fram till en stor proposition, som innebär flera viktiga författningsändringar och som kan genomföras med beslut direkt när det gäller den kommunala rösträtten. Den var då ännu graderad efter inkomster och förmögenheter. Rösträtten till andra kammaren - den som då var allmän och lika för män - var en grundlagsfråga som hanterades bland annat genom riksdagsordningen. Hanteringen kunde ske i laglig ordning endast under en så kallad lagtima riksdag.Det är dramatiska dagar. Det råder en revolutionär stämning på många ställen i landet. , LO:s ordförande , avbildad här utanför kammaren, och på den andra sidan konungen, agerar för att få till stånd en allpartiuppgörelse i . Tyvärr kunde inte konstitutionsutskott spela en ledande roll eftersom man där hade grävt ned sig. I stället inrättades ett särskilt utskott. Det är i det utskottet, som leds av , som de slutliga kompromisserna görs . När man läser om detta och ser de fåtaliga bilder som finns känner man att en film om skulle komma på andra plats jämfört med en film i hösten november-december 1918.Sedan kan man diskutera hur detta ska celebreras och forskas.