bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — 2013/14:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag i budgetpropositionen (2013/14:1) inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Anslagen inom utgiftsområdet uppgår till ca . Vidare tillstyrker utskottet i övrigt vad regeringen föreslår om beredskapskredit, bemyndiganden, investeringsplaner och krediter hos . Utskottet tillstyrker även att regeringen bemyndigas att ingå avtal med om försäljning av JAS 39 E och att disponera intäkterna av försäljningen för att bidra till finansiering av utvecklingen och ombyggnationen av JAS 39 C/D till JAS 39 E. I betänkandet behandlar utskottet utöver regeringens förslag, även vissa motioner som väckts under den allmänna motionstiden och till viss del även under de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Totalt har fem reservationer lämnats av (S), (MP), (SD) och (V). Det finns dessutom fem särskilda yttranden i betänkandet (S), (MP), (SD) och (V). Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6 anvisar ramanslagen under utgiftsområde 6 för enligt vad utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 6 punkt 16 och avslår motionerna 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 21, 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 11, 2013/14:Fö234 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Fö241 av m.fl. (MP) yrkandena 9–12 och 14–18, 2013/14:Fö251 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 36 och 49. bemyndigar regeringen att för – anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 72 2015–2027 – anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019 – anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2015–2024 – anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 – anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 6 punkterna 5, 6, 10, 11 och 15 samt avslår motionerna 2013/14:Fö234 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Fö241 av m.fl. (MP) yrkande 7. Försäljning och utveckling av JAS 39 E – ingå avtal med om försäljning av JAS 39 E – vid statens försäljning av JAS 39 E till , inklusive tjänster förknippade med systemet, disponera intäkterna av försäljningen för att bidra till finansieringen av utvecklingen och ombyggnationen av JAS 39 C/D till JAS 39 E. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 6 punkterna 3 och 4 samt avslår motion 2013/14:Fö241 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4. – utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden – besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 12 för att tillgodose behov av rörelsekapital – besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 7 för att tillgodose behov av rörelsekapital – besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar – besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 7, 8, 12 och 13 samt avslår motionerna 2013/14:Fö234 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 48. – Försvarsmakten –2017 – Myndigheten för samhällsskydd och beredskap –2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 9 och 14 samt avslår motionerna 2011/12:Fö230 av Skånberg (KD), 2013/14:Fö234 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Fö241 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 5, 6 och 8, 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 11 samt 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 6. 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Fö251 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 1 (S, MP, V) 2013/14:Fö251 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 2 (S) 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 21. Reservation 3 (SD) Framtida inriktning för utgiftsområdet 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 50. Reservation 4 (SD) 2013/14:Fö220 av och (båda S). Reservation 5 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (M), (S)2, (S)3, (M), (S)4, (FP), (S)5, (C), (S)6, (M), (MP)7, (KD), (SD)8, (V)9 och (M). Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt motioner som väckts under den allmänna motionstiden och till viss del under de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. har på förslag av finansutskottet (bet. 2013/14:FiU1) fattat beslut om utgiftsramar för de olika utgiftsområdena i statsbudgeten inklusive utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. betänkande bygger på beslut om utgiftsram för utgiftsområde 6. lämnar i detta betänkande förslag för de olika anslagen inom utgiftsområdet. Utskottet fick som en del av beredningen av frågorna i detta betänkande särskilda redovisningar av Försvarsdepartementet och Försvarsmakten . Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt utskottets förslag i bilaga 3. bifaller vad regeringen föreslår om beredskapskredit, bemyndiganden, investeringsplaner och krediter hos . bifaller även regeringens förslag om försäljning av JAS 39 E och bemyndigar regeringen att ingå avtal med . Därmed avslår samtliga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut. Jämför de särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V) och 5 (S, V). har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta ska ske genom att: hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen förebygga och hantera konflikter och krig skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Av detta följer att Försvarsmakten, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer, ska lösa följande uppgifter: försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat och i den takt ekonomin medger (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen beslutade om inriktningen för Försvarsmakten –2014. God försvarsförmåga ska genom planering även finnas i sådan verksamhet som är väsentlig för samhällets grundläggande behov vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp samt vid eventuella kriser eller incidenter som inbegriper militära maktmedel i vårt närområde. Regeringens bedömning är att det militära försvaret har bidragit till att uppfylla målen genom sin förmåga att försvara samt främja svensk säkerhet och ytterst vårt lands suveränitet. Regeringen bedömer att denna förmåga stärks i takt med att försvarsreformen genomförs. Regeringen redovisar vidare att åtgärder har vidtagits som lägger grunden för den fortsatta utvecklingen av insatsorganisationen, exempelvis lagstiftning som möjliggör soldatanställningar och återupptagande av försvarsplaneringen. Därutöver bedömer regeringen att förmågan till civil-militär samverkan har stärkts genom de åtgärder som vidtagits. konstateras att det finns utrymme för ytterligare utveckling inom området. Den samlade bilden av Försvarsmaktens operativa värdering är att förbandens förmåga har ökat. Regeringen bedömer därför att Försvarsmakten har förmåga att möta kraven på operativ förmåga. konstateras att det fortfarande finns begränsningar i Försvarsmaktens förmåga, framför allt vid olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett framtida försämrat omvärldsläge. I budgetpropositionen framhålls att verksamheten parallellt med insatserna har präglats av genomförandet av försvarsreformen. Regeringen konstaterar att hot och utmaningar – såväl civila som militära – mot vår fred och säkerhet bäst hanteras genom samverkan mellan samhällets aktörer och tillsammans med andra länder och organisationer. Därigenom kan samhällets samlade resurser nyttjas effektivt. För att säkerställa genomförandet av försvarsreformen föreslår regeringen en successiv ökning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Syftet är främst att stärka rekryteringen och utbildningen samt ytterligare öka förutsättningarna för att behålla tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän i Försvarsmakten. I budgetpropositionen anger regeringen att Försvarsmakten ska vara utformad och dimensionerad för att kunna försvara och främja svenska intressen. Försvarsmakten ska också kunna utvecklas för att möta nya hot i händelse av ett förändrat omvärldsläge. Den viktigaste uppgiften är därför att fullfölja omställningen till ett tillgängligt och användbart försvar genom att fortsätta prioritera iståndsättandet av insatsorganisationens förband för att kunna leverera operativ förmåga. Samövning av krigsförband och fortsatt bemanning prioriteras av regeringen i syfte att öka krigsförbandens tillgänglighet och användbarhet. Regeringen bedömer sammantaget att den successiva uppbyggnaden av insatsorganisationen och dess beredskap har uppfyllt de uppställda målen, med undantag för rekryteringen av tjänstgörande soldater, och att den operativa förmågan har ökat . I budgetpropositionen lämnar regeringen en särskild redovisning om utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning. Den särskilda bilagan ger fördjupad information om hur personalförsörjningen utvecklas, men även regeringens bedömningar redovisas i bilagan. Personalförsörjningen, som grundar sig på frivillighet och könsneutralitet, har fortsatt att utvecklas i enlighet med inriktningen i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140). Lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar som trädde i kraft skapade enligt regeringens bedömning en bra grund för myndigheten att anställa kontinuerligt och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Rekryteringen av kontinuerligt tjänstgörande personal har utvecklats så att Försvarsmakten successivt har kunnat höja sitt rekryteringsmål. redovisas en högre personalomsättning än väntat beträffande tjänstgörande personal, och därför redovisar regeringen i budgetpropositionen att Försvarsmakten inte har nått de uppställda målen. Regeringen anger i budgetpropositionen att Försvarsmakten per har överfört cirka 1 400 personer till inom ramen för arbetet med en effektivare försvarslogistik. har bemyndigat regeringen att besluta om försvarslogistikens framtida utformning (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291). Försvarsmakten och har därför fått i uppdrag av regeringen att organisera materiel- och logistikförsörjningen med en tydligare och effektivare uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör. Försvarsmakten har anmält svårigheter med att fullt ut genomföra beslutade rationaliseringar. Då en effektivare försvarslogistik är en förutsättning för genomförandet av reformen har regeringen via kvartalsvisa uppföljningar granskat hur de båda myndigheterna fullföljer sina uppdrag att effektivisera försvarslogistiken. En förutsättning för omställningen av försvaret är vidare att de som ska frigöras inom materiel- och logistikförsörjningen fullt ut kan tillgodoräknas för omställningen till användbara och tillgängliga förband. Regeringen föreslår en förstärkning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med 2014, 2015, 2016 samt med . Förstärkningen syftar främst till att förstärka insatserna för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande personal. Dessutom syftar förstärkningen bl.a. till att möjliggöra ökad övningsverksamhet. Den pågående försvarsreformen stärker försvarsförmåga genom omställning från en produktions- och utbildningsinriktad organisation till en organisation med fokus på användbara och tillgängliga krigsförband. Försvarsreformen har enligt regeringen tagit viktiga steg, men omfattar fortfarande flera utmaningar. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att närområdesperspektivet är centralt för försvarspolitiken samt för försvarets inriktning och dimensionering. Regeringen vill fortsätta utveckla det nordiska samarbetet på försvarsområdet inom ramen för Nordefco. Regeringen ser inte några principiella begränsningar för det nordiska samarbetet så länge den nationella beslutanderätten rörande den operativa förmågan för försvaret av består. Inom såväl krisberedskapsarbetet som det militära försvaret är nordiskt samarbete en integrerad del av arbetet för att uppfylla målen för vår säkerhet. Av budgetpropositionen framkommer att Försvarsmakten inkom med ett underlag där myndigheten bedömde att det skulle uppstå en obalans mellan verksamhet och ekonomi i perspektivet 2019. I budgetpropositionen informerade regeringen om att Försvarsmaktens bedömning ledde till att i en samlad process inledde ett arbete i syfte att skapa balans mellan Försvarsmaktens verksamhet och ekonomi. Arbetet skulle ge regeringen möjlighet att fatta strategiska beslut i syfte att genomföra huvudinriktningen i det senaste försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Som ett led i arbetet begärde regeringen ett kompletterande underlag med fördjupade beskrivningar av Försvarsmaktens tidigare antaganden och bedömningar av myndighetens långsiktiga ekonomi. Mot bakgrund av de redovisningar som har följt efter det har regeringen vidtagit vissa åtgärder. Bland annat beslutade regeringen att Försvarsmakten i sin långsiktiga planering ska minska personalkostnaderna med , jämfört med den planering som myndigheten redovisade i budgetunderlaget . Regeringen har även gett i uppdrag att utreda hur den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och viss stödverksamhet kan förändras och förtydligas. I budgetpropositionen anger regeringen att arbetet fortsätter med att inhämta underlag från berörda myndigheter, inklusive förslag på åtgärder, för att verksamhet och ekonomi ska vara i balans även på lång sikt. Regeringen understryker dessutom att man noggrant följer Försvarsmaktens stegvisa införande av det integrerade resurs- och ekonomiledningssystemet (PRIO) och menar att den fortsatta förbättringen av myndighetens ekonomistyrning och redovisning är av väsentlig vikt för regeringens egen styrning och uppföljning av försvarsreformen. Fokus i regeringens styrning av materielanskaffningen bör ligga på strategisk styrning och inriktning enligt redovisningen i budgetpropositionen . fattar regeringen beslut i vissa enskilda materielärenden, bl.a. sådana som överstiger en viss beloppsgräns. Det saknas dock möjlighet att på en strategisk nivå ta ställning till en större helhet. Regeringen har därför tillsatt en utredning om materielplaneringsprocessen. Utredningens uppgifter ligger även i linje med behov av utvecklad materielredovisning. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har med stöd av godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) fattat beslut om utveckling av JAS 39 E och ombyggnation av 60 flygplan JAS 39 C/D till JAS 39 E. Försvarsmakten och har lagt nödvändiga beställningar till , som i sin tur har ingått avtal med leverantören om en samlad beställning för att tillgodose och gemensamma behov. Därmed möjliggörs en kostnadseffektiv gemensam anskaffning, vilket enligt regeringens tidigare redovisade bedömningar innebär att Försvarsmaktens krav på stridsflygets framtida operativa förmåga kan uppfyllas. Förhandlingarna mellan och om den bilaterala anskaffningen har fortsatt . I anslutning till dessa förhandlingar pågår även förhandlingar om en interimslösning bestående av elva stycken JAS 39 C/D som det schweiziska flygvapnet kan hyra till dess att JAS 39 E har levererats. Försvarsmakten har bedömt att konsekvenserna av en uthyrning för den operativa förmågan är marginella och att flygplanen därför kan avvaras . För det fall att eller någon annan nation väljer att inte beställa anskaffning av minst 20 stycken JAS 39 E/F, kan beslut om avbeställning av verksamheten fattas . 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap samt beredskapskredit m.m. Regeringen föreslår ett anslag på 23 och att regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 000 000 000 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Anslagets ändamål är att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av insatsorganisationen, planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget föreslås även användas till stöd för frivilliga försvarsorganisationer samt veteran- och anhörigorganisationer. (Stödet till veteran- och anhörigorganisationer innebär en utökning av ändamålet .) Anslaget används också till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn och till avveckling av materiel. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten såsom () och Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. Regeringen föreslår i budgetpropositionen ett avsteg från principen om att Försvarsmaktens stöd till civila aktörer ska ske med befintliga förmågor och resurser för att Försvarsmakten ska kunna stödja bl.a. polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet. Regeringens bedömning är att principen är viktig och giltig, men att helikopterkapaciteten är unik och att vinsterna på samhällsnivå är så pass stora att ett avsteg kan motiveras. Polisens transportkapacitet kan vara avgörande vid allvarliga händelser, och regeringens förslag är att delvis kompensera Försvarsmakten för de ökade kostnaderna. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 ökas med 2014, 2015 och slutligen 2016 för att bidra till Försvarsmaktens stöd i form av medeltung helikopterkapacitet till polisens nationella insatsstyrka och vissa andra polisiära enheter. Utöver vissa överföringar av budgetteknisk karaktär som inte påverkar verksamheten redovisar regeringen även att anslaget minskas med i syfte att säkerställa relevant kompetensförsörjning vid (utg.omr. 1, anslag 4:1). Dessutom redovisar regeringen att anslaget ökas med till följd av minskade utbildningsvolymer och rationaliseringar inom officersutbildningen. Regeringen föreslår även en ökning med 2014, 2015 och för finansiering av driften av medeltungt helikoptersystem. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslagets ändamål avser särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av och regeringen. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda internationella insatser som finansieras via den s.k. Athena-mekanismen. Anslaget får också användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. Genom den förändring som föreslås samlas samtliga insatser som beslutas av regeringen (t.ex. även säkerhetssektorreformer och kapacitetsbyggnad) på ett ställe. Följaktligen vill regeringen även att anslaget byter namn från Fredsfrämjande förbandsinsatser till Försvarsmaktens insatser internationellt. Som en konsekvens av denna förändring gör regeringen en justering av beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap vid internationella insatser. Syftet med justeringen är att ytterligare förtydliga finansieringen och redovisningen av de internationella insatserna. Anslaget minskas därför med 300 miljoner. I budgetpropositionen konstaterar regeringen dessutom att färre kontraktsanställda tjänstgör i internationella insatser och att detta innebär att utgifter för bl.a. grundlöner motsvarande kommer att utbetalas från anslaget 1:1 i stället för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt, som minskas med motsvarande belopp. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, gemensam utveckling av JAS 39E, kredit hos Riksgälden för FMV och investeringsplan för Försvarsmakten samt beställningsbemyndigande Regeringen föreslår ett anslag på 8 och att regeringen bemyndigas att besluta om beställningar av materiel och anläggningar som tillsammans med tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 72 700 000 000. Regeringen förslår även att bemyndigar regeringen att 2014 utnyttja en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 12 för att tillgodose () behov av rörelsekapital. Därutöver föreslår regeringen att godkänner investeringsplanen för Försvarsmakten för åren 2014–2017 samt att regeringen bemyndigas att ingå avtal med om försäljning av JAS 39 E och att staten vid den nämnda försäljningen får disponera intäkterna (från systemet JAS 39 E, inklusive tjänster) för att bidra till finansieringen av utveckling och ombyggnad av JAS 39 C/D till JAS 39 E. Anslaget får användas för att finansiera anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror. Även utgifter för det multinationella samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå vid omstruktureringar inom logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. Investeringsplanen är regeringens förslag till inriktning för materielförsörjningen 2014–2017. Regeringen redovisar att förslaget bör ses i ett helhetsperspektiv kopplat till målen för det militära försvaret, kraven på operativ förmåga och delförmåga, funktionernas och insatsorganisationens utveckling samt behovet av kompetens. Regeringen anger i budgetpropositionen att man efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) har beslutat om utveckling av JAS 39 E och ombyggnad av 60 stycken JAS 39 C/D till JAS 39 E. Beslutet innebär bl.a. att stridsflygssystemet får ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. Avsikten är att anskaffa systemet gemensamt med , som förväntas ingå avtal om köp av 22 stycken JAS 39 E med den svenska staten. Systemleveranser är planerade att påbörjas och regeringen redovisar inga avvikelser för projektet och menar att det inte heller hade något ekonomiskt utfall .