bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — I enlighet med etappmålet om hotade arter och naturtyper ska åtgärdsprogram för att uppnå gynnsam bevarandestatus för hotade arter och naturtyper vara genomförda eller under genomförande . Miljöutmaningarna är gränsöverskridande och det nationella arbetet är via EU-samarbetet tätt sammanlänkat med det globala. Med utgångspunkt från viktiga förhandlingar ska arbetet med hållbar utveckling inom ramen för de planetära gränserna fortsätta. Det är viktigt att tydliggöra beroendeförhållandet mellan biologisk mångfald, utvecklingsfrågor och klimatarbetet. Här är de globala målen från fortsatt vägledande för arbetet , liksom slutsatserna från + 20. kommer ett nytt partsmöte att hållas inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. Regeringen ska enligt propositionen fortsätta att verka för att bidra till denna process, vilket också innefattar förhandlingarna kring att hitta nya innovativa mekanismer för mobilisering av resurser för genomförandet. En del av arbetet inom för biologisk mångfald syftar till att färdigställa 2000. Arbetet har kommit in i den fas som klargör vilka åtgärder som behövs för att upprätthålla gynnsam bevarandestatus för arter och naturtyper som ingår i nätverket och kostnader relaterade till detta. Ett intensivt arbete pågår för att samtliga områden inom nätverket ska få status som särskilt bevarandeområde (Special Area of Conservation, SAC). Regeringen avser att utse alla områden till SAC som antagits i nätverket . överlämnades betänkandet Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster (SOU 2013:68) till regeringen. Betänkandet innehåller 25 förslag för integrering i beslutsprocesser, bättre kunskapsunderlag och lärande om ekosystemtjänster. har lämnat ett förslag till hur en handlingsplan för grön infrastruktur kan tas fram på regional nivå (NV-03367-13). redovisade uppdraget till regeringen . Frågorna är under beredning i . Regeringen vill i samband med detta arbete bidra till att förbättra och utveckla dialogen mellan naturvårdare, markägare, brukare, forskare m.fl. så att även deras kunskaper kommer till användning och att planeringen kan ske på ett sätt som också harmonierar med det hållbara brukandet. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del krävs en ökning av anslaget med . Havs- och vattenmyndigheten har sedan den inrättades arbetat med otillräckliga resurser enligt motionen. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del bör anslaget förstärkas med . Havs- och vattenmyndigheten ska genomföra merparten av en sammanhållen svensk politik för havs- och vattenmiljöer. Myndigheten har också viktiga uppdrag i det internationella arbetet, bl.a. genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv och fiskerikontrollen. Enligt motion 2013/14:MJ350 av och (båda S) bör regeringen förtydliga uppdraget till Havs- och vattenmyndigheten vad gäller fiskerifrågorna. Havs- och vattenmyndigheten arbetar i huvudsak med miljöfrågor, och fiskerifrågorna har hamnat mellan stolarna. Fisket är viktigt inte minst ur folkhälsosynpunkt, men också för turismen. Fisket har också stor betydelse för att kustbygder och förädlingsindustrin ska ha möjlighet att överleva. Havs- och vattenmyndighetens verksamhet regleras bl.a. i förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten. Av förordningen framgår bl.a. att Havs- och vattenmyndigheten är förvaltningsmyndighet på miljöområdet för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Myndigheten ska inom sitt ansvarsområde vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken och verka för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. När det gäller fiskefrågor ska myndigheten bl.a. ha det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen och ansvara för genomförandet av landningskontrollen, för att samla in grundläggande information om fiskbestånden samt fisket och annat nyttjande i sjöar, vattendrag och hav och särskilt för att datainsamling och rådgivning i fråga om fiskbestånden och fisket bedrivs i enlighet med gällande EU-förordningar. Som anförs ovan är havs- och vattenarbetet högt prioriterat av regeringen och Havs- och vattenmyndigheten har en central roll i detta sammanhang. Andra centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner har också viktiga roller för att se till att åtgärdsarbetet fortgår i den takt som krävs för att uppsatta mål ska nås. Av propositionen framgår att det har gjorts ändringar i den nationella fiskeförordningen i syfte att åstadkomma kortare handläggningstider inom ramen för det pågående fiskeriprogrammet, vilket minskar de stödsökandes upplevda regelkrångel. Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag att systematiskt identifiera samt genomföra sådana ändringar av myndighetens föreskrifter som kan leda till minskade administrativa kostnader och faktiska regellättnader för företagen inom fiskets område. I uppdraget ingår också att föreslå administrativa och andra förenklingar av befintliga regler som påverkar företagen inom fiskets område men som ligger utanför myndighetens eget handlingsutrymme. Utskottet har fått uppgift om att myndighetens redovisning ska lämnas till regeringen . 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Anslaget får användas för de förvaltningsutgifter som för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning som utvärderingar, beredningsarbete, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Enligt förslaget bemyndigas därför regeringen att för anslaget 2:2 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. I partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del anförs att anslaget bör förstärkas med . Tilldelningen för miljötoxikologisk forskning bör öka med . Vidare föreslås att anslås till Formas för landsbygdsutveckling. Medlen ska kunna sökas av regionala högskolor i samverkan med det lokala och regionala näringslivet. Enligt motionen bör anslås för . Även kommittémotion 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 4 tar upp frågan om öronmärkta pengar till miljötoxikologisk forskning. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del bör som används till djurskyddsforskning flyttas från anslag 2:2 till utgiftsområde 23 anslag 1:8 som tidigare ansvarat för forskningspengarna. Detta skulle stärka kopplingen mellan medelstilldelning och identifierade forskningsbehov. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 17 anförs att forskning kring de hormonstörande ämnena bör ges stöd. De hormonrelaterade störningarna hos människor har ökat kraftigt . Ämnena kan orsaka störningar på människans fortplantning. Enligt motion 2013/14:MJ416 av och (båda MP) bör ha en nationell strategi för användning av nanopartiklar i produkter samt för forskning om nanoteknik. Betänkandet från Utredningen för en nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial (SOU 2013:70) är ett steg i rätt riktning. behöver enligt motionen samla resurserna kring nanoforskningen och även forska på etik och säkerhet kring nanoteknik. Motion 2013/14:MJ348 av och (båda S) tar upp frågan om forskning kring tiaminbrist hos djur, t.ex. älg, lax och fågel. Staten bör enligt motionen ta ett fördjupat ansvar genom att ge t.ex. och () i uppdrag att utreda en rad frågeställningar gällande tiaminbrist kopplat till ökad dödlighet och sämre fortplantningsförmåga. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har bl.a. ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet. Formas ansvarar för finansieringen av forskningsprojekt och program, för forskartjänster och för finansieringen av starka forskarmiljöer samt för informationen om forskning och forskningsresultat. Drygt hälften av rådets forskningsmedel satsas inom områdena miljö och samhällsbyggande. Formas fördelade för åren 2013–2016 till 150 nya projekt i den öppna utlysningen. Beviljningsgraden var (2010) om man jämför antalet beviljade ansökningar med antalet inkomna. Dessutom har fördelats till riktade utlysningar för perioden –2017. Regeringen bedömer att Formas forskningsstöd har stor betydelse för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och ger en viktig grund för flera centrala samhällsutmaningar. Forskningen bidrar till att nå målen för ett hållbart samhällsbyggande och en hållbar samhällsutveckling. Utvärderingen av rådets nya beredningsorganisation med färre och disciplinorienterade beredningsgrupper visar att processen har blivit mer effektiv. Förändringen har också medfört att forskningen blivit mer problemorienterad och tvärvetenskaplig samt att forskningen håller en hög internationell vetenskaplig kvalitet och att den citeras i hög utsträckning. Regeringen anför i propositionen att den forskning som finansieras via bl.a. Formas är av stor betydelse för miljöarbetet och för den nationella och internationella miljöpolitiken. Den forskning som utförs vid () och vid IVL bidrar med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken samt med viktigt underlag till miljöarbetet. Forskningen vid är av stor betydelse för att utveckla väderprognoser och varningar för olika väderhändelser samt för klimatarbetet. Miljöforskningen har en stor betydelse för regeringens miljöpolitik. Styrmedel, lagstiftning och andra åtgärder bygger på resultaten från forskningen. En stark miljöforskning är också avgörande för att nå de nationella miljökvalitetsmålen samt för att hantera de stora globala miljöutmaningarna. För att öka kontakterna mellan politiken och forskningen har regeringen inrättat Miljöforskningsberedningen som består av tolv framstående forskare från olika discipliner med miljöministern som ordförande. har beredningen bl.a. inlett ett arbete om miljöpolitikens långsiktiga förutsättningar, arrangerat ett seminarium och utarbetat underlagsmaterial. Beredningen har dessutom tagit fram en rapport om tillståndet för musselätande fåglar och miljötillståndet i samt deltagit i diskussionen om ekosystemtjänster. Som ett resultat av regeringens forskningspolitiska proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) beräknas anslagen till Formas att öka med totalt till 2016 med bl.a. en riktad forskningssatsning på hållbart samhällsbyggande. Av den forskningspolitiska propositionen framgår att regeringen anser att forskningen om riskerna med kemikalieanvändning inklusive forskning om användning och spridning av nanomaterial och läkemedel bör stärkas. Det behövs även forskning om farliga ämnen och grön kemi. Basanslagen till IVL och bör också stärkas genom finansiering från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. En ökning av anslaget till Formas är därmed enligt den forskningspolitiska propositionen motiverat från kvalitetssynpunkt. Utredningen för en nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial (M 2012:898) lämnade sitt betänkande Säker utveckling! – Nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial (SOU 2013:70). I betänkandet föreslås åtgärder för en nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial, som tar till vara nanomaterialen möjligheter som hälso- och miljörisker minimeras. Enligt är redovisningen under beredning i . När det gäller tiaminbrist har det som nämnts ovan kommit en rapport från Miljöforskningsberedningen (Ejderns och andra musselätande dykänders minskning i , ). Av rapporten framgår bl.a. att döende och döda sjöfåglar har upptäckts längs den svenska ostkusten och i ett antal sjöar . De döende fåglarna har ofta uppvisat förlamningssyndrom i det som kommit att kallas för fågeldöden. Ett omfattande arbete för att ta reda på orsakerna bakom denna omfattande fågeldöd initierades 2004 och 2005 vid och med analyser av insamlade döda fåglar. En av huvudhypoteserna bakom fågeldöden är brist på B-vitamin (tiamin); förlamade fåglar som behandlades med tiamin tillfrisknade. De forskningsresultat som presenterades i studien om tiaminbrist har diskuterats av olika forskare och åsikterna om resultatens betydelse har gått isär. Det är än så länge okänt vad som orsakar tiaminbrist, men forskarnas huvudhypotes är att det handlar om en kemisk faktor, kanske miljögifter. pågår ett forskningsprogram på () vid som syftar till att utreda vad som orsakar tiaminbrist hos ejder och vilka konsekvenser detta kan ha för ejderns reproduktion och överlevnad. Enligt ITM dör vilda fåglar av många arter i stora antal i en förlamningssjukdom med okänd orsak i . En forskargrupp vid har visat på starka samband mellan denna sjukdom, misslyckad häckning och brist på tiamin (vitamin B1) i ägg, ungar och vuxna individer. pågår forskning som bl.a. syftar till att försöka förstå vilken kemisk faktor som orsakar tiaminbristen. Forskningen har i huvudsak finansierats av privata stiftelser. har redovisat ett regeringsuppdrag, Övervakning av sjöfåglar. föreslår ett övervakningssystem för sjöfåglar som innebär en påbyggnad och komplettering av den nuvarande övervakningen. Syftet är att kunna använda sjöfåglarnas status som en indikator på miljötillståndet i och andra havsområden i . Enligt är förslag om övervakning av sjöfåglar under beredning. Nationellt har regeringen tillsammans med berörda myndigheter tagit initiativ till en översikt över det aktuella vetenskapliga kunskapsläget inom miljöforskning i . och Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för initiativet i samarbete med Formas och Kemikalieinspektionen. universitets Östersjöcentrum har fått i uppdrag att leda projektet. Detta underlag ska vara klart innan årsskiftet 2013/14. Vidare har Havs- och vattenmyndigheten redovisat ett regeringsuppdrag gällande , där tiaminbristen finns med som en möjlig förklaring till en del av miljöproblem (, Havs- och vattenmyndighetens rapport ). Havs- och vattenmyndigheten har inte kunnat peka ut någon enstaka faktor eller enskild källa som bakomliggande orsak. Rapporten visar att man måste bli bättre på att förstå de komplexa orsakssamband som förmodligen ligger bakom den negativa påverkan på arter och livsmiljöer i . Regeringen kommer att utvärdera myndighetens slutsatser och förslag till åtgärder. Enligt uppgift från planeras inga uppdrag när det gäller eventuell tiaminbrist hos älg. Konkurrensen om föda bedöms enligt vara en bidragande orsak till de problem som observerats hos älg. Förslag till nya anslag Enligt kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del bör det inrättas ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20 på 2 . bör enligt motionen förvalta sitt internationella förtroendekapital och bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. Det gör vi bäst genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i : att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och att finansiera klimatarbete i fattiga länder. I kommittémotion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anvisas för miljömålsinvesteringar under ett nytt anslag. Med de styrmedel och insatser som finns på plats nås endast 2 av de 16 miljömålen. Med en 50-procentig egenfinansiering bör kommuner, företag och andra aktörer kunna söka stöd för lokala projekt som svarar mot ökad måluppfyllelse för de 14 miljömål där åtgärder saknas. I motion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 4 och kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att bör utforma detaljerna i ett system med stöd för miljömålsinvesteringar. Enligt motion 2013/14:MJ210 av (MP) bör en skrotningspremie på äldre kylskåp införas. Undersökningar visar enligt motionen att det är lönsamt för miljön och klimatet att byta ut även relativt nya kylskåp. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås i ett nytt anslag: Miljöbilsbonus. I yrkande 3 förordas ett system med miljöbilsbonus där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie. Detta ska kombineras med införande av en registreringsavgift för nya bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 26 förordas ett bonus–malus-system för nya personbilar där bränsletörstiga bilar betalar en registreringsavgift medan köpare av energieffektiva bilar erhåller en bonus. Ett villkor för att få bonus är att den aktuella personbilen klarar betyget fem stjärnor i Euro NCAP:s krocktester. Även i kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 36 framhålls behovet av att skynda på omställningen av den svenska bilparken genom ett s.k. bonus–malus-system, där bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Dagens miljöbilsdefinition bör ersättas med den eller de högsta kategorierna i ett framtida bonus–malus-system (yrkande 38). I motion 2013/14:MJ481 av och (båda C) uppmärksammas behovet av att miljöanpassa bussar och lastbilar som bör uppmuntras genom en miljöfordonspremie. I motion 2013/14:MJ517 (MP) i denna del förordas att anvisas under ett nytt anslag: Stöd till efterhandskonvertering. Även i kommittémotion 2013/14:T526 av (MP) yrkande 48 uppmärksammas att det behövs en konverteringspremie för byte från bensin till etanol–biogas-hybriddrift. Enligt partimotion 2013/14:MJ421 (V) av m.fl. yrkande 1 i denna del tillförs 1 under ett nytt anslag: Klimatprogram. I kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) förordas att ett anslag för klimatinvesteringar (Kloktstöd) inrättas, och man vill tillföra under detta anslag. Även i kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 12 och i motion 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås att ett stöd enligt den s.k. Klokt-modellen för lokala klimatinvesteringar ska införas. Staten ska stödja kommunernas arbete för att minska sin klimatpåverkan genom medfinansiering. Enligt motion 2013/14:MJ401 av m.fl. (S) behöver förutsättningarna för lokalt och regionalt miljöarbete förbättras på många områden. Klimatförändringarna har enligt propositionen en direkt koppling till utvecklingen i fattiga länder, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna där de försvårar fattigdomsbekämpningen. Behovet av anpassning till pågående och kommande klimatförändringar är stort, liksom behovet av investeringar i hållbar energi. Många fattiga drabbas särskilt av klimatförändringar, och är den kontinent i världen som förmodligen kommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna. Regeringen ser därför skäl till att stärka det globala samarbetet för att begränsa klimatförändringarna och prioritera arbetet för klimat- och miljömässigt hållbar utveckling i de länder där problemen är störst. Enligt ett beslut på FN:s klimatmöten har höginkomstländerna ett åtagande om en målsättning att via olika finansieringskällor, privata, offentliga och innovativa, mobilisera till åtgärder för begränsning av klimatutsläpp och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer. Den gröna klimatfonden kommer enligt propositionen att vara en viktig kanal för denna klimatfinansiering. fortsätter enligt propositionen sitt engagemang för att operationalisera fonden. Utskottet har tidigare behandlat frågan om klimatsatsningar i utvecklingsländer (bet. 2012/13:MJU11). Utskottet hänvisade då till en interpellationsdebatt i frågan enligt följande. När det gäller bidrag till klimatinsatser i utvecklingsländerna anförde finansminister i interpellationsdebatten (ip. 2012/13:152) att har bidragit med i klimatbistånd till utvecklingsländer –2012. bidrag motsvarar av EU:s totala snabbstartsfinansiering och är det i särklass mest ambitiösa bidraget per invånare inom EU. Ministern framhöll vidare att kommer att fortsätta att vara ambitiöst , då klimatbistånd enligt prognosen uppgår till ca 2 ½ miljarder kronor. För framtiden har industriländerna gemensamt lovat att mobilisera från olika finansieringskällor, varav offentligt bistånd kan vara en del, i samband med att meningsfulla och transparenta åtgärder mot utsläpp genomförs i utvecklingsländerna. Utöver detta finns ännu inga konkreta kvantifierade åtaganden om offentlig klimatfinansiering eller hur stor del som ska utgöras av bistånd. De pågående förhandlingarna rör utvecklingen mot 2020 och fördelningen mellan privata och offentliga källor, och även hur kopplingen till effektiva åtgärder ska se ut. Ministern förklarade att samarbetar med övriga medlemsstater för att EU tillsammans med andra parter ska öppna vägen framåt för att uppfylla industriländernas gemensamma utfästelse från . Ministern anförde vidare att det ännu är för tidigt att säga hur stor del av det gemensamma beloppet som kommer att utgöras av svenskt offentligt bistånd. När man talar om additionalitet i dessa sammanhang är det enligt ministern utifrån att man ska ha ett 0,7-procentsmål för biståndet och utöver det ett tillägg för klimatåtgärder. Ministern underströk att det nästan inte är några andra länder som uppfyller 0,7-procentsmålet. går däremot framåt och ökar sitt bistånd. Han framhöll också att som finansminister har i nominella termer praktiskt taget fördubblat biståndet. Vidare anfördes att när en uppgörelse nås internationellt kommer det att vara självklart att kommer vara ett av de länder som bär en börda utöver sin vikt. Utskottet vill även hänvisa till det som anförts ovan under anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinsatser, bl.a. att regeringen har beredskap att bidra med ca till Gröna klimatfonden , under förutsättning att fonden blir operativ. Enligt propositionen fortsätter arbetet med att utveckla miljömålssystemet (se vidare vad som anförts under anslaget 1:1 ). I – Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2013 (rapport 6557) redovisas en samlad uppföljning av miljökvalitetsmålen och etappmålen. Årets uppföljning har gjorts med utgångspunkt i de reviderade preciseringar och de nya etappmål som regeringen beslutade om . Myndigheternas bedömning av huruvida miljökvalitetsmålet är uppnått sker i huvudsak i samband med den fördjupade utvärderingen då myndigheterna gör en grundlig måluppfyllelseanalys. I den årliga uppföljningen fokuserar myndigheterna på förändringar . Sammanfattningsvis bedömer att endast ett miljökvalitetsmål, Skyddande ozonskikt, är möjligt att nå till 2020 med de styrmedel som det har fattats beslut om och de åtgärder som genomförs . Säker strålmiljö kan till stora delar nås med de beslutade styrmedlen och bedöms snart vara uppnådd. De resterande 14 miljökvalitetsmålen bedöms inte vara möjliga att nå till 2020 med de styrmedel som har beslutats och planerats. Bedömningarna har inte förändrats sedan den senaste fördjupade utvärderingen som myndigheterna presenterade . rådighet över möjligheterna att uppfylla målen skiljer sig åt mellan miljökvalitetsmålen. konstaterade i den fördjupade utvärderingen att behov av insatser på internationell nivå dominerar för ungefär hälften av målen, medan nationella insatser bedöms som viktigast för lika många miljökvalitetsmål. I den årliga uppföljningen redovisas även respektive målmyndighets bedömning av utvecklingen av tillståndet i miljön. För fyra av miljökvalitetsmålen bedöms tillståndet i miljön förändras i positiv riktning. Dessa är luft, Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt och Ingen övergödning.