bet · H001MJU11 · 2013-03-12 00:00:00 — Det är positivt att konsumenterna kan skaffa sig information om hur man konsumerar miljösmart. Miljösmart konsumtion kan ske på många olika sätt. Det är inte alltid som närproducerade produkter är bättre ur ett miljö- eller klimatperspektiv. Landsbygdsministern anförde att det finns många värden med att handla närproducerat, t.ex. för att hålla våra svenska landskap öppna. Detta visar att frågan om vad som är miljösmart mat är komplex. Det finns ett växande intresse hos konsumenterna att köpa produkter med olika typer av miljö- och klimatmärkningar. Det är positivt att certifiering på initiativ av marknadens aktörer växer fram eftersom det ökar konsumentens möjligheter att välja. Det är dock viktigt att sådana initiativ ser till en produkts hela s.k. fotavtryck, dvs. hur mycket en produkt påverkar miljön från det att den produceras till det att varan fraktas hem till konsumenten. Landsbygdsministern anförde vidare att myndigheterna på olika sätt kan bidra med kunskaper och verktyg som underlättar konsumenternas val. har ett sektorsansvar inom miljömålsområdet och har även beviljats särskilda medel för att arbeta med livsmedelskedjans klimatpåverkan. Utskottet har även tagit del av 6537 Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp som kom . anför där att utsläpp av lustgas och metan från växtodling och djurhållning utgör huvuddelen av växthusgasutsläppen i jordbruket. Utsläppen kommer från biologiska processer och är en följd av dagens mjölk-, djur- och vegetabilieproduktion. Så som framhålls är det naturligtvis så att vad vi äter, hur vi hanterar maten och hur maten produceras har betydelse för omfattningen av växthusgasutsläpp från jordbruket. Styrmedel för att minska utsläppen kan antingen riktas mot produktionen eller mot konsumtionsledet. Utskottet noterar att verket bedömer att en stor del av kvarvarande utsläpp kommer från jordbruket. Utskottet har även tagit del av de förslag som nämns i rapporten, exempelvis följande: Information och rådgivning för etablering av fleråriga energigrödor på jordbruksmark bör prioriteras för att utveckla marknaden. Utformning och konsekvenser av att indirekt prissätta särskilt utsläppsintensiva produkter bör utredas. Det gäller handelsgödsel och en differentierad klimatskatt på kött. Metanreduceringsersättning för den metangas som inte släpps ut när stallgödsel rötas till biogas bör också utredas. Utredningen bör omfatta såväl stödets nivå som eventuell geografisk differentiering. Det nuvarande investeringsstödet för biogasproduktion bör behållas ytterligare för att stödja teknikutveckling och sänka åtgärdskostnaden. Mer kunskaper behövs bl.a. om hur åtgärder i djurhållning och växtodling påverkar utsläppen och om hur utsläppen av växthusgaser från organogen mark kan minimeras. Forskning och utveckling kring detta bör prioriteras. har tagit fram ett underlag för jordbrukets roll i en färdplan mot ett utan nettoutsläpp av växthusgaser 2050 som redovisas i rapport 2012:35 Ett klimatvänligt jordbruk 2050. Relevanta åtgärder, som lantbrukarna själva kan vidta, har analyserats i rapporten med avseende på vilken effekt de kan ge, kostnadseffektivitet och lämpliga styrmedel för att få till stånd åtgärderna. Totalt bedöms åtgärderna kunna minska jordbrukets utsläpp till 2050 med . I rapporten nämns bl.a. att substitutionseffekten av att ersätta fossila bränslen med bioenergi som producerats inom jordbruket innebär att jordbruket kan bidra till att utsläppen av växthusgaser från övriga sektorer minskar, även om en ökad produktion av grödor för energiändamål innebär att utsläppen från jordbruket därmed ökar jämfört med referensscenariot. I rapporten nämns bl.a. åtgärder för att öka produktiviteten i mjölk- och nötköttsproduktion, för att minimera utsläpp vid produktion och användning av foder, för att öka rötning av stallgödsel och minimera läckage från gödsel, för att energieffektivisera, för att öka kolinlagring och produktion av biodrivmedel samt för att minska köttkonsumtionen och matsvinnet. Utskottet är medvetet om att de ingrepp och förändringar som diskuteras kan medföra besvärliga överväganden när åtgärderna ska utformas i detalj, implementeras och administreras, men att förändringar av vad och hur mycket det svenska jordbruket producerar kan leda till stora förändringar av utsläppen. Så som framförs kan förändrade matvanor leda till minskade växthusgasutsläpp, eftersom olika livsmedel har mycket olika klimatpåverkan. De förändringar av jordbruket som diskuteras till 2050 påverkar inte bara utsläppen av växthusgaser utan även karaktären på det odlingslandskap som vi känner. I rapporten anförs att denna karaktär kan komma att förändras i grunden. De miljökvalitetsmål som främst berörs är Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. underlag till Klimatfärdplan 2050 har enligt uppgifter från gått ut på remiss. Så som utskottet anförde i sitt betänkande 2012/13:MJU9 utgår utskottet från att i det pågående arbetet överväger förslag som kan minska livsmedelskonsumtionens klimatpåverkan. Resultatet av det pågående beredningsarbetet bör inte föregripas. Utskottet föreslår därför att motion 2012/13:U327 (V) yrkande 25 lämnas utan vidare åtgärd. När det specifikt gäller köttkonsumtionen konstaterar utskottet att har lämnat en rapport om hållbar köttkonsumtion (rapport 2013:1). framhåller där att köttets klimatpåverkan är ett tungt argument till att minska konsumtionen av kött och att det också finns en hel del annan negativ miljöpåverkan runt om i världen och andra problem som är förknippade med dagens höga nivåer av köttkonsumtion. Utsläppen av växthusgaser från privat konsumtion har beräknats till i genomsnitt per person och år i . Maten beräknas stå för ca 2 av dessa . Kött är den livsmedelsgrupp som står för störst andel av den livsmedelsrelaterade klimatpåverkan, enligt , och då är ändå inte indirekta utsläpp från avskogning eller förändrad markanvändning inräknade. Om utrymmet för utsläpp av växthusgaser fördelas per person behöver vi komma ned på en nivå under per person och år för vår totala konsumtion av mat, resor, boende m.m. I rapporten framhålls också att utsläppen från produktionen av kött kan minska genom justeringar i befintliga produktionsmetoder, men att det inte räcker för att vi ska komma ned till en nivå under . Enligt rapporten behöver därför vår konsumtion av kött minska ur ett hållbarhetsperspektiv om det också ska finnas något utrymme för de utsläpp som våra andra behov ger upphov till. Utskottet konstaterar att vår köttkonsumtion har stor betydelse för landsbygden, dels för att animalieproduktionen sysselsätter flest landsbygdsbor, dels för att betande djur bidrar till ett attraktivt landskap. är konsumtion och produktion delvis frikopplade begrepp. Så som framhålls i rapporten har en minskad svensk animalieproduktion inte lett till att befolkning äter mindre kött. Snarare har vår köttkonsumtion ökat, genom import. Det är inte heller konsumtionen utan produktionen som har både miljöpåverkan och miljövinster. Utsläpp av växthusgaser är ett globalt problem på så sätt att klimatpåverkan i princip är lika stor oavsett var i världen som utsläppen sker. Utskottet understryker därför att det inte enbart går att se till en åtgärds effekt i eller på EU-nivå, utan effekten av eventuella åtgärder och styrmedel måste bedömas på global nivå. Åtgärder kan riktas såväl mot produktionen och distributionen av livsmedel som mot konsumtionen. Så som framhålls i rapporten uppkommer utsläppen i huvudsak i produktionen, men produktionen styrs av vilka livsmedel som konsumeras. Enligt rapporten finns det tre huvudvägar för staten att få medborgare och företag att ändra sitt beteende: informations- och utbildningsinsatser, administrativa styrmedel och ekonomiska styrmedel. Enligt 2012:35 Ett klimatvänligt jordbruk 2050 kan konsumtionen delas upp i privat och offentlig konsumtion. Av de växthusgasutsläpp som den svenska konsumtionen ger upphov till orsakas av privat konsumtion och av offentlig konsumtion. Av den privata konsumtionen är av utsläppen kopplade till aktiviteten att äta. Val av livsmedel är således en viktig åtgärd för att minska klimatpåverkan. För att kunna påverka konsumtionen behövs, enligt forskningen, flera olika styrmedel som drar åt samma håll. framhåller därför att det kan vara värdefullt att undersöka möjliga paket av olika styrmedel som tillsammans stegvis drar mot en kost med högre andel vegetabilier. Enligt 2012:35 kan ett lämpligt styrmedel vara en beskattning av nötköttskonsumtionen och/eller differentierad moms så att köttråvara och färdigrätter eller måltider med högt köttinnehåll beläggs med en högre moms. Ett annat möjligt styrmedel som nämns är subventionerad klimat- eller miljömärkning av livsmedel. Klimatmärkning bedöms inte ha särskilt goda förutsättningar att ensamt vara ett kostnadseffektivt styrmedel eftersom konsumenten generellt sett har begränsad förmåga att inväga kollektiva nyttor i olika köpbeslut, enligt rapporten. Det kan däremot ses som ett komplement till mer kraftfulla styrmedel. Klimatinformation är ett styrmedel som tillämpas och som subventioneras av staten. Arbetet syftar till att öka kunskapen om klimatförändringarnas orsaker och konsekvenser, sprida den senaste kunskapen från forskningen, öka förståelsen för de samhällsomställningar som är nödvändiga för en hållbar utveckling och visa på möjligheter att minska utsläppen av växthusgaser. Med information, utbildning och kunskap ökar förståelsen och acceptansen för förändring. Enligt rapporten är information emellertid inte ensamt tillräckligt för att få till stånd större minskningar av köttkonsumtionen, men kan utgöra en pusselbit i arbetet. Som styrmedel är offentlig upphandling direkt underordnat den politiskt styrda delen av ekonomin och därmed möjlig att påverka för samhället. En klimatbaserad styrning av offentlig upphandling kan i förlängningen påverka konsumentbeteenden och ge signaler till leverantörer att klimatanpassa produkter. I rapporten framhålls att det emellertid är svårt att skatta potentialen av åtgärder riktade mot konsumtion eftersom de ofta blir oprecisa, och det är svårt att utforma styrmedel som ger önskad effekt. Utskottet noterar dock att det finns en stor potential i förändrade konsumtionsmönster. Om nöt- och grisköttskonsumtionen skulle minska , varav halva köttmängden kompenserades med kyckling, skulle exempelvis växthusgasutsläppen orsakade av vår köttkonsumtion (metan och lustgas från jordbruk, direkt energianvändning samt växthusgasutsläpp från insatsvaror) kunna minska med i storleksordningen 0,81 megaton koldioxidekvivalenter enligt rapporten. Och om allt matsvinn upphörde skattas det kunna leda till att produktionen kunde minskas , vilket skulle minska utsläppen av växthusgaser (metan och lustgas från jordbruk, direkt energianvändning och koldioxid från markanvändning) med i storleksordningen 0,64 megaton koldioxidekvivalenter . Utskottet noterar att 2012:35 ingår som underlag till färdplansarbete. underlag till Klimatfärdplan 2050 har som tidigare nämnts i betänkandet gått ut på remiss. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ404 (MP) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om hur kommunerna arbetar med information om kosthållning konstaterar utskottet att detta i första hand är en angelägenhet. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2010/11:MJU12) uppmärksammat att regeringen har beslutat att ska bygga upp ett nationellt för att stimulera kommuner och landsting att ta fram handlingsprogram för t.ex. måltider i förskola, skola och äldreomsorg för att öka förståelsen av kopplingen mellan mat och miljö, bl.a. för att minska matsvinnet. Detta centrum arbetar nu aktivt med att stödja och stimulera kommuner och landsting när de ska ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden inom vård, skola och omsorg. Inom ramen för arbetet i kompetenscentrumet har regeringen också gett i uppdrag att genomföra en informations- och utbildningssatsning om näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. Det finns pengar att söka hos för projekt som syftar till att höja kompetensen inom den offentliga sektorn på området offentliga måltider och offentlig upphandling av mat. har tolv projekt fått medel för att utveckla de offentliga måltiderna. Ett av dessa projekt är arbete med att förbättra förutsättningarna för att upphandla bra mat inom den offentliga sektorn, höja kunskapsnivån och förbättra informationen kring området offentlig mat. Utskottet hänvisar i detta sammanhang även till vad som anförts ovan om offentlig konsumtion och upphandling. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motion 2012/13:MJ374 (S) avslås. Biodrivmedel, biogas m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, SD, V) om biogas, regler för rötningsanläggningar och biodrivmedel. Jämför reservationerna 24 (S, V), 25 (SD), 26 (V) och 27 (SD) samt särskilt yttrande 1 (MP). Enligt kommittémotion 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 13 behövs en sammanhållen politik med statliga mål för produktion och användning av biogas då motionärerna är oroade för att investeringar i naturgas bromsar biogasutvecklingen. I motion 2012/13:MJ409 av (SD) yrkande 4 anförs att det behövs en omprövning av begränsningen att endast tre parter kan samverka om en rötningsanläggning. Enligt samma motion (yrkande 5) behövs också en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering. Vidare anförs att det finns ett behov av att se över möjligheter och nivåer för att ge producenterna av biogödsel stöd (yrkande 3). Både kommittémotion 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 2 och motion 2012/13:MJ449 av (MP) föreslår ett antal åtgärder och styrmedel för att skapa hållbara drivmedel och säkra användandet av biodrivmedel med hög klimatprestanda, bl.a. föreslås en reglering för högre klimatprestanda än EU:s . I förstnämnda motion anförs även att höginblandad etanol, biogas, el och andra hållbara drivmedel bör undantas från skatt och att regeringen ska ge signal om skattebefrielsen ska fortsätta eller inte. I motion 2012/13:MJ430 av (SD) yrkande 1 anförs att ambitionerna när det gäller biobränslen av typen etanol och biodiesel bör sänkas kraftigt. Enligt motionen (yrkande 2) bör regeringen sträva efter att följa ett EU-genomsnitt när det gäller användning av etanol och biodiesel i de fall det är tvingande och inte införa en kvotplikt låginblandning av etanol respektive biodiesel (yrkande 3). För att samordna olika politikområdens insatser och skapa förutsättningar för en ökande biogasproduktion gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi. Likaså omfattade uppdraget att föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. redovisade myndigheterna bl.a. 30 konkreta förslag och slutsatser (2010:23, Förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi). Rapporten har därefter remissbehandlats. Strategin och de föreslagna åtgärderna omfattar alla berörda politikområden, dvs. energi, jordbruk och miljö. De föreslagna åtgärderna inbegriper bl.a. förslag om ändrade skatter, utredningar och översyn av lagar liksom frågor som myndigheterna själva råder över, t.ex. prioriteringar för forsknings- och utvecklingsverksamhet eller ökad myndighetssamverkan. bereder vissa av förslagen. Så som regeringen framhåller i budgetpropositionen (utg.omr. 21) kan biogas spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme och då framför allt lokalt och regionalt. I propositionen framhålls även att regeringen avser att fortsätta främja utveckling av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker teknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att avsätta ytterligare för detta ändamål . anförde i sitt betänkande 2012/13:NU3 att det instämde i regeringens överväganden om anslagen inom utgiftsområdet och att det således anslöt sig till regeringens förslag till anslag m.m. för utgiftsområde 21 Energi. Enligt uppgifter från kan naturgasen spela en viss roll, men främst för vissa nyckelindustrier och som ett led i övergången till biogas. Miljö- och jordbruksutskottet noterar att det enligt departementet inte kommer att bli tal om någon storskalig statlig satsning på mer naturgas i . Utskottet konstaterar vidare att regeringen har överlämnat en lagrådsremiss om naturgasfrågor till Lagrådet. I remissen behandlas även vissa frågor om biogas. Lagförslagen som presenteras föreslås träda i kraft . Propositionen kommer enligt aktuell planering från att översändas till där den kommer behandlas i näringsutskottet. Mot bakgrund av det som anförs föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 13 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller regelförenklingar för biogasproduktion vill utskottet inledningsvis påpeka att det inte finns någon begränsning vad gäller antalet parter som kan samverka om en rötningsanläggning. Det finns däremot undantag från krav på hygienisering av naturgödsel om endast ett fåtal gårdar är inblandade. Enligt uppgifter från görs en bedömning i varje enskilt fall. För en anläggning som tar gödsel från flera gårdar bör normalt grundkravet på hygienisering fortsatt gälla, enligt verket. Anledningen är att gödseln då samlas in till, respektive sprids ut från, en gemensam punkt, nämligen biogasanläggningen, vilket skulle kunna innebära en ökad risk för smittspridning. Utskottet noterar att regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utreda bestämmelser och bestämmelser som utfärdats med stöd av med hänsyn till frågor som rör jordbruksföretag samt djurhållning (dir. 2011:49 Miljöbestämmelser för jordbruksföretag och djurhållning). Enligt direktivet skulle utredaren bl.a. undersöka möjligheterna till förenklingar av prövning av anläggningar för biogasproduktion där stallgödsel och andra biologiska restprodukter från jordbruket eller djurhållande verksamheter är tänkt att användas som substrat samt föreslå eventuella ändringar i nuvarande nationella regelverk. Uppdraget redovisades i Djurhållning och miljön hantering av risker och möjligheter med stallgödsel (SOU 2013:5). Utredaren anför bl.a. att har möjlighet att godkänna rötning utan hygienisering av naturgödsel från den egna gården och från andra gårdar. Förutsättningen är att bedömer att samrötningen inte anses utgöra en risk för spridning av allvarliga överförbara sjukdomar. Utredaren framhåller vidare att med tanke på det goda smittskyddsläget i är det angeläget att detta läge bibehålls och att risken för smittutbrott hålls låg. Det goda smittskyddsläget bör dock även ses som en möjlighet för att kunna godkänna samrötning, enligt utredaren. Riskbedömningen huruvida smittad gödsel kan nå en biogasanläggning är en central fråga. Så som anförs i utredningen finns det ett behov hos presumtiva biogasproducenter att i förväg kunna bedöma möjligheterna för en biogasanläggning ur olika aspekter. Det kan till t.ex. gälla möjligheten att ta emot naturgödsel från flera gårdar, sprida rötrest på annans areal eller använda matavfall som substrat i anläggningen. Utskottet välkomnar därför att utredningen föreslår att ska ges i uppdrag att förtydliga sin information om möjligheterna att använda animaliska biprodukter för biogasproduktion. Utskottet har vidare informerats om att det pågår en dialog mellan och om riskbedömning av bl.a. spridning av salmonella vid samrötning av gödsel från flera gårdar. Resultatet av arbetet planeras vara färdigt . Utskottet konstaterar också att har fått ett regeringsuppdrag avseende hållbar återföring av fosfor (regeringsbeslut 1:9, M2012/317/Ke). I uppdraget ingår bl.a. att utarbeta och föreslå krav på kvalitet för att möjliggöra spridning av olika fraktioner såsom slam och andra röt- och kompostrester samt gödsel och urin till olika markområden (, skogsmark och övrig mark) för att bidra till en återföring av fosfor utan risk för människors hälsa och miljön i enlighet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Med kvalitetskrav avses bl.a. hygienkrav och gränsvärden för metaller samt krav när det gäller organiska föreningar, läkemedel och andra relevanta ämnen. Redovisningen ska innehålla förslag till författningskrav för spridning av fraktioner på mark för återföring av fosfor. Uppdraget ska genomföras efter samråd med bl.a. , som svarar särskilt för frågor om spridning på . Uppdraget ska redovisas . Utskottet avstyrker med det anförda motion 2012/13:MJ409 (SD) yrkandena 4 och 5. Så som utskottet anförde i sitt betänkande 2011/12:MJU24 delar det regeringens bedömning att det är värdefullt att det finns många möjligheter att främja utvecklingen av den förnybara energin inom det pågående landsbygdsprogrammet. Detta gäller inte minst biogas. Mot bakgrund av utskottets intresse i dessa frågor har miljö- och jordbruksutskottet tillsammans med näringsutskottet gjort en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Utskottet har med anledning av uppföljningen anfört (bet. 2012/13:MJU1 utg.omr. 23) att det anser att det är positivt att biogas har fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet, att uppföljningen visar att många län aktivt prioriterar biogassatsningen och att intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. finns tveksamheter kring lönsamheten i biogasanläggningar. Vidare anfördes att utskottet har funnit flera exempel på att stöd lämnats till både små och stora anläggningar och till anläggningar som skiljer sig åt vad gäller såväl substrat som slutprodukter i form av t.ex. el och fordonsgas. Enligt utskottets bedömning är biogasstödet viktigt och i flera fall avgörande för investeringsbeslut. Utskottet konstaterade också att flera aktörer menar att utvecklingspotentialen för biogas är stor och att flera aktörer efterlyser ett driftsstöd för bättre lönsamhet. Vidare noterade utskottet att det har funnits förslag om att införa ett metanreduceringsstöd. Utskottet anförde också att ett av de stora problem som har uppmärksammats att bidragstaket på var för lågt numera har fått en lösning genom kommissionens ändringsbeslut. Det är dock ett fortsatt problem att tillgängliga medel inte räcker till. Enligt Landsbygdsdepartementet är det inte aktuellt med något stöd för produktion eller spridning av rötrester. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:MJ409 (SD) yrkande 3. När det gäller hållbara drivmedel konstaterar utskottet att gällande svenska regler om hållbarhetskriterier för biodrivmedel finns i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen samt i tillhörande förordning. Lagen genomför bestämmelser om hållbarhetskriterier som återfinns i direktiv /28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. När lagstiftningen skulle införas i anförde utskottet följande i sitt betänkande 2009/10:MJU26: Beträffande frågan om att bör lagstifta om hållbarhetskriterier med högre krav på reducering av växthusgaser än de som anges i direktivet vill utskottet anföra följande. Det hållbarhetskriterium som anges i den föreslagna lagens 2 kap. 1 § innebär att användningen av biodrivmedel och flytande biobränslen måste medföra en viss minskning av utsläppen av växthusgaser i förhållande till de utsläpp som hade uppstått om fossila bränslen i stället hade använts för att anses hållbara. Den minskningsgrad som gäller inledningsvis är . Denna procentsats höjs . Användning av biodrivmedel och flytande biobränslen som har producerats i anläggningar som togs i drift eller senare måste fr.o.m. medföra en minskning av utsläppen av växthusgaser med i förhållande till utsläppen om fossila bränslen i stället hade använts.