bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Eftersom de takbegränsade utgifterna föreslås ökas något mindre än utgifts- taket 2014 blir budgeteringsmarginalen motsvarande högre jämfört med regeringen detta år. föreslår inga utgiftstak . Tabell 2.23 Utgiftstak för staten (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Källa: partimotion 2013/14:Fi254. I tabell 2.24 redovisas statsbudgetens inkomster och utgifter samt statsbud- getens saldo i budgetalternativ jämfört med regeringens. Inkomsterna på statsbudgeten är sammantaget högre och utgifterna högre 2014 i budgetal- ternativ jämfört med regeringens. Statsbudgetens saldo är därmed ca lägre än i regeringens förslag , vilket betyder att statens lånebehov är lika mycket högre jämfört med i regeringens förslag (statsbudgetens saldo är lika med statens lånebehov med omvänt tecken). –2016 är statsbudgetens saldo lägre än i regeringens förslag. Riksgäldens nettoutlåning är mellan 1,8 och högre jämfört med regeringens budgetalternativ 2014–2016, vilket förklaras av att föreslår högre studielån. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.24 Statsbudgetens saldo och statsskulden (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Källa: partimotion 2013/14:Fi254. Av tabell 2.25 framgår inkomsterna på statsbudgeten fördelat på olika inkomsttyper i budgetalternativ jämfört med regeringens. Intäkterna från direkta skatter på arbete är ca högre jämfört med regeringens alternativ 2014, vilket främst förklaras av att motionärerna säger nej till det femte jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt samt föreslår en avtrappning av det befintliga jobbskatteavdraget från månadsinkomster . De ytterligare högre direkta skatterna på arbete 2015 och 2016 förklaras främst av förslag om begränsningar i ROT-avdraget med start . De indirekta skatterna på arbete är högre, vilket i huvudsak förklaras av att man vill slopa nedsättningen av arbetsgi- varavgifter för unga. De högre intäkterna från skatt på kapital förklaras främst av en höjning av bolagsskatten till . föreslås en arvsskatt som ökar kapitalskatten med . Bakom högre skatteintäkter på skatt på konsumtion och insatsvaror ligger bl.a. förslag om höjd moms på restaurang- och catering- tjänster samt höjd koldioxidskatt. Koldioxidskatten trappas upp successivt, vilket förklarar de högre skatterna 2015 och 2016. Statens övriga inkoms- ter är högre än i regeringens förslag, bl.a. som en följd av upprustningsstöd för välfärdslokaler och ombygg- nadsstöd för ökad tillgänglighet samt övergångsjobb som redovisas som krediteringar på skattekonto. 2013/14:FiU1 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.25 Statsbudgetens inkomster (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodise- avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: partimotion 2013/14:Fi254. 2.5.2 Inriktningen av den ekonomiska politiken Ekonomisk politik för bättre välfärd Full sysselsättning är det överordnade målet för ekono- miska politik. Att människor har möjligheten att arbeta är en grundförut- sättning för välfärd och ekonomiskt välstånd. Egen försörjning är grunden för personlig frihet och självständighet. Motionärerna anser att globaliser- ingen har inneburit ett ökat konkurrenstryck och att strukturomvandlingen i den svenska ekonomin går allt snabbare. För att hantera strukturomvand- lingen krävs en bra arbetslöshetsförsäkring som alla har råd med samt goda möjligheter till omskolning och vidareutbildning. Gemensamt finansi- erade tjänster som utbildning och skola ska vara lika för alla. Likvärdighe- ten är avgörande för ett jämlikt samhälle där alla ska kunna delta på arbetsmarknaden på någorlunda lika villkor. I följande avsnitt presenteras partiets förslag till riktlinjer i närmare detalj. Sysselsättningen i kommunsektorn har utvecklats negativt . har befolkningen ökat med 440 000 personer. Detta har resulterat i minskad personaltäthet och sämre kvalitet inom en rad områden. vill därför se betydande för- stärkningar av kommunsektorn och avsätter i sitt budgetalternativ för riktade insatser inom flera områden. En värdesäkring av statsbidragen till kommunerna, vilket enligt motionärerna behövs för att säkerställa att bidragen inte urholkas av kommunernas pris- och löneökningar, beräknas kosta . Inom skolområdet konstaterar att utvecklingen de senaste decenni- erna gått åt fel håll, i och med att likvärdigheten i skolan har försämrats 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Skolan bör därför förstärkas successivt för att öka lärartätheten, och kan 6 000 nya lärare anställas. Motionä- rerna vill också att i öronmärkta statsbidrag ska riktas till de skolor och elever som har de största behoven av ytterligare resurser för att nå målen i läroplanen. Den mest förödande reformen har enligt varit rätten för privata huvudmän att starta fristående skolor. Skolors vinstintresse står i motsättning till skolans övergripande uppdrag. Vinstsyftande bolag och utbildningskoncerner ska därför inte få driva sko- lor med offentliga bidrag. vill också öka lärartätheten inom fritidsverksamheten. vill ge barn till arbetslösa och föräldralediga rätt till för- skola . Barnomsorgen behöver också i högre grad anpassas till alla föräldrars behov. Tillgången till barnomsorg på obekväm arbetstid behöver därför öka. Motionärerna anser också att barngrupperna inom förskolan måste minska och att vidareutbildning av barnskötare bör stimuleras. Sammantaget avsätter för riktade satsningar inom förskolan. anser att vinstdriven hälso- och sjukvård inte bör vara tillåten. Det motverkar strävan att ge vård efter behov. Sjukhus ska inte heller få säljas. Problemen inom sjukvården har ett samband med personal- situationen och motionärernas riktade förstärkningar ska i huvudsak använ- das till att anställa fler och arbeta förebyggande. vill också att betald utbildning av specialistsjuksköterskor införs samt att läkemedel till barn görs helt avgiftsfria. Äldreomsorgen får allt mindre resurser. Andelen äldre som får offentlig äldreomsorg har nästan halverats . Sammanlagt vill skjuta till till äldreomsorgen . De tillförda resurserna ska bl.a. läggas på ökad bemanning inom äld- reomsorgen, bättre personaltäthet inom samt en maxtaxa för hemtjänst. menar att regeringens förändringar inom sjukförsäkringen har lett till att sjuka står utan ekonomisk ersättning. Fyrkantiga tidsgränser har ansetts viktigare än huruvida personen blivit tillräckligt frisk för att arbeta. Motionärerna motsätter sig regeringens minskade bidrag till före- tagshälsovården som riskerar att minska ohälsan i arbetslivet ytterligare. Sjukförsäkringen bör enligt snarare individanpassas så att människor kan få ersättning i fler steg än i dagens system. Inkomsttaket för maximal sjukpenning bör också höjas. De föreslagna förändringarna i sjukpenningen och sjukersättningen beräknas kosta drygt 4 miljarder kro- nor . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Bättre livsvillkor för unga Unga vuxna tillhör 2000-talets stora förlorare. Enligt har det blivit betydligt svårare för unga att få ett jobb. Arbetslösheten bland unga uppgår till . Bostadsbristen gör det svårt för unga att flytta hemifrån, nästan var fjärde ung vuxen bor hemma. De försämrade trygg- hetssystemen har gjort det i stort sett omöjligt för unga att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning. vill förbättra ungas livsvillkor och möjligheter och föreslår åtgärder inom flera områden. Motionärerna vill se en absolut gräns för hur länge en person kan vara visstidsanställd innan han eller hon ges företräde till ett fast jobb. Tydliga kriterier för när en anställning får vara tidsbegränsad ska också införas. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten behövs en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik. vill att unga tidigt ska få individuellt anpassade åtgärder hos Arbetsförmedlingen, utan att behöva invänta fasta tidsgränser. Alla unga bör också ges rätt att få en fullständig gymnasieutbildning. Generationsväxlingen i arbetslivet bör sti- muleras genom utbildningsvikariat, traineeanställningar och lärlingsanställ- ningar i yrken med stora rekryteringsbehov . Motionärerna anser också att kommunerna ska kunna garantera samtliga 17- åringar sommarjobb . Studenters möjligheter att studera under rimliga former ska stärkas. Samt- liga yrkesutbildningar ska ge högskolebehörighet. menar att möjligheten att kunna läsa vidare ska vara för alla. Motionärerna vill vidare att studiemedlen höjs och att bidragsdelen stegvis höjs för att stärka studenternas ekonomiska situation. Studiemedelsreformen beräknas kosta . För att ytterligare bredda rekryteringen till högskolan avsätts resurser för 6 200 fler högskoleplatser än i regeringens förslag . Den akuta bostadsbristen slår hårt, särskilt mot unga. vill därför införa ett investeringsstöd på för bostads- byggande med målet att 40 000 bostäder byggs , varav drygt hälften hyresrätter. Stödet ökas med ytterligare 2015– 2016. Investeringar för fler jobb De offentliga investeringarna som andel av BNP har fallit . Framför allt har de kommunala investeringarna minskat. De låga inve- steringarna är ett stort problem. Sambandet mellan nivån på de offentliga investeringarna och arbetslösheten är starkt. Då investeringarna är höga är arbetslösheten låg. vill därför se en ökning av de offentliga investeringarna inom flera områden. Motionärerna anser att investeringar i grön infrastruktur bidrar till att uppnå både miljö- och klimatmål. I budgetmotion avsätts för större investeringar i grön infrastruktur. Huvuddelen av dessa medel riktas mot investeringar och underhåll i järn- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN väg och lokal spårtrafik. Stora resurser bör enligt motionärerna också läggas på investeringar i grön teknik och energiomställning, bl.a. genom stöd till energiforskning, energiteknik och ett särskilt klimatprogram. vill att ett särskilt stöd till upprustning av välfärdslokaler och ett tillgänglighetsstöd för att bygga bort hinder i offentliga miljöer införs. Totalt avsätts för detta ändamål . Ett hållbart arbetsliv med plats för fler Arbetslösheten är hög och långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt sedan regeringen tillträdde 2006. Regeringen konstaterar själv att matchningen på arbetsmarknaden tydligt har försämrats. anser därför att arbetsmarknadspolitiken måste läggas om i grunden och vill se stora sats- ningar på utbildning för förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Motio- närerna förespråkar stora satsningar för fler utbildningsplatser på komvux, yrkesvux, och inom arbetsmarknadsutbildningar. Totalt avsätter för att finansiera 48 500 subventionerade anställningar såsom traineeanställ- ningar, lärlingsanställningar, övergångsjobb, utbildningsvikariat och lönebi- dragsanställningar. anser också att regeringens förändringar av arbetslöshetsförsäkringen har fått till följd att en stor grupp arbetslösa står utan ersättning från försäkringen. Därför bör arbetslöshetsförsäk- ringen reformeras i grunden. Motionärerna föreslår bl.a. en höjning av den högsta och den lägsta dagpenningen samt en höjning av ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden. Motionärerna vill också se en avveckling av fas 3. anser att skatter ska tas ut för att finansiera åtaganden som medborgarna anser vara gemensamma angelägenheter. Målsättningen med skattepolitiken är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnader och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Reger- ingens skattepolitik har främst gynnat höginkomsttagare. förslag syftar till att öka rättvisan i skattesystemet. Motionärerna vill se ändringar av jobbskatteavdraget och föreslår höjd skatt för högre inkomster från inkomster . För inkoms- ter får man inget jobbskatteavdrag. avvisar regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag i dess helhet och motsätter sig även den höjda skiktgränsen för statlig skatt. Motionä- rerna vill också införa en princip om lika skatt för lika inkomst och förordar därför skattesänkningar för t.ex. sjuka, arbetslösa, föräldralediga och förtidspensionärer. vill att skattereduktionen för hushållsnära tjänster och skat- tereduktionen för gåvor till ideella organisationer avskaffas samt att avdrags- rätt för medlemsavgiften till såväl fackförbund som arbetslöshetskassan införs. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Under föregående mandatperiod sänkte regeringen arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda i vissa åldrar. Syftet var att skapa jobb för unga. Reformen är enligt motionärerna kostsam och har inte haft avsedd effekt, och vill därför ta bort nedsättningen av arbetsgivarav- gifterna. anser vidare att bolagsskatten bör höjas till och restaurangmomsen till . Motionärerna konstaterar att ökad ojämlikhet och en oreglerad finanssek- tor var två av orsakerna till finanskrisen. Finanssektorn är underbe- skattad, och ställer sig därför bakom förslag till skatt på finansiella transaktioner. Vidare anser att fastighetsbeskattningen bör förändras så att de som äger värdefulla fastig- heter betalar mer. vill motionärerna avskaffa fastighetsskatten för hyreslägenheter. vill införa en arvs- beskattning. Skatter och avgifter är viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställ- ningen. anser att koldioxidskatt är ett effektivt medel för att minska utsläppen av växthusgaser. En höjning av koldioxidskatten med föreslås därför. För att kompensera boende i gles- bygd bör fordonsskatten i 36 glesbygdskommuner sänkas. vill vidare att ett särskilt stöd införs för små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling med fokus på miljö och klimat. Jämställdhet, inkludering och antidiskriminering ekonomiska politik syftar till att omfördela makt och resur- ser så att kvinnor och män ges samma utrymme och möjlighet att försörja sig, förfoga över sin egen tid och vara delaktiga i beslut som rör det egna livet och samhället. Att öka kvinnors deltagande i arbetslivet är viktigt för ökad jämställdhet och ger även positiva effekter på den mer övergripande samhällsekono- miska utvecklingen. Enligt skulle den offentliga sektorns finanser stärkas med 15 miljarder om kvinnor förvärvsarbetade i samma utsträckning som män. vill därför genomföra strategiska reformer för att öka jämställdheten i arbetslivet. Reformerna omfattar en individualisering av föräldraförsäkringen, de tidigare beskrivna satsning- arna på bl.a. vården och skolan samt stärkt barnomsorg. vill vidare ändra lagstiftningen så att fasta jobb på heltid blir på arbetsmarknaden. Diskrimineringen av utomeuropeiska invandrare i arbetslivet tar sig flera uttryck. Arbetslösheten är högre inom denna grupp och de har svårare att få jobb som motsvarar deras utbildning och kvalifikationer. tidigare beskrivna åtgärder för att förbättra matchningen på arbetsmarkna- den är särskilt viktig för att öka invandrares deltagande i arbetslivet. Motionärerna anser vidare att språket är en nyckel för att bli delaktig i 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN samhället och vill därför stärka kvaliteten i utbildningen i svenska för invandrare. Ökad individualisering och fler undervisningstimmar är två kon- kreta reformer. Slutligen anser att () bör få ökade resurser och ett utökat uppdrag. Det behövs förebyggande insatser och möjlighet att beivra diskriminering, och DO har varken medel eller mandat att utföra detta . 2.6.1 Alternativa bedömningar av de offentliga finanserna I tabell 2.26 jämförs regeringens bedömning av det offentliga finansiella sparandet med motsvarande bedömningar från ESV, KI och . KI:s prognos är publicerad , ESV:s och Riks- bankens . Regeringens och ESV:s prognoser baseras på oföränd- rade regler medan KI:s och prognoser bygger på bedöm- ningar av finanspolitiska åtgärder som ännu inte beslutats eller aviserats. Som framgår av tabellen råder en ganska stor överensstämmelse mellan regeringens bedömning och övriga bedömares prognoser för det faktiska finansiella sparandet åren 2013–2017. I bedömningarna av det konjunktur- justerade sparandet är avvikelserna mellan regeringen och övriga bedömare relativt stora –2015 för att överensstämma ganska väl åren därefter. Tabell 2.26 Alternativa bedömningar av det offentliga finansiella sparandet -1,2 -1,5 -0,4 -1,8 -1,4 -0,2 -1,3 -1,5 -0,6 -1,3 -1,1 -0,2 Konjunkturjusterat finansiellt sparande 1 -0,9 -0,6 -0,8 -0,8 -0,1 Regeringens siffror avser här det strukturella sparandet som är mest jämförbart med det som KI och ESV benämner konjunkturjusterat sparande. Här räknas det finansiella sparandet i procent av potentiell BNP hos KI och regeringen och i procent av trend-BNP hos ESV. Enligt ESV visar indikatorerna för utvärdering av överskottsmålet att målet inte nås . stärks sparandet genom att de offentliga utgifterna ökar svagare än BNP. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Enligt KI kan regeringens inriktning på finanspolitiken motiveras med hänsyn till det svaga konjunkturläget, men den kräver åtstramningar fram- över. För att överskottsmålet ska uppfyllas krävs enligt KI åtstramningar motsvarande av BNP 2015–2017. bedömer att det finansiella sparandet i offentlig sektor upp- går till –1,av BNP 2014. I takt med att konjunkturen förbättras bedöms det finansiella sparandet enligt förstärkas till –0,2 pro- cent 2015 och till 2016. Ekonomirapport från Kommuner och Landsting I Ekonomirapporten från kommuner och landsting, publicerad , presenteras bl.a. den ekonomiska situationen för kommuner och landsting och dess förutsättningar . Enligt rapporten väntas engångsintäkter från Försäkring bidra till ett positivt resultat för sektorn 2013. Resultatet väntas summeras till ett överskott på ca för sektorn som helhet. därefter ser det kärvare ut till följd av demografiska förändringar och stora investeringsbehov, vil- ket väntas medföra ökade kostnader. Rapportens bedömning är att det kommer att ske en hel del besparingsåtgärder, varför kostnads- ökningarna bedöms bli måttliga. Resultatet beräknas trots bespa- ringsåtgärder bli ca . Detta förklaras av att skatteintäk- terna väntas öka relativt långsamt, statsbidragen antas ligga kvar på oförändrade nivåer som investeringsbehoven bedöms vara stora. Om sektorn sammantaget ska klara ett resultat på åtminstone halva den nivå som är att betrakta som god ekonomisk hushållning, 9 miljarder kro- nor, beräknas landstingen behöva höja skatten med ytterligare . Kommunerna beräknas däremot klara detta resultat med oföränd- rad skattesats. 2.6.2 Aktuella utredningar och rapporter SOU 2013:73 En utvecklad budgetprocess – ökad tydlighet och struktur Regeringen beslutade att tillkalla en parlamenta- riskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en översyn av budgetpro- cessen (dir. 2012:124). Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande till finansministern. Kommitténs översyn av budgetprocessen har utgått från det ramverk som infördes samt de förändringar som införts, såsom bestämmelsen i den nya budgetlagen (2011:203). Det har konstate- rats att budgetprocessen i stora delar är oreglerad och vilar på en ordning av praxis och överenskommelser. Översynen har resulterat i att kommittén föreslår en viss reglering av etablerad praxis och att vissa bestämmelser i riksdagsordningen och budgetlagen görs tydligare. Kommittén föreslår bl.a. att det införs en bestämmelse i riksdagsordningen om att i ram- beslutsprocessens första steg ska fatta beslut med anledning av sådana 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN budgetpolitiska mål som har beslutat om att använda. Kommit- tén föreslår också att det införs en bestämmelse i budgetlagen om att regeringen vid en bedömd avvikelse från överskottsmålet ska redogöra för hur en återgång ska ske. Vidare föreslår kommittén att det tydliggörs i riks- dagsordningen att ska använda den s.k. rambeslutsprocessen vid beslut om budgeten, där regeringen och oppositionens budgetförslag ställs mot varandra som paket och budgeten beslutas i två steg. De föreslagna ändringarna bör enligt kommittén träda i kraft och således tillämpas i och med behandlingen av budget. När det gäl- ler kommitténs förslag till författningsändringar stod sju av åtta partier bakom förslagen. I betänkandet finns tre reservationer. förslag – Individuellt anpassad amorteringsplan Förslaget överlämnades till regeringen . Finansinspek- tionen konstaterar i förslaget att de svenska hushållens skuldsättning är hög och att bolånen svarar för den största delen. Den höga skuldsättningen medför risker för enskilda hushåll och gör den finansiella stabiliteten mer sårbar. De svenska hushållen amorterar också allt mindre. har fått i uppdrag att stärka grunden för en sund amorteringskultur. Det förslag som presenterats bygger på att bolånefö- retagen ska ge, och för kunderna motivera, en individuellt anpassad amor- teringsplan. Den slutliga amorteringsplanen ska föregås av en diskussion om olika alternativ som beskrivs med räkneexempel. Den slutligt före- slagna planen ska ligga i konsumentens långsiktiga intresse. För att regler- ingen ska kunna införas måste ändringar först genomföras i konsumentkre- ditlagen. Tidplanen är därför beroende av regeringens planering i frågan. 2.6.3 överlämnade eller aviserade propositioner 2013/14:14 Förstärkt nedsättning av egenavgifter I propositionen föreslås att nedsättningen av egenavgifterna förstärks genom att avdraget vid avgiftsbe- räkningen höjs till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsav- giften. I propositionen föreslås också att begränsningsregeln för delägare i handelsbolag och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet tillsam- mans slopas. Den offentligfinansiella nettokostnaden för förslaget beräknas till . Ändringarna föreslås träda i kraft . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Lagrådsremiss – Rättvisare regler vid förtidsbetalning av bostadslån Regeringen föreslår en ny modell för beräkning av s.k. ränteskillnadsersättning vid bostadslån. Att betala ett bostadslån med bunden ränta har, på grund av hur den nuvarande beräkningsmodellen är utformad, kunnat bli oproportionerligt dyrt för konsumenten. Förslaget syftar till att nå en mer rimlig ränteskill- nadsersättning som svarar bättre mot kreditgivarens förlust. En lägre räntes- killnadsersättning gynnar även konsumenternas rörlighet på bankmarkna- den och leder därmed till bättre konkurrens. Förslaget innebär att ränteskillnadsersättningen ska beräknas med utgångspunkt i räntan på bostadsobligationer och inte, som enligt den nuvarande modellen, räntan på statspapper av olika slag. I lagrådsremissen föreslås även en begräns- ning av kreditgivarens rätt att få betalt , när den säkerhet som ställts för lånet har försämrats till följd av en allmän prisnedgång på bostads- marknaden. En sådan nedgång ska aldrig ge kreditgivaren rätt att säga upp lånet . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2013/14:30 Vissa avgiftsfrågor på finansmarknadsområdet Regeringen föreslår i pro- positionen en ny lag med kompletterade bestämmelser till tillsynsförord- ningen. Förslaget syftar till att ska kunna ta ut avgifter för inspektionens tillsyn och prövning av ansökningar och anmälningar med anledning av EU-förordningen. Lagen bedöms inte ge några omedel- bara effekter på samhällsekonomin. Lagen föreslås träda i kraft . 2.7 ställningstagande till riktlinjerna Offentliga finanser och budgetpolitiska mål har klarat den ekonomiska nedgången bättre än de flesta andra län- der. De senaste årens avmattning har kunnat mötas med en aktiv finanspo- litik med tydligt fokus på strukturellt viktiga åtgärder.