bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — 2012/13:UbU7 Skolväsendet behandlar i detta betänkande 145 motionsyrkanden om frågor som rör skolväsendet från den allmänna motionstiden . Av dessa föreslås att 58 motionsyrkanden bereds förenklat eftersom de i huvudsak överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna tar upp frågor om skolpolitik och skolreformer, kommunernas resurstilldelning, fristående skolor, skolplikt och rätt till utbildning, skolans värdegrund, betyg, legitimationsfrågor, lärarfortbildning i vissa ämnen, studie- och yrkesvägledning, skolbibliotek, IT i skolan, elevhälsa, mobbning och diskriminering, jämställdhet och genus, inflytande i skolan samt vissa undervisningsämnen. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade och beslutade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder samt i övrigt pågående utrednings- och beredningsarbeten inklusive beredningen av den parlamentariskt sammansatta (U 2011:04) betänkande. I betänkandet finns 37 reservationer från S, MP, SD och V samt 1 särskilt yttrande från S och MP och 2 särskilda yttranden från V. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:So484 av (M) yrkande 5, 2012/13:Ub218 av och (båda S), 2012/13:Ub257 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7 och 16. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) Utbildning för specialskolans målgrupp 2012/13:Ub400 av (M) och 2012/13:Ub453 av m.fl. (MP). Reservation 3 (MP, V) 2012/13:Ub316 av och (båda S), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2012/13:Ub498 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 4 (S, MP, V) Tilläggsbelopp till elever i behov av särskilt stöd 2012/13:Ub310 av och (båda MP). Reservation 5 (MP) Nationella regler för resursfördelningen i skolan 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 6 (V) Förutsättningar för fristående skolor 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkandena 13, 2012/13:Ub353 av och (båda S), 2012/13:Ub359 av m.fl. (S), 2012/13:Ub452 av (S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 7 (S, SD) Reservation 8 (V) Övrigt om fristående skolor 2012/13:Ub324 av och (båda SD), 2012/13:Ub415 av Shadiye Heydari och (båda S), 2012/13:Ub447 av och (båda S), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 9 (SD) 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 25. Reservation 10 (SD, V) Välja skola utifrån fakta 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 26. Reservation 11 (SD) Skolplikt och rätt till utbildning 2012/13:Ub223 av (KD), 2012/13:Ub247 av (S), 2012/13:Ub252 av i (S), 2012/13:Ub325 av (M), 2012/13:Ub419 av (M), 2012/13:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 12 (SD) 2012/13:Ub230 av (KD), 2012/13:Ub241 av m.fl. (MP), 2012/13:Ub398 av (KD) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8. Reservation 13 (MP, V) Reservation 14 (SD) 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 7. Reservation 15 (MP) Nationella prov och omprövning av betyg 2012/13:Ub207 av och (båda KD) och 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6. Reservation 16 (MP, V) 2012/13:Ub246 av (S), 2012/13:Ub389 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:Ub404 av (S). Reservation 17 (MP, V) Kompletterande utbildning för förskollärare 2012/13:Ub446 av m.fl. (S). Reservation 18 (S, V) Fortbildning i vissa ämnen 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 3 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 19 (MP) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) 2012/13:Ub271 av (KD) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 22 (S, V) 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 23 (S) 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 24 (V) 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 25 (V) 2012/13:Ub456 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 26 (MP) Nationell IT-strategi för skolan 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 27 (S, MP, V) 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 28 (V) 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2012/13:Ub493 av (M). Reservation 29 (S, V) Diskriminering och kränkande behandling 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub355 av (S), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30 samt 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 30 (S) Reservation 31 (MP, V) Reservation 32 (SD) 2012/13:Ub212 av m.fl. (V) yrkandena 24, 2012/13:Ub444 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 32. Reservation 33 (S) Reservation 34 (V) 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 34 och 35. Reservation 35 (S) Reservation 36 (MP) 2012/13:Ub339 av (M), 2012/13:Ub345 av (M), 2012/13:Ub420 av (M) och 2012/13:Ub430 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 37 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (SD), (MP), (KD) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 145 motionsyrkanden som rör övergripande skolfrågor från den allmänna motionstiden , varav 58 behandlas förenklat. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkandena avser frågor om skolpolitik och skolreformer, skattemedel till skolan, utbildning för specialskolans målgrupp, resurser efter behov, tilläggsbelopp till elever i behov av särskilt stöd, nationella regler för resurstilldelningen i skolan, fristående skolor, välja skola utifrån fakta, skolplikt och rätt till utbildning, skolans värdegrund, betyg, nationella prov och omprövning av betyg, legitimationsfrågor, fortbildning, studie- och yrkesvägledning, skolbibliotek, IT i skolan, elevhälsa, mobbning och diskriminering, jämställdhet och genus, inflytande i skolan samt vissa undervisningsämnen. Flera av motionsyrkandena tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför förenklat. En förteckning över dessa motionsyrkanden finns i bilaga 2. informerades av Nationella skolbiblioteksgruppen om aktuella frågor, av statssekreterare , , om arbetet med lärarlegitimationen, av utvärdering (IFAU) om verksamheten vid institutet samt av Specialpedagogiska myndigheten om verksamheten vid myndigheten. besökte utskottet och fick bl.a. information som rörde skolväsendet. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och huvudmän. I det här betänkandet behandlas skolformsövergripande frågor. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör specifika skolformer i egna betänkanden: betänkande 2012/13:UbU4 om förskolan, betänkande 2012/13:UbU5 om och fritidshemmet, betänkande 2012/13:UbU6 om gymnasieskolan samt betänkande 2012/13:UbU9 om vuxenutbildningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningen inom skolväsendet, val av skola, utbildning för specialskolans målgrupp och utbildning i hållbar utveckling. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V) och 3 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 1 begär motionärerna att en modern kunskapsskola skapas för alla med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor och det kräver ett skolsystem där den enskilde elevens utveckling står i centrum. Den svenska skolan har levererat allt sämre resultat, och tappar svenska elever i internationella kunskapsmätningar. Socialdemokraterna prioriterar investeringar i lärarna och bättre undervisning, ökad likvärdighet och minskade sociala klyftor i skolan samt fokus på de framtidskompetenser som eleverna behöver som medborgare och löntagare eller företagare. I motionens yrkande 2 konstateras att det behövs en långsiktig skolpolitik. Det är inte rimligt att barn under sin skoltid kan få uppleva fyra olika regeringar med olika skolpolitik. Lärare och elever måste få veta vad som gäller. Motionärerna är därför beredda att medverka till breda överenskommelser om viktiga skolfrågor så att skolans personal kan få långsiktiga och hållfasta förutsättningar för att lyckas. I motionens yrkande 7 framhåller motionärerna att bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje elev når målen och utvecklar sin fulla potential. För att höja resultaten för alla elever i skolan behöver skolan ha höga positiva förväntningar på alla elever. Undervisningen ska individanpassas men det egna arbetet behöver minska eftersom det har lett till såväl lägre generella kunskapsresultat som större skillnader. I yrkande 16 pekar motionärerna på att det behövs utmaningar för duktiga elever. För dessa elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära att det ska bli lättare att kunna lära sig mer och få djupare kunskaper. Den elev som vill ska kunna läsa kurser på gymnasienivå. I partimotion 2012/13:Ub257 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att den utredning som ska utvärdera och analysera de stora skolreformerna ges ett tilläggsuppdrag om att ta fram förslag på hur staten åter kan bli huvudman för den svenska skolan. För att nå en nationell likvärdighet i utbildningen måste staten få en tydligare roll för att samordna och stödja skolans arbete. Alla skolor i hela landet måste garanteras likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Det ska inte spela någon roll i vilken kommun eller skola en elev går. För att alla elever ska få en likvärdig utbildning måste staten garantera detta. I partimotion 2012/13:Ub257 av m.fl. (V) yrkande 1 framhålls att ett införande av närhetsprincipen skulle kunna motverka vissa problem med segregeringen. I första hand ska varje elev gå i en skola så nära hemmet som möjligt. Geografisk närhet ska ge företräde om fler elever önskar gå i samma skola än det finns plats för. I motion 2012/13:So484 av (M) yrkande 5 begärs att det ska bli svårare för kommunerna att stoppa möjligheten för elever i att gå i skolor som ligger i andra kommuner än den eleverna i fråga är skattskrivna i. Enligt motionären hämmar lagstiftningen valfriheten då elever eller föräldrar som hellre vill välja en skola i en annan kommun endast får det om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Utbildning för specialskolans målgrupp I motion 2012/13:Ub453 av m.fl. (MP) begärs att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska få i uppdrag att ansvara för en nationell samordning av och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever samt för dövblinda elever. Det behöver utvecklas ett arbete som fokuserar på den här elevgruppens möjligheter och förmågor. Arbetet ska leda till bättre omvärldsbevakning, resultatuppföljning och kvalitetssäkring. I motion 2012/13:Ub400 av (M) begärs att begreppet särskola ses över bl.a. mot bakgrund av att begreppet har fått en negativ klang i samhället och då konstaterat att särskolan kan innebära begränsningar för elevers möjligheter till vidare utbildning och karriär på arbetsmarknaden. Utbildning i hållbar utveckling Motion 2012/13:Ub218 av och (båda S) behandlar frågan om utbildning i hållbar utveckling nationellt och internationellt. Motionärerna anser att det finns starka skäl för att hållbar utveckling förs in som ett viktigt perspektiv i utbildningen på alla nivåer inom bl.a. förskolan, och gymnasieskolan. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen sedan regeringsskiftet har initierat ett stort antal reformer som genomförs i hela skolväsendet och kan konstatera att för regeringen har det primära syftet med utbildningspolitiken varit att stärka kunskapsuppdraget. inleddes ett historiskt läsår för den svenska skolan. En ny sammanhållen skollag började tillämpas som omfattar utbildning fr.o.m. förskola t.o.m. vuxenutbildning. Skollagen utgör basen för kunskap, valfrihet och trygghet i hela skolväsendet. En ny lärarutbildning startade med syfte att garantera lärar- och förskollärarutbildningar av hög kvalitet som lever upp till skolans och förskolans behov. Ett system med legitimation för lärare och förskollärare som bedriver och ansvarar för undervisningen infördes. Det infördes även nya och mer rättvisa betyg enligt en ny betygsskala med fler steg samt nya kurs- och läroplaner med tydligare mål och mer fokus på kunskap. En ny reformerad gymnasieutbildning infördes med fler nationella inriktningar att välja på. De grundläggande syftena med utbildningen inom skolväsendet framgår av skollagens (2010:800) första kapitel. Utbildningen ska syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska också främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de kan utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Dessa bestämmelser kompletteras av bestämmelser i respektive skolformskapitel som anger syftet med utbildningen i den aktuella skolformen samt av läroplanerna och kursplanerna för varje skolform. I 1 kap. 9 § skollagen anges att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Begreppet likvärdig innebär inte att utbildningen ska vara likformig i betydelsen likadan utan att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Hur verksamheten ska utformas för att nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. (Se prop. 2009/10:165, s. I den nya skollagen infördes en bestämmelse i 3 kap. 3 § skollagen om barnens och elevernas lärande och personliga utveckling som inte hade sin motsvarighet skollag. I bestämmelsen sägs att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Utskottet kan konstatera att regleringen inte innebär att huvudmannen kan nöja sig med att en elev når den lägsta godtagbara kunskapsnivån. Syftet är att markera att ambitionen måste vara högre än så. Tillgängliga resurser kan inte heller bara riktas mot de svagaste eleverna, utan även de som har lättare att nå utbildningens mål har rätt till ledning och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. (Se prop. 2009/10:165 s. När det gäller yrkanden om kunskapsresultaten i skolan vill utskottet lyfta fram att en av de viktigaste förändringarna i skollagen var att rättigheterna för den elev som behöver stöd och hjälp stärktes. Kraven på att utreda en elevs behov av särskilt stöd har blivit tydligare, bl.a. genom att skyldigheten att utreda en elevs behov av särskilt stöd ska ske skyndsamt. En annan förändring var skyldigheten att ge särskilt stöd till elever med andra svårigheter än svårigheter i skolarbetet. Med uttrycket andra svårigheter i sin skolsituation avses sådana situationer där en elev behöver särskilt stöd även om det inte finns någon anledning befara att han eller hon inte ska nå de kunskapskrav som minst ska nås. I utredningen ska elevens synpunkter inhämtas. (Se prop. 2009/10:165 s. Utskottet kan konstatera att utbildningsväsendet står inför stora utmaningar. Många undersökningar tyder på att svenska elevers kunskapsresultat sjunker och alltför många elever lämnar fortfarande såväl grund- som gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Utskottet är medvetet om att det tar tid att förändra skolan. Med en ny skollag, en ny lärarutbildning, ett nytt legitimationssystem, en ny läroplan, en ny gymnasieskola och ett nytt betygssystem tar det ett tag innan reformerna får effekt på elevernas resultat. Förbättrade kunskapsresultat kräver en mängd insatser på olika nivåer. Det handlar såväl om att stödja elever som har svårt att nå målen som att sporra de elever som har lätt att lära. Utskottet vill mot bakgrund av detta peka på några ytterligare insatser som pågår för att förbättra den svenska skolan och elevernas resultat. startade försök med riksrekryterande spetsklasser för elever i årskurs 79. Elever på spetsutbildningarna ska bl.a. kunna läsa och få betyg i gymnasiekurser. Skolorna får utforma egna prov och tester för antagning och urval av elever. Spetsutbildningen gäller utbildning i något eller några av ämnena engelska, matematik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik eller kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap) eller språkval. har sammanlagt beviljat 18 skolor tillstånd att delta i försöksverksamheten med spetsutbildning. ska utvärdera försöksverksamheten och lämna en redovisning till regeringen. påbörjas arbetet med utvärderingar. Utvärdering av de senaste årens skolreformer Regeringen har med utgångspunkt i utbildningsutskottets betänkande och tillkännagivande (2010/11:UbU7) gett utvärdering (IFAU) i uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer (U2012/7283/S och U2011/2269/S). IFAU ska sammanställa egeninitierade och andras för detta uppdrag relevanta utvärderingar och uppdrag. IFAU kan komplettera med nya studier om så krävs för att kunna ge en samlad bild. Uppdraget omfattar grund- och gymnasieskolan. IFAU ska i genomförandet av uppdraget, där det är möjligt, särskilt beakta aspekter som betygsresultat och fullföljandet av utbildning, liksom kön, utländsk bakgrund och tid i . Uppdraget ska redovisas till () . Utvärdering av kausala effekter på kommunaliseringen Regeringen har tillsatt en utredning som ska utvärdera eventuella kausala effekter av kommunaliseringen för elevernas studieresultat, läraryrkets status, lärarnas och rektorernas arbetsuppgifter samt likvärdigheten i skolväsendet (U 2012:09, dir. 2012:84). Därutöver ska utredaren analysera hur kommunerna, med utgångspunkt i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, har styrt skolverksamheten när det gäller planering, uppföljning, utvärdering, lokalt utvecklingsarbete och lärarnas kompetensutveckling. Det ingår inte i utredarens uppdrag att lämna förslag på förändringar av huvudmannaskapet inom skolväsendet. Utredning om förbättrade resultat i Regeringen har även tillkallat en särskild utredare som ska bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt (U 2012:04, dir. 2012:53). Utredaren ska dessutom utreda vilka data som behövs för att i ökad utsträckning kunna utvärdera de reformer som genomförs på skolområdet och belysa hur reformer på skolområdet bör genomföras för att underlätta utvärdering. Utredaren redovisade den del av uppdraget som avser att bedöma när åtgärderna för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt (SOU 2013:30). Uppdraget ska slutredovisas . Uppgörelse i den parlamentariska Utskottet noterar att det finns en överenskommelse (UbU, dnr 2045-2012/13) mellan en majoritet av partierna (M, FP, C, KD, S och MP) i den parlamentariskt sammansatta (U 2011:04). Överenskommelsen behandlar följande frågor. Prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller vandel och ekonomisk skötsamhet Prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet Obligatoriskt samråd mellan kommunen och friskolan för bättre samarbete och lika villkor Meddelarskydd för anställda vid friskolor Öppenhet, insyn och offentlighet Skärpta sanktioner vid allvarliga brister Snabbspår i Skolinspektionen för brådskande ärenden m.m. Frågan om reglering av syftet med bolag som bedriver skolverksamhet Frågan om skolors utrymme för nytänkande och innovation kommer att överlämna sitt betänkande . Utskottet anser att det pågående reformeringsarbetet bör inväntas och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub257 (V) yrkande 2 och 2012/13:Ub465 (S) yrkandena 1, 2, 7 och 16. När det gäller frågan om att det bör bli svårare för kommunerna att stoppa möjligheten för elever att gå i en skola i en annan kommun vill utskottet upplysa om vad som sägs i 10 kap. 25 § skollagen. Bestämmelsen ger en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Det bör uppmärksammas att det alltså är den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning som ska göra prövningen. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). Utskottet vill även uppmärksamma att det i 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen, eller det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Utskottet anser att det inte finns skäl för någon ändrad reglering på området och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub257 (V) yrkande 1 och 2012/13:So484 (M) yrkande 5. Utbildning för specialskolans målgrupp När det gäller yrkandet om att Specialpedagogiska skolmyndigheten bör få i uppdrag att ansvara för en nationell samordning av och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever samt för dövblinda elever kan utskottet konstatera följande. I skollagen regleras vilka barn som ska tas emot i specialskolan. Det är barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan och som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, i annat fall är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning (7 kap. 6 §). I 12 kap. samma lag regleras utbildningen för elever i specialskolan. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som i egenskap av nationell samordnare ska stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk (dir. 2013:29). Syftet med uppdraget är att öka elevernas måluppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnadshavare att i större utsträckning välja skola. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser därmed att yrkandet har tillgodosetts och avstyrker motion 2012/13:Ub453 (MP). Beträffande yrkandet om att man bör se över begreppet särskola på grund av risk för begränsningar för elevers möjligheter till vidare utbildning vill utskottet inledningsvis lyfta fram utbildningsministerns svar på den skriftliga frågan 2007/08:605.