bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör visa hur objektramar återinförts i regeringens redovisning till av planerad och beställd försvarsmateriel i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (kap. 7.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Militärkommando ska återuppsättas 2014 (kap. 10.1). bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 50 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt tabellen i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening att inriktningen av den ekonomiska politiken för utgiftsområde 6 –2023 bör vara i enlighet med tabellen i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Vi lever nu i av tydliga förändringar i vårt närområde, där kravbilden på vår försvarsmakt successivt ökar. Det handlar om företeelser som upprustningen i , den ökade övnings- och underrättelseverksamheten i vårt närområde, den ökade nationalismen i , erfarenheterna från invasionen av och den utpressningssituation som har försatts i. Självfallet är detta en oroande utveckling som också påverkar den svenska, baltiska och nordiska säkerhetsmiljön.De stora övningar som ägt rum visar att den ryska militära kapaciteten och förmågan har ökat på ett tydligt sätt. Det genomförs en långsiktigt ekonomisk satsning, och man har uppfyllt sina planer och ambitioner på att förnya sin militära materiel.Från vår sida får vi inte blunda för det som sker utan måste ta till oss denna realitet och utifrån det dra slutsatser för egen del, nu och i framtiden.Svensk försvars- och säkerhetspolitik befinner sig därför i ett mycket viktigt och strategiskt avgörande skede. Den försvarsberedning som arbetar har därför en avgörande roll i att dra de riktiga slutsatserna av hur svenskt försvar behöver utvecklas nationellt, nordiskt och internationellt. Rimligtvis kommer resultatet av Försvarsberedningens arbete att ha större betydelse för hur svensk försvars- och säkerhetspolitik ska utvecklas än den budget som nu har att ta ställning till. Det som budgeten inte finner en lösning på är de stora underliggande ekonomiska problem som präglar Försvarsmakten. är underskotten inom förbandsverksamheten enligt myndigheten . När det gäller materielsidan handlar det enligt myndigheten om behov av tillskott på årsbasis i storleksordningen , det vill säga . Som försvarspolitiker måste vi våga se och säga att det är så här det ser ut. Vi måste inse att det finns realiteter. Vi kan inte blunda för denna del av verkligheten. Detta är viktiga frågor som framför allt Försvarsberedningen har bearbetat och prioriterat. Om dessa frågor inte kommer upp i detta sammanhang kommer värdet av Försvarsberedningens arbete snabbt att devalveras. Beredningen riskerar då att få hård kritik för att inte ha riktig markkontakt och präglas av orealism i sitt arbete. Det som jag nu har sagt är inte detsamma som att det bara är att säga: Leverera in pengar i anslagsökningar så är problemen lösta. Det handlar i första hand om att leverera en strategi som kan upplevas som seriös och som innehåller tydliga prioriteringar och att det finns en långsiktig linje som man kan uppfatta som trovärdig och som håller. Denna strategi och dess prioriteringar måste ta fasta på utvecklingen i vår omvärld och ha som yttersta syfte att främst måste kunna värna landets suveränitet, svenska rättigheter och intressen. Det är en viktig markering i Försvarsberedningens inledande arbete och tydliggör den nationella dimensionen i Försvarsmaktens framtida utmaningar. Första delen av beredningens arbete avslutades med en bred uppgörelse om den säkerhetspolitiska analysen, där bland annat förändringarna i vår nära omvärld markerades. handlar det om att åstadkomma motsvarande uppgörelse om den konkreta utformningen och inriktningen av svensk försvarsmakt . Förhoppningsvis tar vi ett nytt försvarspolitisk beslut som träder i kraft . Resultatet av detta beslut är viktigt inte bara för utan också för och de baltiska länderna. Vad vi beslutar om blir en viktig signal om framtida position och ambitioner. Vad vi gör påverkar också vår omvärld. När vi tittar på vår situation här i är den särskilt allvarlig på materielsidan. Beslutet om JAS, som var fullt nödvändigt och relevant, var tyvärr inte fullt ut finansierat, och det har fått effekter i materielplanen och skjutit andra projekt . Nödvändiga investeringar i nya ubåtar kommer att förstärka denna utveckling. har vi en oerhört stor utmaning framför oss när det gäller investeringsbehoven i ytfartygen inom marinen. Över i stort sett hela Försvarsmakten finns stora behov av både reinvesteringar och investeringar. Jag vill tydliggöra denna verklighet så att ingen ska kunna gömma sig bakom skönmålningar om hur bra och problemfri tillvaron är. På dessa punkter har vi nämligen problem. Jag tror att denna typ av diskussion, där man skönmålar och säger att det mesta är bra, i praktiken saknar värde och är att betrakta som politisk pamflett som inte tål konfrontationer med verkligheten. Från Socialdemokraternas sida förslår vi i detta läge några positionsmarkeringar i förhållande till regeringens budgetförslag. Vi lägger 100 miljoner mer på personalförsörjning respektive materiel. Vi markerar på detta sätt att vi ser problemen med avhopp och rekrytering inom personalförsörjningen och att vi ser bristerna på materielsidan. Vi anser inte att situationen är tillfredsställande. Vi flaggar upp dessa förhållanden i relation till Försvarsberedningens arbete att det här finns en uppgift som vi måste finna en lösning på. Det är nödvändigt för svensk försvarsmakts framtida trovärdighet. Visst kan man säga att det är ett steg i positiv riktning att regeringen tillför på personal . Men lägger man ett lika stort besparingsbeting som kommer att drabba just personalsidan. Hur utfallet ser ut på detta besparingsbeting vet vi ännu inte. Resultatet är högst osäkert. Regeringens agerande vilar här på alltför lösa grunder. Man ger med den ena handen och tar med den andra. Så ser sanningen ut. Jag vill här också markera att vi inte anser att regeringen i budgetförslaget gör en korrekt redovisning av situationen när det gäller Försvarsmaktens hantering av de så kallade personalmålen som man redogör för. Regeringen kritiserar Försvarsmakten för att inte ha fullföljt målen, utan att ta hänsyn till de förutsättningar som angetts gälla för att uppnå målen. Denna del av budgeten, som går under rubriken och antal anställda, skulle kunna vara intressant att granska med utgångspunkt från perspektiv på regeringens förmåga att skapa förutsättningar för en effektiv resurshushållning. Det går ändå att göra en del saker för att kortsiktigt åstadkomma en del positiva resultat som temporärt skulle kunna ge en effekt i positiv riktning. Det är sådant som vi faktiskt skulle kunna göra i anslutning till denna budgetbehandling. Vi kan konstatera att de internationella insatserna minskar i omfattning. Vi har avvecklat insatsen i Kosovo, och avvecklas till stor del insatsen i . har vi inga större nya missioner planerade. Från vår sida har vi föreslagit att man ska göra en avstämning om hur åtgången av pengar på anslaget för internationella insatser är. Troligtvis blir det möjligt att göra en årsbedömning där stora delar av de ca 1,9 miljarder som har avsatts för detta ändamål inte kommer att vara använda. I detta läge ska, enligt vår uppfattning, ekonomiska medel överföras till materielanslaget. Det skulle inte lösa problemen, med det skulle ändå bidra till någonting positivt. Det skulle kunna lätta upp exempelvis en del på reinvesteringssidan inom Försvarsmakten. Detta är någonting som man skulle kunna genomföra om man vill. Jag kan konstatera att vi föreslog en minskning av kontot för internationella insatser eftersom vi förutsåg att pengarna inte skulle gå åt. Så blev det också. accepterar regeringen det förslaget och minskar detta med 300 miljoner. Men man tycks inte vilja inse att stora delar av årets budget faktiskt också riskerar att förbli oanvänd. Vi tycker att dessa pengar gör större nytta inom försvarets eftersatta materielsida i stället för att med automatik kanske gå tillbaka till och . När jag säger detta innebär det ingen principiell positionsförflyttning i synen på internationella insatser. Vi är beredda att ställa upp om det finns FN-mandat som grund för internationella missioner, såväl fredsframtvingande som fredsbevarande. Vi förordar till och med ett ökat svenskt engagemang i FN:s fredsbevarande operationer. Detta handlar om en anpassning till de realiteter som är nu och de prognoser som vi med viss sannolikhet tror slår in. På det sättet bör man i ett mycket trängt läge använda pengarna på ett effektivt sätt. Det är detta det handlar om. Den budget som vi har att ta ställning till får betraktas som någonting som gäller tills vidare, i väntan på Försvarsberedningens resultat. Budgetförslaget löser inte dagens problematik vare sig när det gäller personal eller materiel. Det bygger inte heller på en tillräckligt genomtänkt strategi med tydliga prioriteringar som långsiktigt och som helhet ger svensk försvarsmakt en solid grund . vilar ett tungt ansvar på Försvarsberedningen att försöka bringa ordning och reda i en långsiktig strategi. En bred uppgörelse där kan skapa nödvändig stabilitet . Men vi är långt ifrån framme vid den punkten . Jag hoppas att vi ska komma till den. Det återstår mycket arbete. Men då måste man bland annat ta de frågor jag har nämnt här på allvar i beredningens arbete, och jag konstaterar för vår del att vi inte anser att de får sin lösning genom den här budgeten. Det ska bli intressant att senare höra kommentarer till och åsikter om frågan och hur hon ser på den långsiktiga strategin vad gäller förändrat omvärldsläge, mer övnings- och underrättelseverksamhet i vårt närområde, upprustning i ett alltmer nationalistiskt - som också på olika sätt markerar sin position i förhållande till omvärlden - samt behovet av ökat samarbete i . Vi ser också våra egna problem inom Försvarsmakten när det gäller personal och materiel. Vi har alltså mycket att göra. Vi har även en fråga som kanske särskilt bör uppmärksammas, nämligen läget i . Hur klarar vi ut position ? Det är en viktig fråga som också bör ut inom ramen för Försvarsberedningen. Jag vill göra den markeringen här i dag.Avslutningsvis vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på det särskilda yttrandet nr 1 från Socialdemokraterna och det särskilda yttrandet nr 5 från Socialdemokraterna och Vänstern. Jag yrkar bifall till reservation 1 från S, V och MP, reservation 2 från S och reservation 5 från S, V och MP.I detta anförande instämde (S). Förutsättningarna för försvars- och säkerhetspolitik har förändrats i grunden sedan slut. Globaliseringen har skapat och kommer fortsatt att skapa nya möjligheter och utmaningar. Den globala ekonomiska tyngdpunkten har förskjutits alltmer mot , och den säkerhetspolitiska miljön förändras av den teknologiska och demografiska utvecklingen. Osäkerheten kring utvecklingen i områden som och delar av och påverkar den globala säkerhetspolitiska miljön, och utvecklingen i vårt närområde är viktig för säkerhetspolitik. Sammantaget leder den fortsatta globaliseringen, tillsammans med geopolitiska överväganden, till en förändrad säkerhetspolitisk dynamik. Förändringar kan uppstå plötsligt, och skeenden utvecklas allt snabbare. Utmaningarna och hoten mot vår säkerhet är mer föränderliga och gränslösa än tidigare, och de kan vara såväl antagonistiska som icke-antagonistiska. Den globala världen med den i grunden positiva utveckling den medför ställer oss inför förändrade och nya utmaningar.Händelsen i då terroristen och massmördaren slog till och lamslog hela nationen visade med all tydlighet vilken typ av hot som står för dörren. Hela den händelsen visade på vilka brister som fanns i det norska samhället vad gäller samordning mellan Försvarsmakten och det civila samhället.Sverige är tyvärr inget undantag - om en liknande situation skulle inträffa i skulle vi vara lika handfallna som var . Vår debatt om svensk säkerhet handlar i första hand om JAS-plan, ubåtar eller köp av svenska vapenslag av olika valörer. Vi behöver naturligtvis moderna vapensystem, men synen på var hoten kommer ifrån är nästan uteslutande militärt och blickarna vänds österut.När det gäller synen på nordiskt samarbete upplever jag att vi har en gemensam syn mellan partierna. Jag hoppas att den synen kommer att fortsätta över Försvarsberedningens slutrapport . Ett nordiskt samarbete är viktigt, framför allt med som är militärt alliansfritt precis som vi i . Vi vill se en samordning som överensstämmer när det gäller en gemensam nordisk insatsenhet. I närtid bör ett fördjupat nordiskt samarbete rörande militär transportkapacitet, sjukvårdstjänst och utbildning etableras. För dessa uppgifter kan ett permanent strukturerat samarbete övervägas, och bör ta initiativet till detta. Att flera av våra nordiska grannar är medlemmar i bör enligt vår bedömning inte utgöra något hinder för ett närmare nordiskt samarbete på försvars- och säkerhetssidan.När det gäller bör vi ta initiativ till att skapa ett Östersjökommando i EU-regi och leda de säkerhetshöjande insatserna för sjöfarten i och i . På den civila sidan bör en tyngdpunkt läggas vid förebyggande verksamhet riktad mot cyberhot och terrorism samt organiserad brottslighet av ekonomisk och drogrelaterad karaktär. För att uppnå dessa mål ska vi föra en bredare säkerhetspolitik som kan ge landet en grundläggande trygghet och motverka risker för väpnad aggression riktad mot oss eller mot våra grannar.Våra internationella förpliktelser och bidrag till internationell fred och säkerhet utomlands ska vila på FN-beslut och ske i samverkan med andra EU-stater. måste skaffa sig en säkerhetsstrategi som vilar på en bredare grund än den vi har . En säkerhetsstrategi är inte något exklusivt just för det militära försvaret utan har sin giltighet över hela samhället. Globalisering innebär att det inte går någon skarp gräns mellan extern och intern säkerhet och mellan civila och militära åtgärder. En modern nationell säkerhetsstrategi måste omfatta alla dessa aspekter. Det är inte bara staten som efterfrågar säkerhet utan också dess invånare. behöver därför en nationell säkerhetsstrategi, och en sådan innebär inte att gränsen mellan civilt och militärt bör suddas ut - tvärtom är själva idén att skapa synergi och koordinering mellan statens olika resurser.Sverige är ett litet land, och vår strategiska handlingsfrihet är därmed begränsad. Detta innebär att vi inte ensamma kan möta många av dessa hot och risker. Vi kan till exempel inte själva skydda den internationella sjöfart som vårt välstånd är beroende av. Vi klarar inte ens att skydda svenska fartyg annat än i vårt närområde, trots att fartygen och deras besättningar täcks av de säkerhetspolitiska målen. Vi måste i ett skarpt läge lita till att vi får hjälp från det internationella samfundet.Den nationella säkerhetsstrategin ska klara ut de övergripande principerna för hur samhällets olika delar ska samverka för att just uppfylla målen för vår säkerhet gentemot prioriterade hot och risker. Strategin måste ha medborgarnas stöd. Den måste också ge en inriktning om var och i vilka sammanhang akuta insatser i första hand är aktuella, eftersom en sådan inriktning styr vilka resurser som behövs - utbildning, övning, doktrin och utrustning.Herr ålderspresident! Internationella insatser är här för att stanna. är en del av världen på gott och ont, och det går inte att vrida klockan tillbaka. Vi vill se fler svenska soldater i FN-ledda fredsbevarande operationer. Under FN ska ställa upp på internationella uppdrag för att lindra nöden i världen och bidra till stabilitet. Vi ska dock vara mycket noggranna med vilka uppdrag vi ska delta i och med att våra insatser främjar fred, fattigdomsbekämpning och demokrati. delar regeringens ambition att öka de internationella insatserna. Tyvärr har ett historiskt lågt antal soldater ute i FN-tjänst. Ny FN-statistik visar att världsorganisationen hade exakt 76 752 soldater i fredsbevarande operationer runt om i världen. Av dessa kom endast en soldat från . Det kanske är en handfull , men det är oerhört begränsat. Den svenska FN-politiken är överraskande, eftersom behovet av FN-trupper ingalunda har minskat. Vi vill att regeringen ökar ambitionen successivt mot de mål vi är överens om, nämligen att 2 000 soldater på lång sikt ska vara ute i internationell tjänst. Regeringen har tyvärr tackat nej till ett antal erbjudanden från FN med hänvisning till kriget i Afghanistan.Vi vill och önskar att regeringen gör en annorlunda prioritering framöver och successivt minskar antalet soldater i Afghanistan.Herr ålderspresident! har beslutat att köpa ett helt nytt krigsflygplan, JAS Gripen 39 E, för . Troligtvis kommer det att bli mycket dyrare enligt all historik. Men köpet är helt avhängigt om kommer att köpa planet. Det avgörs i en folkomröstning , troligtvis i maj månad.Miljöpartiet ställer frågan vad det är som styr den svenska säkerhetspolitiken efter regeringens tillkännagivande . Regeringen lämnade följande motivering till köpet: "Det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver att har ett försvar redo både till att skydda svenskt territorium och för att delta i internationella insatser. Det ställer krav på en försvarsmakt med förmåga att möta olika typer av utmaningar och inte minst ett luftförsvar som är respekt- och förtroendeingivande. "Regeringen säger å ena sidan att läget i vår omvärld kräver ett nytt stridsflygplan. Å andra sidan säger regeringen att köpet av JAS 39 E för svensk del är avhängigt om köper planet. I avtalet med kommer regeringen också att hyra ut elva JAS-plan 39 C/D i väntan på att ska få sina nya plan. Enligt regeringens resonemang får uthyrningen av elva JAS C/D till marginella konsekvenser för vår förmåga under dessa år.Regeringens resonemang haltar väsentligt när man säger att behöver ett nytt stridsplan på grund av det säkerhetspolitiska läget men hyr ut elva av våra nuvarande JAS 39 C/D till , 2016-2021. Den hotbild som regeringen motiverar köpet av JAS med hänger med andra ord på om säger ja till affären. Svensk säkerhetspolitik kan inte bygga på om ett annat land ställer upp eller inte på en vapenaffär. Allt detta visar med all tydlighet att det inte handlar om säkerhetspolitik utan om industripolitik. Vi är starkt kritiska till den exportstyrda anskaffningsprocess som omgärdar hela JAS 39 Gripen-projektet.Herr ålderspresident! president, , har höga ambitioner för sitt land och för sitt försvar. Han vill höja försvarsförmågan . Frågan är om det kommer att lyckas. Den ryska ekonomin är i behov av strukturella reformer. Bland annat behövs kraftfulla åtgärder mot den omfattande korruptionen, åtgärder för att stärka rättssäkerheten, att attrahera utländska direktinvesteringar och minska kapitalflykten. Enligt korruptionslista låg på plats 133 av 176 länder år 2012.Ryssland har en unik partnerrelation till Nato i form av det så kallade , där bilateralt med Natos 28 medlemsländer kan diskutera gemensamma säkerhetsfrågor. Samarbetet i rådet har dock försvårats, bland annat på grund av syn på Natos utbyggnad av ett europeiskt robotförsvar. deltar även i Natos samarbete inom ramen för Partnerskap för fred där man har varit aktiv inom ramen för Natos civila riskberedskapsarbete.Med EU har ett formellt ramverk med till exempel två toppmöten och olika initiativ för att utveckla förbindelserna på det praktiska planet. Ännu saknas dock ett avtal som ersätter det partnerskaps- och samarbetsavtal som trädde i kraft 1997.Ur ryskt perspektiv är en av de lugnaste och stabilaste regionerna längs landets gränser, som det är en mycket vital transportled för all handel, inklusive energi, mellan och . Störningar i detta transportflöde är inte önskvärt ur vare sig rysk synvinkel eller EU:s synvinkel.Gasledningen Nordstream är viktig för , och det finns planer på att utöka dess kapacitet med ytterligare gasledningar. är sammantaget av stor strategisk betydelse ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv för , som inte sällan kritiserar Natoövningarna i området.Ryssland avser att öka sin försvarsbudget även i relativa termer, och det finns en tydlig intention att öka den konventionella förmågan. framtida militära förmåga bestäms av en rad faktorer, varav endast en del är rent militära.För det första bestäms den av den politiska viljan och förmågan att slutföra den omstrukturering och reformering som inleddes hösten 2008.För det andra kommer den ekonomiska basen för försvarsekonomin att sätta ramar för ambitionerna vad gäller materielanskaffning och personalrekryteringen.För det tredje bestäms ekonomiska och försvarsindustriella utveckling i betydande utsträckning av landets förmåga att gradvis utvecklas från en enbart råvaruexporterande mot en delvis innovationsdriven ekonomi där forskning, företagande och utveckling stimuleras.För det fjärde kommer den demografiska utvecklingen och hälsoläget att sätta gränser för vilken personal de väpnade styrkorna kan rekrytera , både avseende kvalitet och kvantitet.För det femte kommer , trots ambitionen att öka försvars- och säkerhetsutgifterna, att behöva koncentrera sina resurser till de områden där de i första hand behövs.Statsbudgeten och därmed finansieringen av de väpnande styrkorna kommer även i fortsättningen att vara beroende av främsta exportintäkter.Energisektorn liksom den övriga industrin behöver stora investeringar, teknisk förnyelse och modernisering för att arbeta effektivt och konkurrenskraftigt.Ryssland kommer att fortsätta använda energin som ett medel i sin utrikespolitik, men förutsättningarna för att göra detta på kommer successivt att förändras i takt med att ledningar som kringgår tillkommer, till exempel den nya gasledningen mellan och och eventuellt en gasledning ned mot Svarta havet.Om håller fast vid principen att i möjligaste mån producera sin militära materiel inhemskt krävs inte bara en ökning av kvantiteten av levererad materiel utan även att industrin förmår att hinna ikapp och upprätthålla samma utvecklingstakt som ledande nationer. Det kommer att vara en förutsättning för att inkorporera nya förmågor inom de väpnade styrkorna. Allt tydligare tecken kan skönjas på att den ryska försvarsindustrin kommer att delas in i ett A- och ett B-lag.Vad som händer 2015 och framåt är helt avhängigt hur den politiska viljan är att slutföra omstruktureringen, hur den ryska ekonomin utvecklas, hur den demografiska utvecklingen och hälsoläget utvecklas och hur Försvarsmakten klarar konkurrensen från övriga insatser i samhället.Herr ålderspresident! Avslutningsvis måste säkerhet ses i ett mycket bredare perspektiv.