bet · H001TU17 · 2013-05-23 00:00:00 — Motionärerna menar att utredningar från dåvarande visar på mycket stora miljövinster om anpassar fordonslängden till modulsystemet och att det finns beräkningar som tyder på en koldioxidreduktion om möjligheten införs. Motionären anser därför att regeringen bör uppdra åt att se över regelverket för fordonstågens längd. Utskottet vill inledningsvis erinra om att , tillsammans med , i samband med medlemsförhandlingarna med EU fick möjlighet att frångå EU:s tidigare krav om vikt- och längdbestämmelser för inhemska transporter. Utskottet bedömer att kortare fordon skulle leda till mer trafik som i sin tur ökar såväl utsläppen av koldioxid som transportkostnaderna som risken för olyckor blir större på grund av att trafikmängden på vägarna ökar. Utskottet vill vidare lyfta fram de försöksverksamheter med extra långa fordon som pågår bl.a. genom det s.k. . Enligt uppgift från företrädare för projektet kommer projektet att övergå i ett s.k. demonstrationsskede, vilket innebär att ytterligare fordon ska kunna tas i drift. Demonstrationsskedet planeras att pågå fram till 20152016 i syfte att dels verifiera den minskning av koldioxidutsläpp man såg efter det inledande projektet, dels titta på trafiksäkerhetsaspekter. Utskottet har även fått veta att Transportstyrelsen har meddelat föreskrifter för försöksverksamhet med fordonståg mellan och och försöksverksamhet med en buss i . Enligt uppgift behandlas ytterligare projektansökningar. Utskottet har noterat att det även i andra länder pågår försök med långa vägtransportfordon. Utskottet vill också lyfta fram att kommissionens förslag till ändring av direktiv /53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen bl.a. innebär att gränsöverskridande användning av längre fordon görs laglig om transporten endast korsar en gräns och om de två medlemsstaterna som berörs redan har tillåtit detta och om villkoren för undantag är uppfyllda. Utskottet välkomnar att det i såväl som i andra länder i EU pågår försök med långa fordonskombinationer i syfte att se om tunga transporter kan miljöeffektiviseras genom längre fordonskombinationer utan att det sker på bekostnad av trafiksäkerheten. I sammanhanget kan också nämnas att i sin Kapacitetsutredning anger att de största och snabbaste vinsterna för ökad kapacitet i transportsystemet finns i det nuvarande systemet. Att enbart bygga nytt löser enligt inte kapacitetsproblemen och är inte heller ekonomiskt försvarbart. Systemet behöver därför utnyttjas på ett smartare och effektivare sätt. Det kan enligt bl.a. göras genom tyngre och längre fordon. Mot bakgrund av pågående utvecklingsarbete inom såväl som EU avstyrker utskottet därmed motion 2012/13:T285 av m.fl. (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om historiska fordon med hänsyn till bl.a. ett pågående arbete inom Transportstyrelsen. Jämför reservation 9 (SD). Av lagen (2001:558) om vägtrafikregister följer att ett fordon måste vara registrerat i vägtrafikregistret för att få användas i . Det är Transportstyrelsen som har ansvaret för vägtrafikregistret. För att Transportstyrelsen ska registrera fordonet krävs dels ursprungskontroll av fordonet, dels registreringsbesiktning. Ursprungskontrollen görs av Transportstyrelsen och registreringsbesiktning av ett besiktningsorgan. I Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:112) om registrering av fordon m.m. i vägtrafikregistret sägs att ett fordon ska hänföras till kategorin tidigare registrerat i bl.a. om fordonet är ett historiskt fordon. Med historiska fordon avses fordon som är av en årsmodell som är eller äldre och som i huvudsak överensstämmer med det utförande fordonet hade när det lämnade fordonstillverkaren (föreskrifter [VVFS 2007:490] om teknisk identifiering av fordon). En utredning om tidigare registrering i och det underlag i övrigt som krävs för att fastställa att fordonet är ett historiskt fordon ska finnas vid den tekniska identifieringen. En utredning om tidigare registrering av ett historiskt fordon behövs inte om fordonet funnits i . I motion 2012/13:T338 konstaterar (KD) att veteranbilar och entusiastfordon utgör viktig kulturhistoria. Fordonshobbyn har, menar motionären, på ett ojämförbart sätt bevarat och berikat svensk fordonshistoria och är en av landets största frivilligrörelser. Motionären kan konstatera att det i samband med import av privatfordon finns möjlighet att klassificera fordonet som samlarfordon av historiskt och etnografiskt intresse, vilket ger tullfrihet och reducerad moms. Motionären menar att reglerna är mycket detaljerade och att importörer därför har svårigheter att förutse avgörande. Bland regler som kan ifrågasättas nämner motionären bl.a. att det inte får finnas mer än 30 exemplar av samma modell och typ i och att fordonet måste ha ett värde minst fem gånger högre än nypris. Motionärerna menar att det är mycket angeläget att regelverket förenklas och generaliseras. I motionen anges att regeringen bör verka för att de strikta reglerna för antalet exemplar av en modell lättas samt att begränsningen som finns när det gäller värdet i förhållande till nypriset tas bort. I motion 2012/13:T449 yrkande 3 framför och (båda SD) att veteranbilshobby är en utbredd och växande folkrörelse som involverar stora delar av den svenska befolkningen. Motionärerna menar att om även ska vara en ledande nation när det gäller utveckling inom fordonsindustrin måste motorintresset hos folk hållas levande. Motionärerna menar att det vore önskvärt att införa en särskild registreringsform för hobbyfordon som endast framförs begränsade sträckor, för att därigenom skilja dem från fordon för dagligt bruk i skattehänseende och i fråga om regelverk gällande besiktning. Motionärerna påpekar att ett förändrat regelverk för veteranbilshobbyn även bör omfatta veteranmotorcyklar. Utskottet anser att tillvaratagande av äldre fordon har en kulturhistorisk betydelse och dessutom kan vara en givande hobby för den enskilde. Det är därför enligt utskottets mening viktigt att regelverket kring fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att denna verksamhet kan vidareutvecklas i goda former som inte står i konflikt med trafiksäkerhet och miljö. Enligt utskottet finns en medvetenhet om problematiken som lyfts fram i motionerna. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att det pågår en diskussion mellan Transportstyrelsen och om tillämpningen av reglerna för just historiska fordon. När det gäller motionsförslaget om att hobbyfordon ska skilja sig från övriga fordon vad gäller besiktning konstaterar utskottet att det redan finns ett särskilt anpassat regelverk för besiktning av veteranfordon och hobbyfordon (inklusive motorcyklar). Utskottet kan även konstatera att betydelsen av att underlätta för veteranfordon delas av . I sitt svar på utlåtande /13:TU3 framförde kommissionen bl.a. att veteranfordon utgör det konkreta arvet av den tekniska utvecklingen inom fordonstillverkningen. Vidare framförde kommissionen att eftersom det inte finns belägg för att veteranfordon inverkar menligt på trafiksäkerheten föreslår kommissionen att nationella undantag från kontrollbesiktningen för veteranfordon som är eller äldre ska tillåtas. Det innebär att ett mycket större antal veteranfordon skulle omfattas av undantag än i den nuvarande EU-lagstiftningen, som endast omfattar fordon som tillverkats före . Utskottet vill även påminna om att reglerna om import av samlarfordon bygger på . I har bemyndigande att, med beaktande av gällande EU-regler, ta fram kompletterande föreskrifter. Utskottet finner inte anledning att tvivla på att gör detta på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Utskottet bedömer mot denna bakgrund att det inte finns anledning för utskottet att vidta något initiativ i ärendet. Därför avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T338 av (KD) och 2012/13:T449 av och (båda SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning. Utskottet framhåller betydelsen av att transportsystemet är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning och välkomnar därför att det pågår en beredning av det arbete som har utförts av berörda organisationer och . Jämför reservation 10 (S, V). I motion 2012/13:T218 framför (KD) att det är hög tid att ersätta det gamla parkeringstillståndet med ett modernt, säkrare och smidigare elektroniskt parkeringstillstånd för bilförare med rörelsehinder. Motionären anser att ett sådant arbete behöver skyndas på och harmoniseras inom EU. Bakgrunden till yrkandet är att dagens parkeringstillstånd är stöldbegärliga och har i storstäderna ett inte obetydligt värde på den svarta marknaden, vilket leder till många bilinbrott. Den tekniska utvecklingen gör det möjligt att ha ett elektroniskt parkeringstillstånd utan att behöva ha det stöldbegärliga intyget på insidan av bilrutan. I motion 2012/13:T284 föreslår och (båda S) att reglerna för parkeringstillstånd för personer med rörelsehinder ses över. Motionärerna framför att de nordiska regeringarna 199899 beslutade i samråd med handikappförbunden att utvidga reglerna om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. De utvidgade reglerna tillämpas i grannländer men inte i . Motionärerna menar att väldigt många bilförare med rörelsehinder istället har blivit av med sina parkeringstillstånd. Det innebär att de blir förhindrade att besöka stora köpcentrum, då de inte kan bära inköpta varor eller dra kundvagn långa sträckor på stora kundparkeringar. I motion 2012/13:T456 framför (S) att parkeringstillstånd för personer med rörelsehinder har blivit hårdvaluta på den svarta marknaden. För den som får inbrott i sin bil innebär det en förlust av både tid och pengar. Ett annat problem enligt motionären är att fler parkeringstillstånd kommer ut på marknaden, vilket minskar antalet lediga platser för de personer som verkligen behöver dem. Motionären anser därför att det är nödvändigt att se över hur parkeringstillstånden för personer med rörelsehinder utfärdas för att förhindra missbruk. En möjlig lösning enligt motionären är att tillstånden registreras på en bil i stället för en person. Det är angeläget att regeringen lägger fram ett förslag så att frågan får en lösning. Utskottet konstaterar att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling samt trafikens konsekvenser för en stads utveckling. är det viktigt att regelsystemet för parkering uppfyller de högt ställda kraven på rättssäkerhet och att det är utformat så att det vinner förståelse hos vägtrafikanterna. Utskottet vill även lyfta fram betydelsen av att transportsystemet är tillgängligt för personer med funktionshinder. Det handlar om att skapa möjligheter för alla personer att på lika villkor kunna arbeta, studera och delta i olika aktiviteter i samhället. Mot denna bakgrund är de frågor som motionärerna tar upp angelägna, och det är önskvärt att de blir föremål för fortsatta analyser och överväganden. Det gäller bl.a. frågor om användning av ny teknik för parkeringstillstånd och säkerställande av att personer med funktionshinder ska få en god tillgänglighet genom reserverad tillgång till särskilda parkeringsplatser. Utskottet är dock medvetet om att tidigare utredningar inom parkeringsområdet har visat att det när det gäller ny teknik bl.a. finns integritetsaspekter att ta hänsyn till. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet har tagit del av att regeringen anger i En strategi för genomförandet av funktionshinderpolitiken 20112016 att den avser att vidta åtgärder i syfte att se över trafikförordningens bestämmelser gällande parkeringstillstånd för personer med funktionsnedsättning och att Transportstyrelsen ska utreda om det kan vara motiverat att ett parkeringstillstånd längst kan gälla . Utskottet har fått veta att Transportstyrelsen även har haft i uppdrag att se över de rekvisit som ska ligga till grund vid prövning av en ansökan om särskilt parkeringstillstånd. Uppdraget innebar att Transportstyrelsen skulle se över bestämmelserna om särskilda undantag för rörelsehindrade i trafikförordningen och överväga om det finns skäl att föreslå ändringar. Transportstyrelsen föreslog bl.a. att parkeringstillstånd som längst ska kunna gälla . Transportstyrelsens redovisning bereds inom . Av budgetpropositionen följer vidare att en grupp med representanter från , , Transportstyrelsen, SKL samt brukarorganisationerna också arbetar med att se över tillämpningen av regelverket vad avser parkeringstillstånd för personer med funktionshinder. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet med tillfredsställelse att har fört en dialog med funktionshindersorganisationerna som kommer att utmynna i en beredningspromemoria som även ska remitteras till berörda. Mot bakgrund av det anförda och med hänsyn till att det pågår en dialog mellan funktionshindersorganisationerna och avstyrker utskottet de aktuella motionerna 2012/13:T218 av (KD), 2012/13:T284 av och (båda S) och 2012/13:T456 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa vägskyltningsfrågor. Utskottet anser inte att det är uppgift att besluta i frågor om vägvisning och påminner om möjligheten att ansöka om tillstånd för förenklad vägvisning. Utskottet framhåller även att det är väsentligt att vägskyltning genomförs i former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som lokala önskemål tillgodoses. Jämför reservation 11 (S, MP, V). I motion 2012/13:MJ270 yrkande 3 av (M) konstateras att när man åker runt på den svenska landsbygden slås man av att fler och fler gårdsbutiker har slagit upp dörrarna , vilket är en mycket positiv utveckling. Motionären menar att det inte är enkelt att få sätta upp en skylt om exempelvis bärplockning, försäljning eller sommarkafé. Den som vill sätta upp en sådan skylt måste enligt motionären ansöka om och betala avgifter för tillstånd, uppsättning och tillverkning av skylten. Är det en tillfällig verksamhet måste man ansöka om ett nytt tillstånd med tillkommande avgifter efter. Motionären menar att möjligheten att sätta upp skyltar utmed landsbygdsvägar bör underlättas liksom att vägskyltar som är tillfälliga bara ska behöva ansökas om och betalas för en gång. I motion 2012/13:T228 framför (S) att och kommuner som väghållare i glesbygden bör utarbeta en ny policy som är mer generös i sin karaktär i glesbygden och genom vägvisning stöder en regional utveckling. Policyn bör utarbetas i samråd med boende och lokala näringsidkare. Motionären menar att tätorternas behov ofta styr även förhållanden i glesbygden, dvs. att vägvisning sker efter principen att det som inte bedöms som allmänt intresse i tätorter inte heller förmodas vara av allmänt intresse i glesbygd. regler tar enligt motionären mycket sällan hänsyn till lokala behov och lokal efterfrågan. I motion 2012/13:T343 konstaterar (C) att för företag på landsbygden är möjligheten att skylta och dra besökare till sin verksamhet helt avgörande för om företagandet ska vara livskraftigt. Motionären framför att företag på landsbygden vanligen inte ligger nära de stora genomfartslederna och därför är beroende av tydliga skyltar som visar att de finns och var de finns. Motionären menar att de myndigheter som tillämpar regelverket inte har en levande landsbygd som prioritet. Motionären framför att ett sätt att förenkla hanteringen av tillstånd och också minska kostnaderna för administrationen är att delegera tillståndsgivningen till byalag eller andra former av lokala, ideella sammanslutningar. Ett första steg för att utveckla och tillämpa ett regelverk för lokalt anpassad och beslutad skyltning till företag på landsbygden vore enligt motionären att göra till ett försökslän på detta område. I motion 2012/13:T348 av (M) framförs att regeringen bör se över möjligheten för gröna näringar att införskaffa specifika vägskyltar. Motionären menar att det har blivit mer populärt med närodlat och lokalt hantverk och därmed också fler företag som erbjuder dessa tjänster. Motionären konstaterar att gröna näringar ofta ligger utanför tätbebyggelsen och ibland längs vägar som är något svåråtkomliga och svårlokaliserade. Om det finns möjlighet att ta fram exempelvis gröna skyltar som tydligt visar att det rör sig om gröna näringar blir det enligt motionären enklare för konsumenter att känna igen dessa skyltar var man än befinner sig i landet. I motion 2012/13:T500 av (M) konstateras att det för företagare är viktigt att synas och kunna visa var man finns med en tydlig vägskylt. Det är landsbygdsföretagarens effektivaste marknadsföring och kan vara avgörande för företagets fortlevnad och utgör en viktig pusselbit för att låta hela leva och underlätta för landsbygdens entreprenörer att fortsätta utvecklas. Motionären menar därför att bör få i uppdrag att se över kostnaderna och det administrativa arbetet kring uppsättning av vägskyltar. Utskottet påminner om att det är regeringen som fastställer vägmärken och att det är väghållningsmyndigheten som hanterar ansökningar om vägvisning till bl.a. turistmål. Utskottet finner denna ordning lämplig och anser därmed inte att det är uppgift att besluta i frågor om vägskyltning vare sig i allmänhet eller när det gäller särskilda turistmål. Utskottet förutsätter i sammanhanget att vägskyltningen genomförs i former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som det är önskvärt att man försöker tillgodose önskemål från det lokala näringslivet och turismen. Utskottet vill även påminna om att det finns möjlighet att ansöka om tillstånd till s.k. förenklad vägvisning. Av riktlinje Förenklad vägvisning med F5 Vägvisare och F6 Tabellvägvisare framgår att förenklad vägvisning är avsedd att användas just för vägvisning till säsongsbetonade verksamheter eller verksamheter med oregelbundna öppettider som exempelvis gårdsförsäljning av potatis, jordgubbar eller loppis. Med anledning av detta sagda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T228 av (S), 2012/13:T343 av (C), 2012/13:T348 av (M), 2012/13:T500 av (M) och 2012/13:MJ270 yrkande 3 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa säkerhetsfrågor. Utskottet framhåller bl.a. att supermiljöbilspremien är ett verktyg för att uppmuntra miljövänligare fordon och inte i första hand en premie för att öka trafiksäkerheten. Jämför reservation 12 (S). I motion 2012/13:T300 anför och (båda C) att kraven på vägar, när det gäller att möjliggöra insamling av hushållsavfall m.m. i flera fall är av sådan karaktär att det innebär betydande kostnader för en fastighetsägare eller väghållare att åtgärda dem. I motionen anges att det kan vara fråga om krav på vägens bredd, vägens bärighet i förhållande till fordonets totalvikt, vändplatsers storlek m.m. Motionärerna menar att detta är exempel på regler som försvårar boende på landsbygden och som belastar enskilda och privata väghållare med mycket höga kostnader. Motionärerna framför att regeringen i sin styrning av myndigheter bör göra myndigheterna medvetna om konsekvenserna av dessa regler för landsbygden. I motion 2012/13:T350 framför (M) att det har förekommit olyckor som orsakats av att det på vissa bussar finns en funktion som gör att passagerare kan öppna bussdörrarna under färd. Motionären konstaterar att det inte finns något specifikt förbud mot detta. I besiktningen kontrolleras inte om det finns någon tryckknapp placerad på något olämpligt ställe inne i bussen, vilket kan medföra att någon oavsiktligt råkar öppna bussdörrarna under färd. Motionären anser därför att det vore önskvärt om skulle kunna göra en översyn av hur bussdörrar kontrolleras och om det vore lämpligt att även kontrollera var eventuella tryckknappar som kan öppna bussdörrar är placerade. I motion 2012/13:T374 menar och (båda S) att gasolkontroll i husbilar och bör ingå i den obligatoriska kontrollbesiktningen. Motionärerna konstaterar att fr.o.m. ingår inte kontroll av gasol i den obligatoriska kontrollbesiktningen av husvagn och husbil utan det är nu ägarens ansvar att kontrollera gasolanläggningen. Motionärerna framför att det efter det blev frivilligt att kontrollera gasolen bara är varannan som gör det i samband med kontrollbesiktningen. Motionären menar därför att det finns en risk för att olyckorna kommer att öka. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) framförs i yrkande 19 att motionärerna anser det vara oroande att regeringen inte ställer några säkerhetskrav på de bilar som omfattas av supermiljöbilspremien och den nya miljöbilspremien. Motionärerna framför att det inte främjar utvecklingen av säkrare personbilar och att det går emot nollvisionen. När det gäller motionsförslaget om säkerhetskrav på de bilar som omfattas av supermiljöbilspremien vill utskottet framhålla att supermiljöbilarna måste uppfylla samma höga trafiksäkerhetskrav som ställs på alla andra personbilar som säljs på den gemensamma EU-marknaden. Utskottet vill understryka att supermiljöbilspremien är ett verktyg för att uppmuntra miljövänligare fordon och inte i första hand en premie för att öka trafiksäkerheten. Vidare vill utskottet lyfta fram att det inom ramen för nollvisionen för trafiksäkerhet pågår ett betydande arbete med att förbättra och utveckla trafiksäkerheten. När det gäller motionsförslagen om vad som ska ingå i kontrollbesiktningen kan utskottet konstatera att det bl.a. är Transportstyrelsen som har bemyndigande att utfärda sådana föreskrifter. Utskottet förutsätter att Transportstyrelsen och övriga aktörer är väl skickade att ta fram ändamålsenliga föreskrifter. Utskottet anser inte heller att det är uppgift att besluta om vad som ska ingå i kontrollbesiktningen. Utskottet kan konstatera att renhållningsarbete kan vara förenat med risker, såsom att renhållningsfordonet backar på människor eller egendom, och att det därför är viktigt att trafiksäkerhetsaspekter beaktas vid utplacering av sophämtningsställen. Utskottet förutsätter att behöriga myndigheter sköter planering och utformning av de regler som gäller för sophämtningen. Utskottet finner därför inte anledning för att agera. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T300 av och (båda C), 2012/13:T350 av (M), 2012/13:T374 av och (båda S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 19. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om frågor som har behandlats tidigare . I betänkandet behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat under de senaste riksmötena i betänkandena /11:TU12, 2010/11:TU18 och 2011/12:TU10. har då, i enlighet med utskottets förslag, avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning i frågorna och avstyrker därför här behandlade motionsförslag. Det gäller motionerna 2012/13:T208 av (M), 2012/13:T213 av och (båda FP), 2012/13:T226 av och (båda S), 2012/13:T241 av (S), 2012/13:T271 av Edip Noyan (M), 2012/13:T283 av och (båda S), 2012/13:T316 av och (båda S), 2012/13:T399 av (FP), 2012/13:T476 av (KD) och 2012/13:501 av (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 32, 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 15 samt 2012/13:T259 av (M), 2012/13:T345 av Per Lodenius och (båda C), 2012/13:T499 av (SD) och 2012/13:MJ430 av (SD) yrkande 4.