bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Utskottet har inte något att invända mot det som regeringen har anfört om att koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen och energiskattesatserna för el bör räknas om motsva- rande förändringen av konsumentprisindex. Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare höjningar av koldioxidskatten och energiskatten på bränslen, om sänkt ener- giskatt på el och om att torv ska beläggas med koldioxidskatt. Jämför avvikande meningarna 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen anför att beslutade om ändringar i LSE av koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen , 2013 och 2015 (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället tog man hänsyn till prognostiserade förändringar i kon- sumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesat- serna , 2013 och 2015 lades fast i LSE. Några ändrade skattesatser för bränslen som ska träda i kraft , 2014 och 2016 har däremot inte beslutats i LSE. Detsamma gäller för ener- giskattesatserna för el och framåt. görs alltså en indexomräkning av skattebeloppen genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. Koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE i dess lydelse enligt SFS 2012:680. Beräkningen av skattesatser görs utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisin- dex . Index har minskat . medför indexomräkningen att skatten på bensin i miljöklass 1 inte ändras på grund av avrundningsregler. Skat- ten på dieselbränsle i miljöklass 1 sänks med per liter (1,inklusive mervärdesskatt). Energiskattesatserna för el framgår av förordningen (2012:700) om fast- ställande av omräknade belopp för energiskatt på elektrisk kraft för . Beräkningen av skattesatser görs utifrån den faktiska för- ändringen i konsumentprisindex och tillämpas på de skattesatser som anges i LSE. Index har under perio- den ökat . Indexomräkningen av energiskattesatserna för el medför att dessa skattesatser är oförändrade 2014 jämfört med på grund av avrundningsregler. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att koldioxidskatten höjs med förutom index- ering. Förslaget beräknas ger i ökade skatteintäkter och syftar till att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället och ge signa- ler om att klimatomställningen är prioriterad. I motionen föreslås också att energiskatten på diesel höjs med per liter eftersom utfasningen av energiskattesubventionen på diesel enligt motionen bör fortsätta. I motionen föreslås vidare att torv beläggs med koldioxidskatt, vilket beräknas ge . Motionärerna anför att torv bör beskattas som andra fossila bränslen. föreslår slutligen ett prisgolv på utsläppsrätter, enligt den modell som finns i , för att öka omvandlingstrycket i indu- strin och förstärka handelssystemet. Förslaget beräknas ge i ökade intäkter. föreslår i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 3 i denna del att energiskatten på el sänks med till en kostnad av . Enligt motio- nen finns det ett behov av att sänka elpriserna för att hushållen ska få rimliga kostnader. föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del och yrkande 19 att koldioxidskatten höjs med till 2016. Det beräknas ge . Enligt motionen är koldioxidskatten ett effektivt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Utskottet har inte något att invända mot det som regeringen har anfört om att koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen och energiskattesat- serna för el bör räknas om motsvarande förändringen av konsu- mentprisindex. Utskottet vill med anledning av motionsförslagen om ytterligare höj- ningar av koldioxidskatten och energiskatten på bränslen påminna om att (bet. 2009/10:SkU21) beslutade om förändrade energi- och koldioxidskatter –2015. Beslutet innebar bl.a. att ener- giskatten på dieselolja höjdes med per liter och . Vid behandlingen av budgetpropositionen ansåg att koldioxidskatten inte behövde höjas under mandatperi- oden utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11: FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). har i dessa och andra sammanhang avvisat och förslag om höjda koldioxid- och energiskatter som utgör en del av partiernas budgetalternativ. Utskottet avstyrker återigen dessa skattehöjningar. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 förslag om ett prisgolv på utsläppsrätter enligt engelsk modell torde innebära att man öppnar för att införa koldioxidskatt i den handlande sektorn. Utskottet har inte förordat dubbla styrmedel i den handlande sektorn. avvisade redan i samband med behandlingen av budgeten ett förslag från om sänkt energiskatt på hus- hållsel med . Utskottet anser att bör avslå även det nu framlagda förslaget. har avslagit förslag om att behandla torv som biodrivmedel (se t.ex. bet. 2010/11:MJU12). berättigar till tilldelning av elcertifikat och är därmed i stort sett likställt med biobränslen i det nationella elcertifikatssystemet. Torven är befriad från energi- och koldioxidskatt vid förbränning, men är belastad med svavel- skatt och ingår även i EU:s system för handel med utsläppsrätter. I handelssystemet har torven tilldelats en relativt hög emissionsfaktor base- rad på dess innehåll av kol utan beaktande av främst torvbrukets inverkan på naturliga flöden av metan. Ett arbete pågår vad gäller torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Utskottet är inte berett att förorda någon ytterligare åtgärd med anled- ning av motionsförslaget om att belägga torv med koldioxidskatt. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet noterar regeringens bedömning att det inte går att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Regeringen bedömer att det inte finns förutsättningar att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. överlämnade sitt betänkande . Där bedömde man att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Betänkandet bereds inom . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffan- det av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, mot bak- grund av den ekonomiska situationen och de utmaningar som den svenska samhällsekonomin står inför, fortsatt att prioritera andra skatteändringar före ytterligare sänkning eller avskaffande av reklamskatten. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottet noterar regeringens bedömning att det inte går att ta ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Höjd skatt på alkohol Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter höjs och på sprit . Utskottet avstyrker motionsförslag om en ytterligare skattehöj- ning . Jämför avvikande mening 2 (MP). Regeringen föreslår att punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter höjs med och på sprit . Skatten på öl höjs från per volymprocent till per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin och andra jästa drycker än vin och öl höjs –för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volympro- cent från till –för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volympro- cent från till –för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volympro- cent från till –för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volympro- cent från till –för vin med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent från till per liter. Skatten på mellanklassprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volym- procent höjs och för drycker med en alkohol- halt över 15 volymprocent från till . Skatten på etylalkohol, sprit, höjs från till per liter ren alkohol. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från ett tredjeland eller vid punktskattekontroll av transporter justeras på motsva- rande sätt. Regeringen anför att i den tidigare remitterade promemorian Vissa skat- tefrågor inför budgetpropositionen föreslogs en höjning av skat- ten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 , medan skatten på sprit föreslogs höjas . För att inte riskera en väsentligt ökad resandeinförsel och smuggling före- slås att skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellan- klassprodukter höjs med . En höjning föreslås för skatten på sprit. Sprit är en priskänslig vara. Stora prishöjningar riske- rar att minska efterfrågan på registrerad sprit väsentligt. Höjd skatt på sprit bedöms vara en marginell höjning som inte påverkar konsu- menternas val mellan registrerad och oregistrerad sprit. Höjningen av alkoholskatten kan ses som ett sätt att motverka den reala skattesänkning som skett som åtgärden är ett led i att förbättra folkhälsan. Förslaget medför ökade skatteintäkter på 2014. Höjningen av skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter medför ökade skatteintäkter på 2014. Höjningen av skatten på spritdrycker medför ökade skatteintäkter på 2014. De ökade skatteintäkterna inkluderar även ökade intäkter från mervärdesskatt. Sammantaget beräknas förslagen medföra att priset på en burk med 5,3-procentig starköl som kostar ökar till 15,98 kro- nor, inklusive mervärdesskatt. Priset på en flaska med vin med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent som kostar beräknas öka till , inklusive mervärdesskatt. Priset på en flaska med spritdryck alkohol som kostar beräknas öka till , inklusive mervär- desskatt. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 att skatten på alkohol ska höjas i förhållande till regeringens förslag. Det genererar ytterligare i skat- teintäkter. Utskottet anser att regeringens föreslagna höjningar av alkoholskatterna är väl avvägda mot bakgrund av risken för att stora skatteshöjningar leder till en ökad legal och illegal införsel av alkoholdrycker till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen i denna del. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att ansökan och anmä- lan till ska slopas i de flesta fall vid frivillig skatt- skyldighet för upplåtelse av fastighet. Utskottet delar de bedömningar som regeringen redovisar i avsnittet. Uthyrning av byggnader och anläggningar är som huvudregel en verk- samhet som inte medför skattskyldighet till mervärdesskatt. Detta kan vara en nackdel om hyresgästen bedriver en verksamhet som medför skattskyl- dighet till mervärdesskatt. För att motverka detta finns en möjlighet att ansöka om och beviljas frivillig skattskyldighet för den som hyr ut byggna- der och anläggningar. En hyresvärd som blir skattskyldig kan göra avdrag för ingående skatt på ny-, till- eller ombyggnader, reparationer, underhåll m.m. Reglerna syftar till att undanröja bristande neutralitet i beskattningen mellan skattskyldiga som bedriver verksamhet i egna lokaler och sådana som bedriver verksamhet i hyrda lokaler. En ansökan om frivillig skattskyldighet kan göras bl.a. av en fastighets- ägare eller en hyresgäst. För skatteplikt krävs att en fastighetsägare helt eller delvis hyr ut en byggnad eller annan anläggning, som utgör en fastig- het, för stadigvarande användning i en verksamhet som medför skattskyl- dighet. Kravet på stadigvarande har tillkommit för att undvika ideliga förändringar i skattskyldigheten. I en hemställan om förändrade regler som kommit in till regeringen anges bl.a. att reglerna vid frivillig skattskyldighet vid uthyrning behöver förenklas och att kostnaderna för företagen att administrera en frivillig skatt- skyldighet är höga. I departementspromemorian Mervärdesskatt för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58) finns en redogörelse för olika problem med de nuva- rande reglerna. Redogörelsen avser såväl administration som materiella regler. Flera remissinstanser pekade på svårigheter med de nuvarande reg- lerna i sina remissvar. tar också upp frågor om administrativa problem och svåra materiella regler i den förstudie som verket gjorde på uppdrag av regeringen. framför bl.a. att reglerna om ansökan, anmälan, beslut och meddelanden medför ett stort administrativt arbete för såväl företagen som . Det är dock enligt verket de materiella reglerna om den frivilliga skattskyldigheten som gör regelverket svårt och medför att fel begås. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 att de flesta felaktigheter som de upptäcker vid kontroller är oavsiktliga. Reglerna upplevs som krångliga, och det är enligt lätt att göra fel av misstag. Regeringen föreslår att ansökan och anmälan till ska slopas i de flesta fall vid frivillig skattskyldighet för upplåtelse av fastighet. Frivillig skattskyldighet föreslås gälla om mervärdesskatt anges i en fak- tura för uthyrningen eller upplåtelsen. Den frivilliga skattskyldigheten inträder i den hyresperiod eller upplåtelseperiod som fak- turan avser. Vid en överlåtelse av en fastighet upphör skattskyldigheten om den tidigare och den nya ägaren före tillträdet ingått ett skriftligt avtal om att den frivilliga skattskyldigheten inte ska övergå. Frivillig skattskyldighet ska inte kunna omfatta uthyrning eller upplå- telse som avser en stadigvarande bostad. Regeringen bedömer att förfarandet med ansökan, beslut och anmälan bör finnas kvar vid frivillig skattskyldighet en byggnad upp- förs eller genomgår en omfattande till- eller ombyggnad. Det bör även i fortsättningen vara en förutsättning för frivillig skattskyldighet att hyresgäs- tens verksamhet medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning. Det bör också även i fortsättningen finnas ett krav på stadigvarande användning för att uthyrning eller upplåtelse ska omfattas av frivillig skattskyldighet. Det finns både för- och nackdelar med att avskaffa ansöknings- och anmälningsförfarandet. En fördel är att man undviker problem med missad eller för sen ansökan och redovisningsskyldigheten innan beslut. Det är också en fördel att administrationen minskar för de företag som hyr ut verk- samhetslokaler. Ett avskaffande av ansöknings- och anmälningsförfarandet ger därutöver förenklingsvinster både för företagen och för . Nackdelarna är t.ex. av att det blir svårare för att göra kontrol- ler. får också sämre möjligheter att upptäcka misstag i ett tidigt skede. Vid en sammanvägd bedömning anser regeringen att förde- larna med att avskaffa ansöknings- och anmälningsförfarandet väger över. Ändringen föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för uthyrningar och upplåtelser som avser tid före ikraftträdandet. Förslaget bedöms leda till fler oavsiktliga fel vid redovisningen av mer- värdesskatt. Utifrån en förstudie från beräknas förslaget om slopat anmälningsförfarande innebära ett skattebortfall på 0,1 miljarder kro- nor 2014. Den varaktiga effekten beräknas till . har analyserat effekterna av ett slopat ansöknings-, besluts- och anmälningsförfarande i en förstudie. Förenklingsvinsten för företagen har utifrån remissvar samt följdjusteringar beräknats till ca . BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottet har inte något att invända mot att ansökan och anmälan till Skat- teverket slopas i de flesta fall vid frivillig skattskyldighet för upplåtelse av fastighet. Utskottet tillstyrker förslagen i avsnitt 6.32 Frivillig skattskyldig- het vid uthyrning av verksamhetslokaler. Utskottet delar även de bedöm- ningar som regeringen redovisar i avsnittet. Utskottet noterar att det av förbiseende blivit ett smärre fel i ingressen till lagförslag 3.9 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). Enligt lagförslaget ska 13 kap. 28 b § upphöra att gälla. Efter- som bestämmelsen är den enda som finns kvar under rubriken ning av utgående och ingående skatt vid beslut om frivillig skattskyldig- het, bör även rubriken utgå. Förändrad hantering av mervärdesskatt vid import Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att ska vara beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import. Regeringen bedömer att bör vara beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import i stället för . På så sätt förbättras lik- viditeten och minskas den administrativa börda som uppkommer för före- tag som importerar varor till . Detta bör gälla när en importör är registrerad till mervärdesskatt i och agerar i egenskap av beskatt- ningsbar person vid importen. En ändring bör införas . Ändringen bedöms leda till en uppbördsförskjutning som medför att en räntekostnad uppstår för staten. Netto uppgår räntekostnaden till 0,11 mil- jarder kronor 2015. Den varaktiga effekten uppgår till . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Utskottet delar regeringens bedömning att i stället för Tullver- ket ska vara beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för hela beskattningsår bör sam- ordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Regeringen bedömer att för att underlätta företagens skatteredovisning bör tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för hela beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Den fram- skjutna deklarationstidpunkten ska endast omfatta företag som inte bedri- ver handel med andra EU-länder. En ändring bör införas . En ändring bedöms leda till en uppbördsförskjutning som medför att en räntekostnad uppstår för staten. Netto beräknas räntekostnaden uppgå till . Den varaktiga effekten beräknas till 31 miljo- ner kronor. Utskottet delar regeringens bedömning att tidpunkten för att lämna mervär- desskattedeklaration för hela beskattningsår bör samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att höja restaurangmom- sen till . Utskottet avstyrker också förslag om att mindre reparationstjänster ska omfattas av reducerad moms. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Socialdemokraterna anför i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. yrkande 3 i denna del och yrkande 18 att restaurangmomsen höjs till , vilket beräknas ge i ökade skatteintäkter. Den sänkta restaurangmomsen har gjort skattesystemet mindre likformigt, och sysselsättningseffekten är sannolikt mycket svag. Motionärerna anser att det ekonomiska utrymmet bör användas för att genomföra väsentligt mer effektiva reformer. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE anför i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att man ställer sig positiv till den halverade mom- sen för restaurang- och cateringtjänster och vill att reformen breddas till att även omfatta reparation av cyklar, kläder och skor. Någon inkomstberäkning av förslaget framgår inte av motionen. föreslår i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 3 i denna del att momsen på restaurangtjänster höjs Det beräknas öka skatteintäkterna med Enligt motionen var sänkningen av restaurang- och cateringmomsen en oerhörd felprioritering. Åtgärden är väldigt kostsam, och studier visar att antalet nya jobb uppgår till högst ett par tusen, anför motionärerna. föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del och yrkande 16 att restaurangmomsen höjs till Det beräknas ge i ökade skatteintäkter Regeringen bör återkomma med ett ändringsförslag. och likformigt regelsystem med få undantag förhindrar inlåsningseffekter och snedvriden konkurrens. Siffror från () visar att sysselsättningseffekterna av att sänka restaurangmomsen är mycket små eller kanske t.o.m. obefintliga, enligt motionen. avslog motsvarande förslag från oppositionspartierna om höjd mervärdesskatt på restaurangtjänster respektive om att reparationer av cyklar, kläder och skor ska omfattas av sänkt mervärdesskatt, som en del i partiernas budgetalternativ, i samband med behandlingen av budgeten för Utskottet påminner på nytt om att tre myndigheter har fått i uppdrag att följa upp sänkningen av restaurangmomsen. ska följa upp effekterna på priser, löner och syssel- Uppdraget ska slutredovisas . arna ska redovisa det kortsiktiga prisgenomslaget respektive utöver prisgenomslaget även effekter på sysselsättningen. innehålla en bedömning av de långsiktiga effekterna av reformen på priser ska redovisa effekterna när det gäller fusk och annat skatteundandragande inom restaurang- och catering- Tillväxtanalys ska redovisa effekterna när det gäller företagande, t.ex. med avseende på nyföretagande, vinstmarginaler och överlevnadsgrad samt effekterna av regelförenklingen. 2016 med en delredovisning . Utskottet anser att det mesta talar för att sänkningen av mervärdesskatte- satsen för restaurang- och cateringtjänster sammantaget har haft en positiv inverkan och förbättrat förutsättningarna att minska ungdomsarbets- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 lösheten samt minskat de administrativa kostnaderna för företagen. Utskot- tet ser därför inte någon anledning att slopa sänkningen av mervärdesskat- tesatsen för restaurang- och cateringtjänster. Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster bedömde i sitt betänkande Sänkt moms på vissa tjänster? (SOU 2011:70) att mervärdesskatten på mindre reparationstjänster inte bör sänkas eftersom man inte kan förvänta sig några positiva effekter på den varaktiga sysselsättningen, den samhälls- ekonomiska effektiviteten eller den administrativa bördan. Utskottet anser mot den bakgrunden att mindre reparationstjänster inte, som föreslår, bör omfattas av en reducerad momssats. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att sänka momsen på bil- poolstjänster till . Jämför avvikande mening 2 (MP). föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att momsen på bilpoolstjänster sänks. Motionärerna anför att man vill göra det möjligt för bilpooler att växa i städer och att målsättningen bör vara att det ska finnas dubbelt så många användare i . Förändringen har inkomstberäknats som en kostnad på . Utskottet uppfattar motionen så att momsen på bilpoolstjänster bör sänkas från för att motsvara andra transporttjänster. Momsreglerna är harmoniserade inom EU. I EU:s momsdirektiv finns en lista över vilka varor och tjänster som medlemsstaterna får ha en redu- cerad moms på. Bilpoolernas verksamhet finns inte med på listan, och därmed kan redan av formella skäl förslaget om att sänka momsen på bil- pooler inte genomföras. Utskottet avstyrker den aktuella motionen i denna del. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Övriga förslag om miljöskatter m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa skatt på han- delsgödsel, fluorerade växthusgaser, avfallsförbränning, inrikes- flyg, kreosot och att höja skatten på bekämpningsmedel, naturgrus, avfallsdeponering, kärnkraftverk och vattenkraftverk. Utskottet avstyrker också motionsförslag om att slopa effektskat- ten på kärnkraftverk. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. följande förändringar av miljöskatter: Bekämpningsmedelsskatt på kreosot införs (yrkande 13). Det ger enligt motionen i skatteintäkter. Kreosot ska förbjudas i EU, och en beskattning driver snabbare fram ersättningsprodukter. Skatt på fluorerade växthusgaser införs (yrkande 14). Det stimulerar till byte av köldmedium och beräknas ge i skatteintäkter. Skatt på handelsgödsel införs (yrkande 15). Det beräknas ge 120 miljo- ner kronor i ökade intäkter. Jordbruket är den största källan till kväveut- släpp, och förslaget ger incitament att minska utsläppen. Naturgrusskatten höjs från till per ton (yrkande 19). Det beräknas ge .