bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sjukpenningtalet ökar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsskadeförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för egenföretagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om servicekontor. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom enligt förslaget i tabellen i motionen. 2013/14:Sf380 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghetssystem för företagare. 2013/14:Sf382 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ny målformulering för utgiftsområde 12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tredelad föräldraförsäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopad jämställdhetsbonus. anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår i tabellen under avsnitt 3 i motionen. 2013/14:Sf383 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör överta sjuklönekostnaden inklusive arbetsgivaravgiften för företag med tio eller färre anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företag med fler än tio anställda bör befrias från den genomsnittliga sjuklönekostnaden motsvarande tio anställda inklusive arbetsgivaravgifter. 2013/14:Sf388 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur ett system med basinkomst kan introduceras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett försök med basinkomst kan utformas. 2013/14:So301 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tredela föräldraförsäkringen samt införa möjligheten att överlåta en tredjedel på någon annan än vårdnadshavarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheten att utnyttja föräldraförsäkringen som den andra vårdnadshavaren . 2013/14:So348 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge sjukgymnaster och psykologer möjlighet att besluta om sjukskrivning. 2013/14:So398 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skyldighet att analysera alla politiska beslut utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer på samma sätt som man beaktar bl.a. miljöaspekter. 2013/14:So493 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. 2013/14:So616 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexiblare socialförsäkringar. 2013/14:So618 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av effektiva insatser för att återrehabilitera dem som insjuknat. 2013/14:So624 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvis fördelningspolitik för att minska klyftorna. 2013/14:So657 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnfattigdom. 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en förskolegaranti för plats i förskola såväl efter anmält behov som under tid för inskrivning. 2013/14:Ub572 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trygghetssystem för studenter. 2013/14:N223 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om borttagande av sjuklönekostnader i mindre företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagares sociala trygghet. 2013/14:N328 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur föräldrapenning och RUT-avdrag ännu mer kan uppmuntra till företagande i samband med föräldraskap. 2013/14:N423 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen bör slopas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vilka behov det finns för ytterligare förändringar inom trygghetssystemet för företagare. 2013/14:A262 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den för att främja jämställdhet och underlätta för invandrade kvinnors etablering i arbetslivet bör avskaffa vårdnadsbidraget. 2013/14:A405 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvotering av föräldraförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett mer generöst regelverk vid bedömningar av ansökningar om graviditetspenning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt underhållsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd garantipension. 2013/14:A409 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Sjuklön för små företag Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Offentligt seminarium – Företagshälsovårdens roll i rehabiliteringsarbetet och arbetsmarknadsutskottets offentliga seminarium Tid: 11.30–13.30 vice ordförande (S) Frågor från utskottens ledamöter ordförande (M) , vice ordförande i socialförsäkringsutskottet: Varmt välkomna allihop till Andrakammarsalen och ! Ni som är här i lokalen vet att ni är just här, men de som tittar på detta via medierna kan väl få reda på att vi är i och i Andrakammarsalen. Jag vet att tågförseningar gör att en del kommer , men det är väl lika bra att vi påbörjar hearingen ordentligt. Den här utfrågningen genomförs gemensamt mellan socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Den anordnas med anledning av de utmaningar som företagshälsovården står inför. Jag tror att det kan bli ett intressant möte som vi nu har framför oss. Företagshälsovården är – när den fungerar som bäst – en av de viktigaste aktörerna för att skapa ett hållbart arbetsliv, att jobba förebyggande tillsammans med företag, arbetsgivare, fackliga organisationer och skyddsombud för att se till att vi får ett hållbart arbetsliv, att se till att man får stöd och hjälp till rehabilitering och att se till att man genomför hälsokontroller och främjar friskvård. Det är några av de viktigaste insatserna som företagshälsovården jobbar med. ser vi att flera på arbetsmarknaden inte har tillgång till företagshälsovården. Många arbetsgivare är inte anslutna. Personer med tillfälliga anställningar ges inte alltid tillgång till företagshälsovården. Vi ser också att erbjudanden från företagshälsovården varierar från ett strukturerat, gediget och långsiktigt arbete där man jobbar hälsofrämjande till ganska sporadiska och korta insatser med korta hälsokontroller. Hearingen genomförs mot bakgrund av de utmaningar som företagshälsovården står inför. I socialförsäkringsutskottet kommer vi att diskutera de förslag till minskade anslag till företagshälsovården som finns. I arbetsmarknadsutskottet är frågor om ett hållbart arbetsliv ständigt närvarande. Jag tror att båda utskotten är mycket engagerade i företagshälsovårdens långsiktiga utveckling, inte minst med anledning av en ny läkarutbildning eller att det står ett generationsskifte för dörren för väldigt många av dem som jobbar inom företagshälsovården. Utmaningarna är flera, och jag är övertygad om att vi kommer att ha en ordentlig diskussion här, genom att lyssna på bra anföranden från myndigheter, regeringsföreträdare och intresseorganisationer men också genom att få frågor från de ledamöter som sitter i socialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten. Efter föredragningarna kommer vi att ta en kort paus, och därefter vidtar en frågestund. Sedan kommer arbetsmarknadsutskottets ordförande att avsluta denna dag ungefär kl. 1. Varmt välkomna hit! , : Tack så mycket! Det är trevligt att få vara tillbaka i och återse utskottet igen efter min föräldraledighet. Som stolt förälder hade jag nästan tänkt ha med en bildserie på lilla , men vi tar det . Vi har minst lika intressanta och spännande frågor att diskutera här . Jag vill tacka för möjligheten att få komma och prata om företagshälsovården. Det var när jag jobbade i – med de funderingar som presenterades där om en företagshälsovård på tre ben – som jag insåg hur otroligt viktig en fungerande företagshälsovård kan vara för en fungerande sjukförsäkring. Den kan vara helt avgörande, inte minst i det preventiva arbetet – jag håller med helt och fullt på den punkten. Jag tänkte säga några mer ord om det strax. Men först skulle jag vilja säga några ord om det sammanhang som vi just nu befinner oss i beträffande sjukförsäkringen. Var står vi egentligen? Det är nu som den omfattande sjukförsäkringsreformen genomfördes, och reformen har faktiskt börjat sätta sig. Som ni kan se på den bild jag visar har ohälsan över lag minskat kraftigt, framför allt , när vi hade ett ohälsotal på 43,3, vilket betyder att vi var sjukfrånvarande eller förtidspensionärer i i genomsnitt per svensk i åldern 16–. är vi nere i 26,8. Det är en minskning . En stor del av den minskningen har skett efter 2008, efter reformeringen av sjukförsäkringen. Antalet förtidspensionärer – eller sjuk- och aktivitetsersatta, som det heter numera – har också minskat kraftigt, och det är mycket positivt. Människor slås inte längre ut från arbetsmarknaden den här vägen. var antalet förtidspensionärer 550 000. – jag kollade siffrorna i går på hemsida – är det 365 000 personer. Det är alltså en minskning med 185 000 personer. Det är nästan lika många människor som bor i . Den sjukfrånvaro vi hade som vållade störst risk för ett livslångt utanförskap ligger på en mycket lägre och rimligare nivå. De riktigt långa sjukfallen – de som pågår längre än – är över 100 000 färre än de var 2008, om man räknar in de tidsbegränsade förtidspensionerna. De borde kanske alltid vara inräknade i den gröna linje som ni kan se på bilden, men det är de inte . Just nu ser vi att vi är på väg in i nya förändringar. Det är den korta sjukfrånvaron som ökar – den blå linjen på bilden. Man ska komma ihåg att den korta sjukfrånvaron i ligger på europeisk snittnivå. Men den ökar både i och internationellt. Vi följer faktiskt en ganska intensiv diskussion om uppgången av den korta sjukfrånvaron. Jag kan förstå att ett sjukfall på sex eller för vanliga dödliga utanför socialförsäkringskretsen är ett mycket långt sjukfall. Allt som sker efter sjuklöneperioden är ju för de allra flesta människor ett långt sjukfall. Men vi brukar hålla isär de riktigt långa sjukfallen på årsnivå och i jämförelse betrakta sex och tre månaders sjukfall som ganska korta. Vi är ganska bekymrade över ökningen av antalet korta sjukfall. Sedan kan man säga att det inte är rimligt att jämföra med den nivå som vi hade 2010, för det är en bottennivå. Då hade vi lägst antal personer i systemet, på grund av att vi hade gjort regeländringar 2008. Den nivån är i någon bemärkelse lite dopad, så man ska inte jämföra med den. Men vi funderar ändå en hel del över de ökningar som sker för de korta sjukfallen. Den bild som jag visar nu illustrerar det. Den visar antalet sjuklönedagar per anställd och hur det har förändrats jämfört med samma kvartal föregående år. Problemet med den här bilden är att bara ökar. Ökningen gäller alltså inte något visst kvartal utan samtliga. Den här typen av information ger ingen helhetsbild. Men det kan vara en viktig varningssignal. Den korta sjukfrånvaron är en viktig sak att hålla ögonen på, så att de nya fallen inte blir orimligt långa sjukfall . Alla långa sjukfall har ju varit korta i början. Den förra uppgången vi hade präglades av många långa sjukfall. Det fick vi till slut ordning på. Jag tror att de mänskliga kostnaderna för de långa och passiva perioderna av sjukfrånvaro uppmärksammas mycket mer än då. Framför allt vid psykisk ohälsa tror jag att risken är särskilt stor. Därför är det bra att vi just nu är så många som verkar ta frågan om ökad korttidssjukfrånvaro på stort allvar. Det är positivt att det inte bara är vi som ser det utan att vi är flera som diskuterar. Var sker då ökningen i den korta sjukfrånvaron? Först och främst sker ökningen i psykiska diagnoser. Jag tror att vi aldrig har varit så bra som på att hantera den somatiska ohälsan, alltså sjukfall som beror på cancer, skador eller förgiftningar. De är färre än någonsin – det är linjerna längst ned i diagrammet jag visar. Men vi står lite sämre rustade i sjukförsäkringen att möta människor som på olika sätt lider av psykisk ohälsa. Inte minst tror jag att det beror på att vi har ett arbetsliv som ställer helt andra krav på att man ska orka med en ständigt snabb omställning, vara socialt kompetent och vara rörlig. Jag tror att de kraven är ganska tuffa för människor som lider av psykisk ohälsa. Den gamla tidens problem, som vi pratade mycket om , med ont i ryggen och andra delar av rörelseorganen – de muskeloskeletala problemen, som de kallas – minskar, även om de gör det från en hög nivå. Den andra sak som vi ser just nu i ökningen av korta sjukfall är att sjukfrånvaron ökar mer bland kvinnor än bland män. Det brukar vara så att kvinnor blir sjukskrivna när sjukfrånvaron ökar. Så har det varit förr, och även den här gången ser det ut att vara så. Ni ser att de blå linjerna går mer isär när man når topparna. Vi vet faktiskt inte riktigt varför det ser ut så, varför kvinnors sjukfrånvaro ökar mer än mäns. Regeringen har som bekant sjösatt ett antal rapporter och fått in analyser och kartläggningar för att förstå de bakomliggande orsakerna till kvinnors och mäns sjukfrånvaro. Den uppgång som vi ser just nu beror på lite andra saker än förra gången vi hade en uppgång. Med den nya bilden kommer också lite nya utmaningar att hantera. Det är psykisk ohälsa och korttidssjukfrånvaro som ökar. Det kommer att ställa andra krav på hur vi ska hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. En viktig pusselbit i det tror jag är just företagshälsovården, som vi diskuterar . Jag tillhör dem som har insett att företagshälsovård är viktigt och bra, just på grund av att en väl fungerande företagshälsovård kan spela en helt avgörande roll för en fungerande sjukförsäkring. Företagshälsovården står för god kunskap om arbetsplatserna och arbetsmiljön och är ofta en nyckel i det förebyggande arbetet, inte minst vad gäller att förebygga korta sjukfall. Att möta problemen redan innan sjukfrånvaron har uppkommit – så att människor inte blir sjuka eller sjukskrivna alls – är faktiskt den allra bästa rehabiliteringen, men vi glömmer ofta bort det. Det skapar också minsta möjliga problem för alla möjliga aktörer: för den enskilde, för företaget och för samhället som helhet. Företagshälsovården har också en speciell uppgift att stödja enskilda arbetsgivare när problemen väl har uppkommit, inte minst med psykisk ohälsa, och att arbeta nära arbetsplatsen med kunskaper som är viktiga på det speciella stället – så ni är mycket viktiga. Av det skälet har regeringen satsat rejält med pengar på företagshälsovården. Det är miljardbelopp under ganska många års tid. Vi har genom de satsningarna tydligt visat att vi har ambitioner på det här området. Men det fanns två problem med den modell som vi hade för pengarna till företagshälsovården. Först och främst har merparten av de pengar som getts som stöd till branschen getts bara i syfte att bygga upp en verksamhet. Jag tänker i första hand på det som är grundbidraget i systemet just nu men också på ersättningen för antalet besök. Det är i det långa loppet ett stöd som kan bli ganska passivt. Ambitionen i det stödet är bara att verksamhet ska finnas – vi har inga krav på att det ska finnas något innehåll eller något resultat. En annan del som inte fungerade i den modell som vi hade var att pengarna inte gick åt. Framför allt handlade det om pengar till mer aktiva insatser, de koordinerade insatserna. Företagshälsovården har fått pengar för att tillsammans med andra aktörer försöka hjälpa den enskilde tillbaka till arbete. Jag vill poängtera att i passiva branscher har alla pengar gått åt. Jag har en ganska stökig tabell med mig som visar just detta. , 2011 och 2012 gick endast 2 respektive av pengarna för koordinerade insatser åt. Som ni ser i modellen gick nästan alla pengar för grundbidrag och ersättning för besök åt. Tanken var att punkterna 1, 2 och 4 – alltså grundbidrag, ersättning för besök och medel för att köpa labbtjänster – skulle vara smörjmedel i den här modellen för att få i gång mer aktiva insatser och för att koordinerade insatser skulle genomföras. Vi tycker inte att vårt stöd till företagshälsovården har fungerat som det var tänkt, som stöd till arbetsgivare och arbetstagare för att underlätta återgång i arbete, eftersom det har utförts i så liten utsträckning. Det är 740 miljoner som inte har förbrukats av totalt satsade 1,4 miljarder, så över hälften av pengarna som vi har avsatt har faktiskt inte använts. Och det går en gräns för hur länge man kan satsa pengar i ett system utan att de används. Det är ett tecken på att modellen inte riktigt fungerar och behöver göras om, eftersom den inte leder till de insatser som vi önskar se. Tanken med den nya modellen som vi lanserar är att gå från passiva bidrag till branschen till att ge pengar för aktiva insatser för minskad sjukfrånvaro. Genom att rikta om stödet till arbetsgivarna i stället för till företagshälsovården har vi särskilt pekat ut den vägen för att se aktivitet och nå resultat. Allt gör vi förstås för att minska sjukfrånvaron och öka insatserna för att det ska genomföras saker innan sjukfrånvaron ens har uppkommit eller för att stödja arbetsgivarna när sjukfallet väl har skett genom att koordinera insatser. Med den modell som ni ser på bilden har vi avskaffat det så kallade branschstödet, vilket betyder mindre pengar totalt sett, precis som påpekade i sitt anförande. Men om de medel vi nu har avsatt, 30 miljoner , 50 miljoner och 100 miljoner , faktiskt används till vad de är avsedda för innebär det en satsning, för då går det mer pengar till aktiva insatser än vad vi har i den modell vi har . Jag vill därför rikta mig till er som kommer från företagshälsovården, för som vi sade på ett möte som vi hade här är vi mycket angelägna om att få er hjälp att använda de här pengarna tillsammans med arbetsgivarna. Ni har ett jätteviktigt uppdrag att möta den ökning som vi ser i kort sjukfrånvaro. Jag har förståelse för att det kan vara knepigt att göra den omställning som det kommer att innebära för er, men ni har ett jätteviktigt uppdrag att jobba tillsammans med oss för att minska den korta sjukfrånvaron. Jag ska gå in lite mer i detalj på inriktningen . Det handlar alltså om att rikta stödet från företagshälsovården till arbetsgivarna. Vi är medvetna om att arbetsgivarnas intresse för att jobba med preventiva åtgärder och rehabilitering är olika. En del är duktigare än andra. En del tar väldigt stort ansvar medan andra tar mindre ansvar. Medlen till arbetsgivarna kommer att utbetalas av . Jag tror säkert att kommer att tala mer om det. Det kommer också att finnas pengar för en informationsinsats. Vi förstår som sagt att det här är en utmaning för er, för det är en snabb omställning. Innan jag avslutar ska jag säga att något som också bekymrar oss är återväxten av läkare i företagshälsovården och den stora generationsväxling som vi står inför. Men jag har tyvärr inga fler besked att lämna i frågan . Avslutningsvis vill jag bara säga att vi jobbar mycket intensivt med den nya förordningen. Vi jobbar med den så att tangentborden glöder borta på för att vi ska kunna presentera den . , verksamhetsområdeschef : Herr ordförande och fru ordförande! Jag vill börja med att tacka så mycket för inbjudan hit till dagens seminarium som handlar om företagshälsovårdens roll i rehabiliteringsarbetet. har ett uppdrag kopplat till företagshälsovården. Den första delen är att vi ansvarar för att godkänna de anordnare av företagshälsovård som finns. har vi drygt 200 godkända anordnare. Bland de bidrag som vi ska betala ut har vi grundbidraget. Enklast förklarat är det pengar som betalas ut i förhållande till antalet anställda anslutna. Grundbidraget betalas ut i förskott till företagshälsovården. Vidare har vi tilläggsbidrag. De fungerar så att man får utbetalningen i efterskott, såvida man inte vill ha utbetalningen lite mer sällan, som man kan välja. Den här bilden visar besöken hos företagshälsovården. Det ska här röra sig om en sjukdom eller en skada som innebär en bedömning av arbetsförmåga. Här är det olika belopp som vi ska betala ut. För läkare och legitimerad psykolog utgår per besök. För legitimerad sjuksköterska och sjukgymnast utgår per besök. Det som jag tänker mig kommer att vara ett av dagens ämnen är de koordinerande insatserna. De ska vara genomförda från första sjukdagen och redovisas till oss på från första sjukdagen. Vad är det då vi vill ha in i redovisningen? Det är dels en utredning där det framgår vilka hinder och resurser som den anställde personen har, dels en funktionsutredning. Här gäller det vilken funktionsförmåga man har som anställd sjukskriven i förhållande till sina arbetsuppgifter. Slutligen ska också ett arbetsplatsbesök ha genomförts. Det som vi också vill få in i redovisningen är att man har initierat diskussioner med arbetsgivaren om hur en sjukperiod för den sjukskrivne anställde kan förkortas och i bästa fall undvikas och om man har initierat och samordnat några insatser tillsammans med hälso- och sjukvården. De koordinerande insatserna ersätts med högst . Den sista delen är ersättning för medicinsk service. Det är ett led i bedömningen av en anställds arbetsförmåga. Det gäller utredningar och analyser inom radiologi och också inom laboratoriemedicin. Om statssekreteraren hade en kanske stökig bild säger jag att det här är en redogörelse för hur det ser ut när det gäller pengarna. På bilden ser vi väldigt många siffror. Sammanfattningsvis kan jag säga att det här styrker det resultat som statssekreteraren redogjorde för, det vill säga att i stort sett alla medlen har betalats ut, dock icke för de koordinerande insatserna. Dagens seminarium handlar ju om företagshälsovårdens roll. Vår utgångspunkt på är att arbetsgivaren är den som ansvarar för åtgärder på arbetsplatsen. Det är arbetsgivaren som är ansvarig för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen så att en person kan återgå i arbete.