bet · H001SoU10 · 2013-02-13 00:00:00 — 2012/13:SoU10 om det statliga tandvårdsstödet om det statliga tandvårdsstödet I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2012/13:44 om det statliga tandvårdsstödet. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av 2008 når den alla? (RiR 2012:12) samt vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av iakttagelser. Vidare behandlas sex motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen samt nio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Fem av dessa behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Utskottet välkomnar granskning och konstaterar att det trots många satsningar kvarstår en del problem: besöksfrekvensen har exempelvis inte ökat i den omfattning regeringen hade hoppats på och högkostnadsskyddet når inte alla de patienter som har stora tandvårdsbehov. Med anledning av fyra motionsyrkanden (S) om en uppföljning av det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddets utformning, om förutsättningar för en fungerande prisportal, om referenspriser och om behovet av en myndighet med samlat ansvar för att patienter får rätt information föreslår utskottet tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att regeringen i enlighet med de rekommendationer som finns i följer upp om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal och hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris och överväger behovet av att en myndighet får det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle och vilken information som bör ges så att patientens ställning stärks. I dessa frågor har ledamöterna från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och tre reservationer. Övriga motioner avstyrks. Regeringens skrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet finns fyra reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en uppföljning av om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa. 2012/13:So7 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:So466 av m.fl. (S) samt 2012/13:So471 av och (båda M) och 2012/13:So539 av och i (båda C). Reservation 1 (M, FP, C, KD) Prisportal och referensprissystem i tandvårdsreformen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att följa upp vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal samt hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris. 2012/13:So7 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:So529 av och (båda S). Reservation 2 (M, FP, C, KD) Behovet av en myndighet med samlat ansvar för att patienter får rätt information tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att överväga behovet av att en myndighet får det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle och vilken information som bör ges så att patientens ställning stärks. 2012/13:So7 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 3 (M, FP, C, KD) lägger skrivelse 2012/13:44 till handlingarna. 2012/13:So7 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:So8 av m.fl. (V). Reservation 4 (S, MP, V) 2012/13:So417 av (M), 2012/13:So452 av (FP) yrkandena 13 och 2012/13:So473 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning I skrivelse 2012/13:44 om det statliga tandvårdsstödet redovisar regeringen sin bedömning av 2008 når den alla? (RiR 2012:12). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av iakttagelser. Med anledning av skrivelsen har det väckts två motioner. I detta sammanhang behandlar utskottet även nio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , varav fem behandlas förenklat. Förslagen i motionerna återges i bilaga. Riksrevisor informerade utskottet om vid ett sammanträde . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av 2008 når den alla? (RiR 2012:12). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av iakttagelser. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om en uppföljning av om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa att följa upp vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal och hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris och att överväga behovet av att en myndighet får det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle och vilken information som bör ges så att patientens ställning stärks. Därmed bifaller motionerna 2012/13:So7 (S) yrkandena 14 och 2012/13:So466 (S) samt bifaller delvis motionerna 2012/13:So471 (M), 2012/13:So529 (S) och 2012/13:So539 (C). avslår övriga motioner. Jämför reservationerna 1 (M, FP, C, KD), 2 (M, FP, C, KD), 3 (M, FP, C, KD) och 4 (S, MP, V). sammantagna bedömning är att det allmänna tandvårdsbidraget ännu inte har varit ett effektivt medel för att nå målet om en förebyggande tandvård genom hög besöksfrekvens. Granskningen visar att majoriteten som besöker tandvården gör det av andra anledningar än tandvårdsbidraget. finns det en grupp som inte anser sig ha råd med tandvård och som eventuellt skulle kunna öka sin besöksfrekvens med hjälp av det allmänna tandvårdsbidraget. En stor andel av den gruppen känner dock inte till bidraget. har funnit två huvudförklaringar till att högkostnadsskyddet inte har nått ut till alla med stora tandvårdsbehov. En förklaring kan vara att kännedomen om högkostnadsskyddet är låg. En annan förklaring till att högkostnadsskyddet inte nått ända fram kan vara att karensnivån på är för hög för dem som har stora tandvårdsbehov och låga inkomster. sammantagna bedömning är att högkostnadsskyddet inte är ett helt effektivt medel för att nå målet om bättre tandhälsa hos dem med stora tandvårdsbehov. De olika syftena med högkostnadsskyddet har endast delvis gått att nå som reformen har varit i kraft. Referensprislistan syftar till att hålla statens kostnader nere samt underlätta för patienter att jämföra vårdgivarpriser, och därigenom skapa prispress på tandvårdstjänster. Referensprislistan har fungerat i den första bemärkelsen, men har däremot inte fungerat som prispress. Det finns enligt tecken på att referenspriserna i stället driver på prisutvecklingen. konstaterar att Tandvårds- och läkemedelsförmåns-verket (TLV) fått en komplicerad uppgift att reglera hur högkostnadsskyddet ska utformas och ansvara för ett system med referenspriser som inte i alla delar fungerar fullt ut. bedömer att systemet med referenspriser inte har bidragit till att patienter fått en bättre ställning som konsumenter och att systemet riskerar att påverka prisbildningen på ett sätt som kan urholka högkostnadsskyddet. En stor del av befolkningen känner varken till tandvårdsbidraget eller högkostnadsskyddet. konstaterar att regeringen inte har gett något specifikt uppdrag att informera om tandvårdsstödet. Prisportalen har inte fungerat under större delen av tiden sedan reformen genomfördes. En ny prisjämförelseportal öppnades . menar att det finns en risk för att inte heller den nya prisportalen kommer att fungera. Det beror bl.a. på att tandläkarna saknar incitament att lägga in priser i portalen och att många patienter inte känner till portalen och därmed inte kan använda sig av den. Referenspriserna var också avsedda att fungera som jämförelsepris. Att prisportalen inte har fungerat har försvårat för patienten att använda referenspriserna. granskning visar att reformen ännu inte fungerat fullt ut och att målen med reformen enbart delvis är uppnådda. Mot denna bakgrund ger regeringen följande rekommendationer: Regeringen bör följa upp om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens mål om en god tandhälsa. Regeringen bör följa upp vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal. Regeringen bör följa upp hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris. Regeringen bör överväga behovet av att en myndighet får det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle och vilken information som bör ges så att patientens ställning stärks. Regeringens bedömning av iakttagelser Uppföljning av det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet Regeringen delar bedömning att tandvårdsreformens allmänna tandvårdsstöd och högkostnadsskydd inte fått den effekt som förväntats. Kännedomen om reformens stöd och skydd har hitintills varit låg och den ökade besöksfrekvens som förväntats som effekt har därmed uteblivit. Regeringen pekar vidare på att det tredje steget i tandvårdsreformen för granskningen inte hunnit införas i reformen. Regeringen är medveten om situationen och genomför under 20122013 en informationsinsats om reformens stöd och skydd i syfte att öka kännedomen om reformen och därmed leda till ökad besöksfrekvens. Regeringen beräknar att informationsinsatsen väntas ge avsedd effekt . Det är enligt regeringen angeläget att fortsatt noga följa utvecklingen och föra en nära dialog med samtliga aktörer som har en roll i genomförandet av insatsen. Sedan införandet av det statliga tandvårdsstödet har TLV underskridit anslaget. Den övergripande anledningen till detta är enligt regeringen bl.a. att det är en komplex process att finna ett rättssäkert regelverk kring de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärderna. Komplexiteten handlar inte enbart om att tandvårdspatienter ska få rätt vård och rätt ersättningsnivå, utan också om att utforma ett regelverk som ska omfatta en målgrupp som har de medicinska behoven. Mot denna bakgrund delar regeringen inte bedömning att TLV:s utformning av högkostnadsskyddet är den övergripande orsaken till att systemet inte utnyttjats fullt ut. Förutsättningarna för en fungerande prisportal Regeringen delar uppfattning att det inte har funnits en fungerande prisjämförelsetjänst. Regeringen bedömer emellertid att förutsättningarna för en väl fungerande sådan tjänst numera finns. Regeringen är mån om att patientens ställning ska vara stark. Ett viktigt verktyg för att uppnå detta är en väl fungerande prisjämförelsetjänst. För att tjänsten ska fungera måste tandvårdsgivare ansluta sig så att vårdtagare kan jämföra t.ex. priser, olika behandlingsalternativ eller tillgänglighet. Därför har regeringen fört en kontinuerlig dialog med de offentliga och privata aktörerna på tandvårdsmarknaden. Dialogerna har lett fram till en gemensam ambitionsförklaring om prisjämförelsetjänsten som undertecknades av Kommuner och Landsting (SKL), Privattandläkarna och regeringen.1[ S2009/10156/FS.] Ambitionsförklaringen beskriver processen i två steg; i ett första skede står anslutningsprocessen i fokus. Fas två i processen innebär att diskussioner förs kring vilka kvalitetsindikatorer som ska ingå i tjänsten. Vårdgivarna är enligt ambitionsförklaringen överens om att främja och verka för en hög anslutning till prisjämförelsetjänsten. är den gemensamma ambitionen att anslutningen vid slutet av året ska ha uppnått totalt (varav de privata vårdgivarna ska ha uppnått ) av tandvårdens verksamheter. Uppföljning av referensprissystemets effektivitet Regeringen delar bedömning att arbetet med referensprissystemet är komplext men bedömer att TLV är väl lämpat för att genomföra uppdraget att reglera hur högkostnadsskyddet ska utformas och ansvara för systemet. Behovet av en myndighet med samlat ansvar för information till patienter Regeringen delar bedömning att det är centralt att patienten enkelt och på ett ställe kan hitta information om det statliga tandvårdsstödets villkor om stöd och skydd. En väl fungerande elektronisk infrastruktur för en prisjämförelseportal är en förutsättning för att kunna tillhandahålla denna information. Därför är det viktigt att varje inblandad aktör länkad till portalen ansvarar för sin del i infrastrukturen för it och kommunikation. Regeringen konstaterar att det i Vård- och omsorgsutredningens betänkande Gör det enklare! (SOU 2012:33) finns ett uttalat behov av att samla statens gemensamma it- och kommunikationslösningar som ett led i en strategisk styrning för en ökad långsiktighet och kontinuitet. Regeringen vill inte föregå beredningen av betänkandet, men värnar om att ansvaret för informationen till patienter inom tandvårdsområdet ska vara fördelat på ett sådant sätt att det säkerställs att patienter får rätt information vid rätt tillfälle såväl i portalen som när patienten länkas vidare till berörd aktör. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen konstaterar att kunskapen hos befolkningen om det statliga tandvårdsstödet behöver öka ytterligare. Regeringen initierade därför inom ramen för Dagmaröverenskommelsen 2012 en informationsinsats i syfte att öka besöksfrekvensen. skulle genomföra en informationsinsats om tandvårdens prisjämförelseportal (). De medel som avsattes skulle användas till en bred informationssatsning på regional och nationell nivå. infördes ett särskilt tandvårdsbidrag som riktas till de patienter som till följd av sjukdom eller funktionsnedsättning riskerar en försämrad tandhälsa, det s.k. tredje steget (prop. 2011/12:7, bet. 2011/12:SoU5, rskr. 2011/12:47). Regeringen har avsatt till SKL för att genomföra en allmän informationsinsats om detta. Den informationsinsats som regeringen gett SKL i uppdrag att genomföra (utförs av ) om att göra tredje steget känt på prisjämförelseportalen kan enligt regeringen åstadkomma en s.k. spill-over-effekt och leda till en ökad uppmärksamhet kring det statliga tandvårdsstödets allmänna tandvårdsbidrag och högkostnadsskydd. Dessutom kan de som besöker för hälso- och sjukvård upptäcka och ta del av information om det statliga tandvårdsstödet. En prisjämförelsetjänst som bygger på uppgifter om vårdgivarnas aktuella priser på ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder och kvalitetsindikatorer är enligt regeringen ett viktigt verktyg för att vårdtagarna ska kunna göra informerade och medvetna tandvårdsval, vilket ska stärka patientens ställning på tandvårdsmarknaden. För att prisjämförelsetjänsten ska fungera som ett stöd för patienterna är det viktigt med en hög anslutningsnivå bland vårdgivarna. Av denna anledning har regeringen tillsammans med Privattandläkarna och SKL kommit överens om en ambitionsförklaring (se s. 7 ovan). Regeringen följer löpande upp hur många som ansluter sig till tjänsten genom avstämningar med undertecknande parter. I ett första steg väntas tandvårdsgivarna hinna ansluta sig till tjänsten. I ett andra steg ska diskussioner föras kring de kvalitetsindikatorer som ska utvecklas och som ska komplettera referenspriserna på ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder. Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) arbete för det statliga tandvårdsstödet arbetar med att finna ett rättssäkert regelverk kring och om vilka ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som ska gälla. Det är enligt regeringen ett viktigt men tidskrävande arbete eftersom det inte enbart handlar om att tandvårdspatienter ska få rätt vård och rätt ersättningsnivå, utan också om att utforma ett regelverk som ska omfatta en målgrupp som har de medicinska behoven. tandvårdsstöd beslutade om ändringar av Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter och allmänna råd (TLVFS 2012:2). Ändringarna innebär en utökning av tandvårdsstödet genom att nya delar kommer att ingå i högkostnadsskyddet. Andra ändringar beror på anpassning till de nationella riktlinjerna för vuxentandvård samt på att ett särskilt tandvårdsbidrag för vissa patientgrupper införs. De nya delarna i högkostnadsskyddet innebär att främst patienter med stora tandvårdsbehov får ett ännu bättre skydd mot höga kostnader. Bland annat införs särskilda referenspriser för specialisttandvård, fler möjligheter vid protetisk behandling samt nya åtgärder vid undersökning och tomografiröntgen. De nya ersättningsberättigande tandvårdsåtgärderna förväntas öka besöksfrekvensen. Föreskriften trädde i kraft . Därutöver har TLV skapat en ekonomisk analysgrupp i syfte att förstå de effekter som regleringarna medför på tandvårdsmarknaden. Analysgruppen utgörs av ekonomer och statistiker med ett kunnande om hur tandvårdsgivare reagerar med prissättning, val av behandlingsmetoder osv. Gruppens arbete ska fokusera på områdena Prissättning och Produktion kontra konsumtion. I kommittémotion 2012/13:So7 av m.fl. (S) begärs i yrkandena 13 tillkännagivanden om att regeringen bör följa upp dels om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens mål om en god tandhälsa, dels vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal, dels hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga behovet av om en myndighet ska få det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle och vilken information som bör ges så att patientens ställning stärks. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en socioekonomisk analys av hur tandhälsan ser ut och hur tandvårdsstödet används. I kommittémotion 2012/13:So8 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om god tandhälsa för personer med låg inkomst. Motionärerna anför att ett tandvårdsstöd måste vara generellt så att alla kan ta del av det. I motion 2012/13:So466 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över tandvårdsförsäkringen. Motionärerna anser bl.a. att tandvårdsreformen i stort sett saknar satsningar på en grundläggande och förebyggande tandvård som omfattar alla. I motion 2012/13:So471 av och (båda M) finns ett liknande yrkande. I syfte att ytterligare förbättra tandhälsan hos hela befolkningen anser motionärerna att det är angeläget att regeringen överväger en nationell handlingsplan. Fokus för denna bör vara att en större andel av befolkningen än vad som är fallet ska göra en undersökning av sin tandhälsa. I motion 2012/13:So529 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om en ändring av referensprissystemet för tandvårdsåtgärder. Motionärerna hänvisar till , i vilken det görs gällande att en fungerande priskonkurrens mellan olika tandvårdsgivare inte har kommit i gång. I motion 2012/13:So539 av och i (båda C) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att med riktade insatser minska tandvårdskostnaderna för äldre, personer med funktionsnedsättning och personer som på grund av sjukdom inte kan påverka sin tandstatus. Utskottet anser att det är av stort värde att tandvårdsreformen följs upp och utvärderas. Utskottet välkomnar därför granskning av om regeringens mål för tandvårdsreformen har uppnåtts och om statens insatser varit effektiva för att nå målen. granskning visar att reformen ännu inte fungerar fullt ut och att målen med reformen enbart delvis är uppnådda. Granskningen visar också att det allmänna tandvårdsbidraget inte är så känt eller så utformat att det i sig leder till besök i förebyggande syfte. När det gäller högkostnadsskyddet visar granskningen att den höga graden av självfinansiering leder till att personer med låga inkomster och stora tandvårdsbehov fortfarande har svårt att ta del av skyddet. konstaterar att systemet med referenspriser riskerar att påverka prisbildningen i fel riktning och att prisportalen inte har fungerat eftersom den inte är tillräckligt känd och inte ger den information som patienten behöver. Utskottet konstaterar att trots många satsningar kvarstår många problem; bl.a. har besöksfrekvensen inte ökat i den omfattning som förväntats och högkostnadsskyddet når inte alla de patienter som har stora tandvårdsbehov. Det årliga tandvårdsbidraget bidrar således inte i tillräcklig utsträckning till att fler går till tandläkare regelbundet. Reformen har därmed enligt utskottets mening inte fått de effekter som avsetts. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen beslutat om olika informationsinsatser om stödet i syfte att öka besöksfrekvensen. Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att, som grund för en utvärdering av första och andra steget, ta fram en lägesbeskrivning av tandvårdsstödet. Utskottet anser inte att dessa åtgärder är tillräckliga för att avhjälpa de brister som konstaterats. Bristerna i högkostnadsskyddet måste enligt utskottet analyseras så att skyddet når personer med låga inkomster och eftersatta tandvårdsbehov på ett bättre sätt än vad det gör . Regeringen bör därför följa upp om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So7 (S) yrkande 1 och So466 (S) tillstyrks därmed. Motionerna So471 (M) och So539 (C) tillstyrks delvis. Utskottet noterar på samma sätt som att prisportalen inte fungerat tillfredsställande . Utskottet delar också bedömning när det gäller systemet med referenspriser att det bör övervägas om systemet kan utformas så att det fungerar som avsett genom att göra det lättare för patienter att jämföra priser. För att en prisjämförelsetjänst ska fungera som ett stöd för patienterna är det enligt utskottet viktigt att en stor andel av vårdgivarna, såväl privata som offentliga, ansluter sig till tjänsten. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet den gemensamma ambitionsförklaring (S2009/10156/FS) som regeringen ingått med Privattandläkarna och Kommuner och Landsting (SKL). Andelen vårdgivare som har anslutit sig till tjänsten ska följas upp av Privattandläkarna och SKL . Utskottet ser positivt på detta arbete, men anser inte att dessa åtgärder från regeringens sida är tillräckliga. För att allmänheten ska kunna göra sina val mellan olika tandläkare och mellan olika behandlingsalternativ måste prisjämförelseinstrumenten fungera. Så är inte fallet . Regeringen bör därför följa upp vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal samt hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Motion So7 (S) yrkandena 2 och 3 tillstyrks därmed. Motion So529 (S) tillstyrks delvis. Utskottet delar synpunkt att det troligen skulle vara en fördel att en myndighet har det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle. En förutsättning för detta är en väl fungerande elektronisk infrastruktur. I detta sammanhang konstaterar utskottet att det i Vård- och omsorgsutredningens betänkande Gör det enklare!