bet · H001NU7 · 2013-02-21 00:00:00 — 2012/13:NU7 Statliga företag I betänkandet behandlas redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2011/12:140). Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet behandlas vidare ett tjugotal motionsyrkanden. Motionsyrkandena rör bl.a. försäljning av statliga företag, förvaltning, mål för bolagen, jämställdhet och bolagen . Samtliga yrkanden avstyrks. I tio olika reservationer från företrädarna för Socialdemokraterna, följs vissa yrkanden upp. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Försäljning av statliga företag 2012/13:T314 av och (båda S) yrkande 2, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 41, 2012/13:N284 av (M), 2012/13:N292 av Finn m.fl. (M) och 2012/13:N369 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) Övergripande om förvaltning av statliga företag 2012/13:N2 av m.fl. (S), 2012/13:N276 av m.fl. (S), 2012/13:N303 av (S), 2012/13:N356 av (S) och 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 3 (S, MP, V) Ekologiska och sociala mål 2012/13:N1 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 4 (MP, V) 2012/13:N331 av och (båda MP) yrkandena 13. Reservation 5 (MP) 2012/13:N1 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 6 (S, MP, V) 2012/13:N217 av m.fl. (S) och 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 7 (S, MP, V) 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 14, 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 42, 2012/13:N232 av och (båda C), 2012/13:N240 av (KD), 2012/13:N258 av i m.fl. (S) och 2012/13:N259 av och i (båda S). Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP) Reservation 10 (V) Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2011/12:140 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (V), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2011/12:140 med redogörelse för företag med statligt ägande två motioner som har väckts med anledning av skrivelsen 23 motionsyrkanden om statliga företag från allmänna motionstiden. Under ärendets beredning har verkställande direktör vid besök i utskottet lämnat information om verksamheten vid . Vidare lämnade verkställande direktör vid besök i utskottet information om verksamheten vid . Vid detta besök deltog även finansmarknadsminister som lämnade kommentarer utifrån ett ägarperspektiv. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Ett tjugotal motionsyrkanden som rör försäljning av statliga företag, förvaltning, mål för bolagen, jämställdhet och bolagen avslås av . Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (SD), 3 (S, MP, V), 4 (MP, V), 5 (MP), 6 (S, MP, V), 7 (S, MP, V), 8 (S), 9 (MP) och 10 (V). Skrivelsen om statliga företag I skrivelse 2011/12:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande. I redogörelsen, som lämnades till , beskrivs utvecklingen och t.o.m. . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationen . En förteckning över de företag som ingår i den statliga företagssfären återfinns i bilagan. Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att ge en beskrivning av statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen utvecklats . Värdeskapande är ett övergripande mål för förvaltningen av företag med statligt ägande. Detta innebär bl.a. att ge företagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och att fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är inte självklart att staten ska äga dessa företag, men så länge staten är ägare är det viktigt att staten fortsätter att vara aktiv, agerar på ett professionellt sätt och är tydlig i sin ägarroll. För regeringen innefattar det bl.a. att gå igenom portföljen av företag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande men också att gå igenom företagens olika uppdrag och inriktningar. I avsnittet Så förvaltas de statligt ägda bolagen finns information om statens förvaltningskostnader för bl.a. interna kostnader och köpta tjänster. I verksamhetsberättelsen beskrivs också hur processen för att nominera styrelseledamöter går till. Dessutom finns ett avsnitt om hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har tillämpats i de statligt ägda bolagen. Vidare finns ett avsnitt om att fastställa och följa upp tydliga mål i bolagen. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i de statligt ägda bolagen, med information om hur två statligt ägda bolag, och AB , arbetar med hållbarhetsfrågor. Dessutom redovisas en tabell över hur de statligt ägda företagen har rapporterat sitt hållbarhetsarbete. Könsuppdelad statistik finns för vd:ar, ledningsgrupper och styrelser. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisorer presenteras. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning, beslutade utdelningar samt anslag för de statligt ägda bolagen. Presentationerna av de olika statliga företagen innehåller en ekonomisk redovisning, en presentation av företagets verksamhet och mål samt en utvärdering av det gångna året. Av presentationen framgår också om företaget har en etikpolicy, en jämställdhetspolicy, en miljöpolicy, ett miljöledningssystem, en finansiell redovisning enligt internationell standard (International Financial Reporting Standards) och en hållbarhetsredovisning enligt internationella riktlinjer (Global Reporting Initiative). En redovisning lämnas av könsfördelningen för företagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. I betänkandet behandlas 2 motioner som har väckts med anledning av regeringens skrivelse och 23 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. I den följande redovisningen har yrkandena delats upp i två huvudgrupper, nämligen motioner om försäljning av företag med statligt ägande och motioner om förvaltning av dessa företag. Grupperna ska inte ses som varandra uteslutande. Motioner om försäljning av företag med statligt ägande Ett tillkännagivande om att de bemyndiganden som regeringen har att sälja statliga bolag återkallas till dess att regeringen presenterat en hållbar strategi för det statliga ägandet föreslås i motion 2012/13:N369 av och (SD) yrkande 1. Regeringen tycks ha som mål att optimera de statliga bolagens kapitalstruktur för att därefter bjuda ut dem till försäljning, hävdar motionärerna. De menar att när Socialdemokraterna regerade verkade strategin vara att upprätthålla ett maximalt antal anställda i de statliga bolagen. I stället bör strategin vara, så långt det är möjligt, att garantera ett väl fungerande samhälle. Vissa viktiga samhällsfunktioner bör vara statligt ägda till , t.ex. , och bolag som prospekterar efter uran. I andra fall kan staten ha en stark ställning som delägare, t.ex. i bolag som tillhandahåller viktig infrastruktur som , åtminstone så länge bolaget äger accessnätet. Det finns dock statliga bolag som kan säljas i ett gynnsamt marknadsläge, anser motionärerna. Regeringen bör definiera och utreda vilka verksamheter som är av särskild vikt för invånare och därefter återkomma till med en plan för hur verksamheterna ska säkerställas. En sådan plan bör fokusera på t.ex. infrastruktur, livsmedelsförsörjning, naturtillgångar, el, energi och försvarsmateriel. Försäljning av ytterligare statliga bolag I motion 2012/13:N292 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om försäljning av statliga bolag. Staten bör i princip inte äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. Intäkterna från försäljningen av statliga bolag kan användas för att exempelvis amortera på statsskulden eller för att ge utrymme för reformer på viktiga samhällsområden. Ett fortsatt avyttrande av statligt ägande, i synnerhet när staten är ensamägare och särskilt om man befinner sig i en monopolställning, har ett egenvärde för att skapa en sundare marknad bättre anpassad till omvärldens ökande konkurrenssituation bland bolag i de allra flesta branscher, menar motionärerna. Som exempel på helägda statliga bolag som borde kunna fungera bättre utan att staten äger nämner de AB och . De anser vidare att en rad andra bolag där staten är delägare borde säljas. Som exempel på statligt ägande som kan ifrågasättas av ideologiska skäl nämner de statens monopolägande i . Så länge universiteten och lärosätena är statliga myndigheter så kan till nöds detta ägande motiveras, menar de, men om man vill få universiteten och lärosätena friare från statens styrning, så är ett överlåtande till universiteten och lärosätena av Akademiska Hus en välkommen reform. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) framförs kritik mot AB försäljning av den s.k. nordöstra gruppen till bolaget (yrkande 41). Det finns enligt motionärerna en risk för att de utförsäljningar av besiktningsstationer som har skett och som kommer att ske görs till underpriser. De ifrågasätter även om nya aktörer ser långsiktigt på sina åtaganden och är beredda att göra de investeringar som krävs för att klara framtida krav. Efter det som kommit fram efter försäljningen av den nordöstra gruppen bör regeringen dra tillbaka den planerade försäljningen av den s.k. sydvästra gruppen, anser motionärerna. Vidare framför de att regeringen bör presentera en utredning av hur utförsäljningen av påverkat priser och tillgänglighet. Ett tillkännagivande om att bör stoppa en fortsatt utförsäljning av begärs i motion 2012/13:T314 av och (S) yrkande 2. Motionärerna är kritiska till försäljningen av delar av till bolaget och anser att bör stoppa en fortsatt utförsäljning av . I motion 2012/13:N284 av (M) begärs ett tillkännagivande om ytterligare försäljning av statens aktier i . Sonera är femte största teleoperatör med verksamhet inte bara i och utan även i ytterligare ett stort antal länder. Sonera, som är delvis statligt ägt, konkurrerar med helt kommersiella aktörer på ett stort antal marknader inom ett stort antal tjänsteområden. Konkurrens är bra, men det bör helst ske på lika villkor. Konsekvensen i det här fallet blir att man kan få ett statligt bolag som konkurrerar ut privatägda aktörer på samma marknad. Utöver aspekten att ett statligt bolag agerar på en fungerande marknad så har det vid ett antal tillfällen framkommit uppgifter kring Soneras agerande i olika länder som gjort att bolagets etik ifrågasatts. Motionären vill att återigen bemyndigar regeringen att minska det statliga ägandet i Sonera. Motioner om förvaltning av statliga bolag Allmänt om ägarstyrning av statliga bolag Ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur regeringen säkerställer att de statliga företagen arbetar på ett tillfredsställande sätt med riktlinjer och policyer begärs i kommittémotion 2012/13:N2 av m.fl. (S). bör alltid föregå med gott exempel. Regeringen är ansvarig för att företagen lever upp till de riktlinjer som är fastslagna av både regering och riksdag. I kommittémotion 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om företag med statligt ägande. Staten har en viktig uppgift att värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångar som företag med statligt ägande representerar på ett ansvarsfullt sätt, säger motionärerna. Genom ett långsiktigt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Många företag med statligt ägande är i flera fall framgångsrika aktörer på både nationella och internationella marknader där de verkar. Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att säkerställa tillväxten i . I motion 2012/13:N276 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om statligt ägande av bolag med strategiskt viktiga nyttigheter. Som exempel på strategiskt viktiga statliga bolag nämner motionärerna , , och . Dessa bolag bör behållas i statlig ägo. Motionärerna anser att staten som ägare via ägardirektiv bör tydliggöra att dessa bolag har ett uppdrag att även kunna vara expansiva inom sitt verksamhetsområde när så krävs för att säkerställa nyttigheter och konkurrens som i förlängningen kommer medborgarna till del. Ett tillkännagivande om vikten av etiska regler för statliga företag begärs i motion 2012/13:N356 av (S). Enligt motionen ska statligt ägda företag vara föredömen vad gäller bl.a. mänskliga rättigheter, öppenhet, hållbarhet och rent spel, och då är det inte tillräckligt att bara följa ett lands lagar. I länder med svag eller ingen demokrati blir det extra viktigt att ett bolag också har en etisk kompass. I länder där folk lever i en diktatur och i skatteparadis är det ännu viktigare att vara noggrann i sina affärer. kan det finnas skäl som har att göra med demokrati och yttrandefrihet till att svenska företag bör etablera sig i länder där människor lever i en diktatur. Men då gäller det att verka mycket ansvarsfullt. I etiska riktlinjer går det att slå fast att man ska undvika att låta affärer utnyttjas till förtryck och att man ska respektera mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. I kommittémotion 2012/13:N1 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en ändring av statens ägarpolicy för statliga bolag så att den inte bara föreskriver ekonomiska mål utan också sociala och ekologiska mål. Det saknas i statens ägarpolicy konkreta mål för den sociala och ekologiska dimensionen av verksamheten. Staten har bara formulerat tydliga mål för ekonomiskt värdeskapande. Motionärerna förespråkar ett statligt aktivt ägande som har ett hållbart värdeskapande i fokus så att staten genom bolagen också bidrar till en jämställd och hållbar samhällsutveckling. Även i kommittémotion 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkande 8 begär motionärerna ett tillkännagivande om en ändring av statens ägarpolicy för statliga bolag så att den inte bara föreskriver ekonomiska mål utan också sociala och ekologiska mål. Statliga bolag bör genom samhällspolitiska hänsyn och målsättningar bidra till ökad välfärd och större socialt och miljömässigt ansvarstagande, anförs det i motion 2012/13:N331 av och (MP). Motionärerna vill att regeringen tydliggör de statligt ägda bolagens lika eller olika samhällspolitiska mål (yrkande 1). Ett tillkännagivande begärs vidare i motion 2012/13:N331 (MP) yrkande 2 om att samtliga statliga bolag ska få i uppdrag att utreda hur de kan agera på sina respektive marknader för att vara ledande inom omställningen mot en hållbar utveckling. I uppdraget bör enligt motionärerna ingå att utifrån s.k. bästa praxis inom hållbar utveckling fastställa en plan för hur företagen kan lägga sig i täten för arbetet med hållbar utveckling. Målet för de statliga företagen måste vara att vara ledande när det gäller hållbar ekologisk och social utveckling, menar de. bör t.ex. användas för att påskynda omställningen av energisystemen till förnybart, och bör ta ett större ansvar för biologisk mångfald genom att skydda gammelskog och öka användningen av hyggesfria metoder i de statligt ägda skogarna. Vidare har ett särskilt ansvar att se till att människor med fungerande telefoni och internetuppkoppling inte förlorar möjligheten att kommunicera med omvärlden vid teknikbyten, anför motionärerna. bör enligt dem ges bättre förutsättningar att köra tåg till konkurrenskraftiga priser och erbjuda komfort samt ges ett samhällsuppdrag att verka för ett ökat tågresande med hög punktlighet och kvalitet för resor mellan alla delar av och till huvudorterna i grannländer. skulle med bättre styrning kunna användas för att främja stabiliteten på bolånemarknaden. Vidare nämner motionärerna vikten av att företagen i arbetet för en hållbar utveckling tar ansvar även för sina anställdas arbetsmiljö och arbetsvillkor, också i utlandet. De framför att det är särskilt angeläget att staten som ägare i utlandet ställer högre krav på verksamheterna än att följa de aktuella värdländernas lagstiftningar. Motionärerna anför vidare att det är viktigt att de mål som staten har för sitt ägande också följs upp och utvärderas. Ägarrollen och förvaltningen ska hanteras på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt. Det statliga ägandet bör struktureras så att den demokratiska kontrollen och möjligheten att utkräva ansvar stärks, menar de (yrkande 3). I kommittémotion 2012/13:N1 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar inom företag med statligt ägande. De statliga företagen ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet och aktivt sträva efter att ta till vara de kompetenser som både kvinnor och män besitter. Det är angeläget att regeringen tar ett tydligt ansvar för en jämställd fördelning av ledamöter i styrelser och uppdrag i ledande befattningar, anförs det i motionen. Ett tillkännagivande om lönesättningen i statliga bolag begärs i motion 2012/13:N303 av (S). Lönerna för personer med ledande befattningar i statliga bolag når orimliga nivåer, anser motionären. Han föreslår att staten ska ta fram nya riktlinjer, där statsministerns ersättning görs till utgångspunkt, i stället för att bolagen på egen hand sätter lönerna. Lönerna och förmånerna för ledande befattningshavare i övriga delar av den statliga förvaltningen tar sin utgångspunkt i vilket ansvar och vilken arbetsbelastning de har jämfört med regeringschefen och dennes ersättning, säger motionären. Han menar att det är rimligt att motsvarande regler gäller för ledande befattningshavare i statliga bolag. I kommittémotion 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vikten av att är en pådrivande aktör för att främja ett hållbart energisystem. Motionärerna anser att ska öka investeringarna i förnybar energiteknik och vara ledande i energiomställningen på alla marknader där företaget är verksamt. Ett tillkännagivande om och energipolitiken föreslås även i motion 2012/13:N217 av m.fl. (S). Regeringen bör genom en tydlig ägarstyrning ge i uppdrag att ta en större och mer aktiv roll i omställningen till ett mer hållbart samhälle, anför motionärerna. De anser att ambitionsnivån bör höjas och att också bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare överföring av el. har haft stor betydelse när det gäller energiutbyggnaden och kommer att ha stor betydelse i den framtida energiomställningen, varför bolaget även i fortsättningen måste vara helägt av staten, menar motionärerna. I kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 42 anför motionärerna att man skyndsamt bör säkerställa att syftet med beslutet om att ge i uppdrag att dela ut högst produktiv skogsmark till staten för att användas som ersättningsmark uppfylls. I stället för att köpa mark som ska skyddas som reservat skulle staten betala med ersättningsmark som ursprungligen ägts av . Detta arbete sköts av ett nytt bolag, , men ännu har ingen mark bytts. Regeringen bör skyndsamt se över situationen och presentera lösningar för avsikten med beslut, dvs. att marken ska bidra till att uppfylla det nationella miljömålet Levande skogar. Ett tillkännagivande om att arrendepriser inte ska vara marknadsledande föreslås i motion 2012/13:N258 av i m.fl. (S). Enligt motionärerna har genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av , vilket i kombination med höga fällavgifter på älg gör att allt fler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det borde inte vara roll att driva upp priserna på jaktarrenden så att inte de människor som bor i områdena har råd att fortsätta arrendera. Som statligt bolag bör man i stället värna de som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård samt ge förutsättningar för människor att bo kvar i glesbygd. I motion 2012/13:N259 av och i (S) anförs det att bör ses över så att bolaget kan ta initiativ till att höja skolungdomars och allmänhetens kunskaper om skogens betydelse, bl.a. för svensk välfärd. Motionärerna förespråkar gemensamma insatser från både skolan och skogsindustrin. Det kan ske i nära samarbete med kultursektorn, t.ex. med museer. Statliga bolag bör föregå med gott exempel i skogen, framförs det i kommittémotion 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkande 10. Motionärerna förespråkar att ska se till att de kvarvarande gammelskogarna i bolagets bestånd ges ett långsiktigt skydd mot avverkning. I motion 2012/13:N232 av och (C) hänvisas till de stadgar i Sveaskog AB:s bolagsordning som gäller att bolaget genom försäljning av mark till enskilda möjliggör omarronderingar och tillköp för enskilt skogbruk. Enligt motionärerna har avyttringen av skogsmark i huvudsak skett utifrån urval av objekt och mindre utifrån enskilda markägares primära behov av att utvidga sina marker för ett mer hållbart jord- eller skogsbruk. Syftet med uppdraget till är att genom försäljning av mark på marknadsmässiga villkor medverka till utveckling av enskilda skogsbruksföretag och därigenom möjliggöra fler försörjningstillfällen på landsbygden. Motionärerna ser också ett behov av mark för enskilda jordbruksföretag och vill se ett utvidgat uppdrag som inrymmer även det ändamålet. Regeringen bör utvärdera hur den genomförda försäljningen har lyckats med avseende på uppställda mål och undersöka hur ett fortsatt uppdrag om markförsäljning ska utformas. Det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett nytt bolag, anförs det i kommittémotion 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 14. Ett sådant bolag bör inte ha avkastning som främsta mål utan en hållbar användning av skogens resurser. Dagens vinstkrav gör det svårt för statliga skogsbolag och förvaltare att avstå från produktiva skogar till andra intressen, anser motionärerna. De vill att det föreslagna nya bolaget ska åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Staten bör även fortsättningsvis tillhandahålla ersättningsmark vid skydd av värdefull natur även ovan odlingsgränsen och då i samråd med rennäringen, anför motionärerna. I motion 2012/13:N240 av (KD) anförs det att flera av naturskogar hotas av avverkning och att naturforskare därför menar att skogsmark bör undantas från industriellt skogsbruk för att bevara den biologiska mångfalden. Det är viktigt att staten i sina ägardirektiv till de statliga bolag som äger skog lyfter in att bolagen kan gå före när det gäller att skydda skog med höga naturvärden. Utskottet behandlade senast frågor om statliga företag i ett betänkande (bet. 2011/12:NU5) med anledning av regeringens skrivelse 2010/11:140 med redogörelse för företag med statligt ägande och då aktuella motioner. Under det föregående behandlade utskottet också ett par frågor om enskilda företag med statligt ägande, på basis av förslag av regeringen i budgetpropositionen och i propositionen Vårändringsbudget . En fråga gällde , där bemyndigade regeringen att avveckla bolaget genom likvidation (prop. 2011/12:1 utg.omr. 24, bet. 2011/12:NU1). Preaktio, tidigare , är ett vilande statligt helägt aktiebolag som förvaltat resterande del av köpeskillingen från försäljningen av . Årsstämman beslutade att avveckla bolaget genom frivillig likvidation. En annan fråga gällde ett bemyndigande till regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till Ersättningsmark i . bemyndigade regeringen att överföra fastigheter med en samlad areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersättningsmark (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). På bolagsstämman beslutades det därför om en utdelning från av dotterbolaget i som äger produktiv skogsmark.