bet · H001SoU6 · 2013-02-13 00:00:00 — 2012/13:SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum En folkhälsopolitik med människan i centrum I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum samt en följdmotion. I ärendet behandlas också 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2012. Utskottet föreslår att 35 av dessa behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I skrivelsen redogör regeringen för en folkhälsopolitik med människan i centrum. Förverkligandet av en sådan politik vilar på fem viktiga byggstenar: start barns och ungas uppväxtvillkor stöd för att underlätta hälsosamma val skydd ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot samverkan det gemensamma ansvaret för en god hälsa stärkt kunskapsstyrning för ett effektivare folkhälsoarbete. En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen. Den bidrar också till samhällsekonomin. En god folkhälsa är en investering för . Utskottet avstyrker motionerna och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns tolv reservationer och fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för folkhälsan m.m. 2012/13:So2 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) 2012/13:So265 av och (båda FP), 2012/13:So361 av (FP), 2012/13:So483 av och (båda M), 2012/13:So566 av (M) och 2012/13:So568 av (M). Reservation 3 (SD) Myggornas påverkan på folkhälsan 2012/13:MJ408 av (C) yrkande 2. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 4 (MP, V) Nationella åtgärder mot antibiotikaresistens 2012/13:So253 av (MP) yrkande 1 och 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 5 (S, MP, V) Internationellt arbete mot antibiotikaresistens 2012/13:So253 av (MP) yrkande 3 och 2012/13:So458 av (M). Reservation 6 (MP, V) 2012/13:So558 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) motiveringen 2012/13:So587 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (MP) Samlad politik mot övervikt 2012/13:So511 av Shadiye Heydari och (båda S). 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 27. Reservation 10 (SD) 2011/12:So253 av (KD). Reservation 11 (S) 2011/12:So322 av (M), 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13, 2012/13:So330 av (KD) yrkande 2 och 2012/13:So410 av (M). Reservation 12 (S, MP, V) lägger skrivelse 2011/12:166 till handlingarna. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet regeringens skrivelse 2011/12:166 En folkhälsopolitik med människan i centrum samt en följdmotion. Utskottet behandlar också 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2012. Utskottet föreslår att 35 av dessa behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat i tidigare betänkanden, se bilaga 2. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. I skrivelsen redogör regeringen för en folkhälsopolitik med människan i centrum. Folkhälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor bör få möjlighet att själva definiera sin hälsa, att formulera sina eventuella problem och få möjlighet att finna lösningar på dessa. Respekten för varje människas integritet och kraft bör sättas i första rummet. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas lustfyllt, engagerande och angeläget. Det bör finnas såväl verktyg för den enskilde som samhälleliga förutsättningar för att stödja en sådan utveckling. Den enskildes ansvarstagande stöds genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhällets aktörer. Förverkligandet av en sådan politik vilar på fem viktiga byggstenar: start barns och ungas uppväxtvillkor stöd för att underlätta hälsosamma val skydd ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot samverkan det gemensamma ansvaret för en god hälsa stärkt kunskapsstyrning för ett effektivare folkhälsoarbete. En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen. Den bidrar också till samhällsekonomin. En god folkhälsa är en investering för . En folkhälsopolitik med människan i centrum Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mål för folkhälsan m.m. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP, V) samt särskilt yttrande 1 (S). Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:35:SoU7, rskr. 2002/03:145). För att nå målet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete av aktörer på många olika nivåer i samhället. Ansvaret för de statliga insatserna är fördelat mellan departementen i och de statliga myndigheterna. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet utförs på regional och lokal nivå av länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig på bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (2010:1622), tobakslagen (1993:581), (1998:808) och livsmedelslagen (2006:804). För att underlätta uppföljningen av arbetet med att nå det övergripande målet har en samlad mål- och uppföljningsstruktur med elva målområden utvecklats. Målområdena omfattar politikområden som är relevanta för folkhälsoarbetet och de grupperar hälsans bestämningsfaktorer, dvs. de faktorer i människors levnadsvillkor, livsmiljöer och levnadsvanor som har störst betydelse för folkhälsan. De elva målområdena är följande (jfr prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226): Delaktighet och inflytande i samhället Ekonomiska och sociala förutsättningar Barns och ungas uppväxtvillkor Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Sexualitet och reproduktiv hälsa Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. Enligt skrivelsen påverkas hälsan i befolkningen såväl av enskilda människors egna val som av mer strukturella faktorer, såsom delaktighet och inflytande i samhället, människors sociala och ekonomiska förutsättningar, barns och ungas uppväxtvillkor och planeringen av den fysiska miljön. Hälsan påverkas också av en mängd andra faktorer såväl i vår närhet som i samhället i stort. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete bör därför bedrivas på bred front och i samverkan mellan olika aktörer i enlighet med det gällande övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet. Enligt regeringens bedömning bör en folkhälsopolitik med människan i centrum vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor bör få möjlighet att själva definiera sin hälsa, att formulera sina eventuella problem och få möjlighet att finna lösningar på dessa. Respekten för varje människas integritet och kraft bör sättas i första rummet. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas lustfyllt, engagerande och angeläget. Det bör finnas såväl verktyg för den enskilde som samhälleliga förutsättningar för att stödja en sådan utveckling. Den enskildes ansvarstagande stöds genom en effektiv samverkan mellan offentliga, privata och civilsamhällets aktörer. De insatser som görs inom många samhällsområden bör samspela med enskilda människors egna initiativ för att förbättra sin hälsa. Regeringens övriga politik påverkar hälsan i befolkningen på många olika sätt. Ett minskat utanförskap på arbetsmarknaden, en god arbetsmiljö med möjlighet till stimulans och utveckling och en väl fungerande skola är exempel på samhälleliga förutsättningar som har stor betydelse för folkhälsans utveckling. Förverkligandet av en folkhälsopolitik med människan i centrum innehåller fem viktiga byggstenar: start barns och ungas uppväxtvillkor stöd för att underlätta hälsosamma val skydd ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot samverkan det gemensamma ansvaret för en god hälsa stärkt kunskapsstyrning för ett effektivare folkhälsoarbete. En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen. Den bidrar också till: samhällsekonomin en god folkhälsa är en investering för . Start barns och ungas uppväxtvillkor Förutsättningarna för en god hälsa även i vuxen ålder grundläggs i barndomen. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder bör därför enligt regeringen sättas in tidigt i livet oavsett om det gäller att skapa goda uppväxtvillkor, hälsosamma levnadsvanor eller stödjande miljöer. En trygg anknytning till och ett gott samspel med föräldrarna skapar förutsättningar för goda uppväxtvillkor och en god fysisk och psykisk hälsa under uppväxten och även senare i livet. För att stärka och utveckla stödet till föräldrar under barnets hela uppväxttid presenterade regeringen Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd en vinst för alla. För att uppnå målet i föräldrastödsstrategin har regeringen för perioden 20092013 avsatt sammanlagt i stimulansmedel till kommuner i syfte att vinna nytt kunnande på området och stimulera det lokala föräldrastödet i enlighet med strategins definition. Stöd för att underlätta hälsosamma val En modern folkhälsopolitik bör enligt regeringen bidra till att skapa verktyg för att öka den inre motivationen. Det kan ske dels genom att stödja utvecklingen av konkreta hjälpmedel för att följa den egna hälsoutvecklingen, dels genom att förmedla kunskap och insikt som gör det möjligt för människor att fatta självständiga hälsobeslut baserade på fakta och utveckla sådana färdigheter som krävs för en hälsosam livsstil. Att själv kunna inhämta relevant information, dokumentera och följa upp sin egen hälsa samt hålla reda på viktiga uppgifter möjliggörs genom ett individuellt elektroniskt hälsokonto. Ett individuellt hälsokonto är en säker elektronisk lagringsplats där den enskilde kan samla och lagra viktig hälsoinformation om sig själv. Den enskilde bestämmer själv vilken information som ska laddas ned och lagras samt även vilken information som man eventuellt vill dela med sin vårdgivare eller sina anhöriga. Exempel på hälsoorienterade användningsområden är applikationer för uppföljning av egenvård och friskvård via en hälso- eller träningsdagbok. Skydd ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Området smittskydd och skydd mot hälsohot handlar om åtgärder som samhället vidtar för att skydda befolkningen mot smittsamma sjukdomar eller andra hälsohot. Utvecklingen och spridningen av bakterier som är resistenta mot antibiotika är ett växande globalt hälsohot. Trots åtgärder i , och ett bra läge jämfört med andra länder, är risken stor att kommer att påverkas av ett sämre läge på global nivå. Insatser måste därför prioriteras så att inte antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner blir en allt större samhällsrisk och hotar effektiv sjukvård. Regeringen och Kommuner och Landsting har genom en skriftlig överenskommelse enats om en prestationsbaserad ersättning för patientsäkerhetsarbete i landstingen. Att motverka utvecklingen av antibiotikaresistens är en viktig patientsäkerhets- och folkhälsofråga, vilket parterna har tagit fasta på i överenskommelsen. fördelades därför från staten till de landsting som verkar för en ökad följsamhet till lokala behandlingsrekommendationer om vanliga infektioner i öppenvården och minskar sin antibiotikaförskrivning i enlighet med avtalet. Samverkan ett gemensamt ansvar för en god hälsa Insatser som främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen görs inom många olika samhällsområden och av många olika aktörer. Inom ramen för den offentligt finansierade verksamheten bedrivs ett strategiskt folkhälsoarbete av statliga myndigheter. Även på regional och lokal nivå avsätts resurser för utveckling och samordning av folkhälsoarbetet, t.ex. genom kommunala folkhälsoplanerare. Ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande ska enligt regeringen inrättas för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan företrädare för staten, kommunerna och landstingen, näringslivet, forskarsamhället och det civila samhället i frågor om hälsofrämjande utifrån ett individperspektiv. En viktig och konkret uppgift för detta forum är att pröva förutsättningarna för överenskommelser mellan staten, näringslivet och det civila samhället om gemensamma åtaganden inom det hälsofrämjande området. Stärkt kunskapsstyrning för ett effektivare folkhälsoarbete För att på ett bestående sätt främja hälsa och förebygga sjukdom måste man arbeta systematiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt. En viktig uppgift för staten är att verka för en effektiv kunskapsstyrning, dvs. att utveckla, analysera, sammanställa och sprida kunskap om effektiva metoder för att stödja individer som vill förändra sina levnadsvanor och för att främja utvecklingen av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande miljöer. Rapporten jämförelser Folkhälsa genomfördes första gången i samarbete mellan Kommuner och Landsting, och . har fått i uppdrag att i samverkan med och Kommuner och Landsting föreslå hur arbetet med öppna jämförelser inom folkhälsoområdet bör läggas upp så att nästa redovisning kan ske . Samhällsekonomi en god folkhälsa är en investering för En god hälsa är inte bara av stor betydelse för enskilda människor utan också för samhällsekonomin. Förutom att vara ett värde i sig skapar en god hälsa också förutsättningar för minskat utanförskap och ökad sysselsättning, vilket bidrar till ökad tillväxt som belastningen på hälso- och sjukvården och omsorgen minskar. Det är enligt regeringen viktigt att beslutsfattare vet vilka hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder som ger resultat, vilka sambanden är mellan insats och resultat, hur stora effekterna i så fall är samt om de står i rimlig proportion till kostnaderna. För att öka kunskapen om vad som är ett kostnadseffektivt folkhälsoarbete har fått i uppdrag att genomföra en förstudie av hur metodiken för samhällsekonomiska bedömningar av åtgärder inom folkhälsoområdet kan utvecklas . Mål för folkhälsan m.m. I kommittémotion 2012/13:So2 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om minskade sociala och ekonomiska klyftor. Motionärerna anför att det ur ett folkhälsoperspektiv är angeläget att minska de sociala och ekonomiska klyftor som finns i . I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att arbetet med miljömål och folkhälsomål bör samordnas. I kommittémotion 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att folkhälsopolitikens målområde hälsa i arbetslivet ges ett verkligt innehåll utifrån ett genusperspektiv. I kommittémotion 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att frihet från våld bör bli ett nytt målområde inom folkhälsopolitiken. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att använda modellen Jämmått för folkhälsa i större skala i arbetet med bedömningsfaktorer för folkhälsa. Motionärerna anför att man med hjälp av modellen ska kunna följa upp jämställdheten lokalt och regionalt samt jämföra landsdelar med varandra. Motionsyrkanden om mål för folkhälsan och förebyggande arbete behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 10 f. 2 res. S och MP, V): Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att nå detta mål krävs det ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som påverkar folkhälsans utveckling. För att underlätta detta arbete har en samlad målstruktur med elva målområden utvecklats (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226). Ett gemensamt ansvarstagande mellan det offentliga, ideella krafter och den enskilda människan samt samverkan mellan olika verksamhetsområden är en bra grund för ett framgångsrikt folkhälsoarbete. Kommuner och landsting är viktiga aktörer i folkhälsoarbetet. Utskottet noterar att fått i uppdrag att, i samarbete med (), redovisa den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och sociala förhållanden ur ett befolkningsperspektiv. Redovisningen, som ska lämnas , ska fokusera på barn och unga och vara uppdelad på kön. FHI ska även redovisa den långsiktiga utvecklingen av folkhälsan och dess bestämningsfaktorer. Utskottet välkomnar dessa uppdrag. Med detta avstyrker utskottet motionerna []. ansvarar för den sektorsövergripande uppföljningen av det nationella målet för folkhälsoarbetet. följer och analyserar hälsoutvecklingen i befolkningen. samordnar och rapporteringen inom folkhälsoområdet. Den första gemensamma rapporten, Folkhälsan i , lämnades . I propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) aviserades att möjligheterna till en effektiv utvärdering av insatser utifrån gällande mål- och uppföljningsstruktur noga skulle följas upp. Vid behov skulle regeringen återkomma med förslag till ändringar i denna struktur. Statskontoret har därför fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken. Om det behövs ska Statskontoret också föreslå förändringar i syfte att göra systemet mer ändamålsenligt och effektivt. Statskontoret ska i uppdraget analysera om det nationella uppföljningssystemet för folkhälsopolitiken är ändamålsenligt för att följa upp utvecklingen gentemot det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet kartlägga i vilken mån och på vilket sätt resultaten från uppföljningen av den nationella folkhälsopolitiken används av olika aktörer och vilket mervärde det ger för aktörerna kartlägga i vilken mån arbetet med att rapportera in indikatorer för utvecklingen av folkhälsans bestämningsfaktorer påverkar de berörda myndigheternas arbete med folkhälsofrågor föreslå vilken omfattning uppföljningen bör ha vad gäller att följa utvecklingen även på lokal och regional nivå. Uppdraget ska redovisas till () (S2012/4059/FS [delvis]). Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145) är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För att nå detta mål krävs det ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som påverkar folkhälsans utveckling. För att underlätta detta arbete har en samlad målstruktur med elva målområden utvecklats (prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226). Ett gemensamt ansvarstagande mellan det offentliga, ideella krafter och den enskilda människan samt samverkan mellan olika verksamhetsområden är en bra grund för ett framgångsrikt folkhälsoarbete. Kommunerna och landstingen är viktiga aktörer i folkhälsoarbetet. Utskottet välkomnar regeringens redogörelse för en folkhälsopolitik med människan i centrum. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken samt strategin för att stärka barnets rättigheter i , som båda har godkänts av . Utskottet vill även påminna om införandet av en samlad elevhälsa (bet. 2009/10:UbU21 Ny skollag). Utskottet noterar att regeringen i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) aviserade att möjligheterna till en effektiv utvärdering av insatser utifrån gällande mål- och uppföljningsstruktur noga skulle följas upp. Vid behov skulle regeringen återkomma med förslag till ändringar i denna struktur. Statskontoret har därför fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av uppföljningssystemet för den nationella folkhälsopolitiken. Om det behövs ska Statskontoret också föreslå förändringar i syfte att göra systemet mer ändamålsenligt och effektivt. Utskottet välkomnar detta uppdrag. Vidare ser utskottet positivt på det tvååriga samverkansprojektet för hälsofrämjande som har inletts inom . kommer man att fokusera på två områden, mat och fysisk aktivitet, och man planerar att inrätta två samarbetsforum i form av arbetsgrupper med företrädare för berörda branscher, föreningsliv och myndigheter inom respektive område. I detta sammanhang vill utskottet också nämna uppdrag att föreslå hur arbetet med öppna jämförelser inom folkhälsoområdet bör läggas upp. har redovisat uppdraget i skrivelsen Förslag till genomförande av öppna jämförelser folkhälsa, som bereds inom . Med detta avstyrker utskottet motionerna 2012/13:So2 (MP) yrkandena 2 och 3, 2012/13:So222 (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:A395 (MP) yrkande 1. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verktyg för enskilda m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell handlingsplan för arbetet med kulturens betydelse för folkhälsan m.m., om att utreda sällskapsdjurens positiva effekter på människor och om att utreda myggornas påverkan på människor ur ett folkhälsoperspektiv. Jämför reservation 3 (SD). För att stärka den enskilda människans delaktighet i sin egen hälsoutveckling bedömer regeringen att information bör utvecklas och samlas. Nya kanaler för kommunikation med enskilda behöver utvecklas och befintliga kanaler vidareutvecklas. Som en del i detta arbete kommer enskilda att erbjudas individuella elektroniska hälsokonton för lagring av personlig vårdinformation på nätet. I skrivelsen framhålls att en modern folkhälsopolitik bidrar till att skapa verktyg för att öka den inre motivationen. Det sker dels genom att stödja utvecklingen av konkreta hjälpmedel för att följa den egna hälsoutvecklingen, dels genom att förmedla kunskap och insikt som gör det möjligt för människor att fatta självständiga hälsobeslut och utveckla sådana färdigheter som krävs för en hälsosam livsstil. I dagens samhälle förväntar sig människor att själva kunna söka kunskap och vara delaktiga i vård och behandling. Andra hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verktyg Andra aktuella hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verktyg är telefon- och webbaserad rådgivning, ett webbaserat hälsobibliotek och olika insatser för äldre, bl.a. vägledning till kommuner och landsting, försöksverksamheter med hälsocoacher och sociala mötesplatser samt teknikinsatser för äldre. I fråga om insatser till äldre nämner regeringen bl.a. att man initierade en satsning i syfte att öka och fördjupa kunskapen om hur kultur långsiktigt kan bidra till att stärka äldres hälsa. Sammanlagt avsatte regeringen som stimulansmedel riktat till offentliga och privata aktörer inom sjukvårds- och omsorgsverksamhet. Regeringen anför att det stora söktrycket på tyder på ett stort intresse för att utveckla området inom kommuner och landsting. Medlen har enligt uppdraget fördelats till 24 mottagare. Vidare framhåller regeringen att en utvärdering av insatserna kommer att sammanställas i en rapport och spridas till vård- och omsorgssektorn och till kultursektorn i syfte att bidra till en mer hållbar kunskap om hur kulturen kan komplettera traditionella metoder inom vård och omsorg. Nationell samverkan för hälsofrämjande Regeringen bedömer att ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande bör inrättas. I forumet bör företrädare för berörda myndigheter, organisationer, branscher, professioner och forskarsamhället ingå. En viktig och konkret uppgift för detta forum bör, enligt regeringen, vara att pröva förutsättningarna för överenskommelser mellan staten, kommunerna och landstingen, näringslivet och det civila samhället om gemensamma åtaganden inom det hälsofrämjande området. Enligt regeringen bör det inrättas ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande som ska fungera som forum för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan företrädare för staten, kommunerna och landstingen, näringslivet, det civila samhället och forskarsamhället i frågor om hälsofrämjande utifrån ett individperspektiv