bet · H001FiU34 · 2013-06-03 00:00:00 — Även antalet beviljade tillstånd att starta eller utöka en befintlig friskola har minskat, från 187 beviljade tillstånd 2011 till 145 beviljade tillstånd 2012. Den vanligaste orsaken till avslag var att den sökande inte kunde visa att skolan kommer att ha tillgång till de lokaler och den utrustning som behövs. Andra orsaker var att ekonomiska förutsättningar inte uppvisas eller att den sökande inte kunde göra det sannolikt att skolan kommer att få det elevunderlag som angavs i ansökan. Antalet elever i friskolor ökar emellertid. För /13 ökade andelen elever i fristående gymnasieskolor till , vilket är en ökning med . Skillnaden mellan olika kommungrupper är dock stor. Enligt en rapport från har friskolor haft en positiv effekt på elevernas genomsnittsresultat. var drygt 482 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av alla barn i åldern . Andelen har ökat . Av samtliga barn inskrivna i förskola gick i fristående förskolor, vilket var en ökning . Storleken på den genomsnittliga barngruppen ökade något , från 16,8 barn till 16,9 barn 2012. Personaltätheten var oförändrad jämfört med . var det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare. har personaltätheten varierat mellan 5,2 och 5,4 barn per årsarbetare. av förskolegrupperna i landet bestod av 1620 barn. Andelen småbarnsavdelningar (barn i åldern ) som hade en gruppstorlek som var större än 17 barn var 2012, vilket var en marginell ökning jämfört med . Antalet kommuner som erbjuder omsorg under obekväm arbetstid ökade från 130 till 151 kommuner . var 4 945 barn i åldrarna inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid. Detta är en ökning jämfört med då motsvarande antal uppgick till 4 551 barn. Nästan alla sexåringar, , var inskrivna i förskoleklass . fanns det i förskoleklass 6,6 lärare per 100 elever, vilket var en ökning jämfört med . Andelen elever som uppnår målen i samtliga ämnen fortsatte att öka. uppgick den andelen till , vilket var högre än 2007 och den högsta andelen . Det genomsnittliga meritvärdet fortsatte att öka efter en mindre nedgång . Det genomsnittliga meritvärdet ska ge en indikation på den sammantagna kunskapsutvecklingen hos elever som lämnar årskurs 9. Mot bakgrund av resultaten i bl.a. den internationella studien for International Student anser regeringen att det är osäkert om utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling eller om den förklaras av betygsinflation. Det genomsnittliga meritvärdet ökade både för fristående skolor och kommunala skolor. Vidare hade flickor ett högre genomsnittligt meritvärde än pojkar. uppgick det till 24 meritpoäng, vilket är något högre än då det uppgick till mellan 21 och 23 poäng över pojkarnas meritvärde. Eleverna i de fristående skolorna hade liksom föregående år i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. En genomförd studie bekräftar att svenska elevers läsförmåga i årskurs 4 fortsätter att vara god jämfört med övriga 49 deltagande länder, men att svenska elevers läsförmåga sjunker. Detta bedöms främst bero på en försämrad läsning av prosa. Vidare bedöms en generell förskjutning ha skett över alla läsfärdighetsnivåer, eftersom färre elever presterar på avancerade nivåer . En annan studie belyser elevernas kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv i årskurs 4 respektive 8. Studien som senast genomfördes visar ett lägre resultat i matematik för svenska elever i årskurs 4 respektive 8 jämfört med elever i EU- och i . Resultatet är i stort sett detsamma som när studien genomfördes . I naturvetenskap har däremot svenska elever relativt goda kunskaper i årskurs 4 och ett bättre resultat än EU- och . I årskurs 8 halkar dock resultaten ned och är lägre än i EU- och . Resultaten i den senaste studien tyder på att den negativa resultatutvecklingen inom matematik och naturvetenskap som den svenska skolan visat därmed inte har vänt. genomförde Skolinspektionen ett antal kvalitetsgranskningar där olika delar av skolornas arbete studerades mer ingående. I granskningarna har ett mindre antal skolor undersökts, och rapporterna gör därmed inte anspråk på att ge en generell bild av den svenska skolan. Tvärtom har skolorna valts ut då Skolinspektionen bedömt att det funnits risk för kvalitetsbrister i de granskade skolorna. Vad avser läsundervisningen i svenska för årskurs 79 visade Skolinspektionens granskning att endast en tredjedel av lektionerna höll en tillräckligt hög kvalitet. För elever i årskurs 13 visade granskningen att eleverna tycker att naturorienterande ämnen är roliga och att det var en trygg och lugn arbetsmiljö under de allra flesta lektionerna med stöttande lärare, engagerade elever och ett öppet klimat. I nära hälften av skolorna fick dock inte eleverna undervisning på alla områden i det centrala innehållet i kursplanen. Av granskningen framgick vidare att många av lärarna i årskurs 13 uttryckte en osäkerhet när det gäller bedömningsarbete och att återkoppling till eleverna behöver ingå i lärarnas bedömningsarbete. Granskningen visade också bl.a. att skolorna och deras personal i stor utsträckning saknar fördjupad kunskap om vilka behov enskilda elever med diagnoser inom autismspektrumtillstånd har. Detta gör att skolorna får svårt att sätta in adekvata åtgärder som utgår från den enskilda elevens situation och svarar mot elevens behov. Av landets 290 kommuner var det 23 som saknade en gymnasieskola belägen i kommunen. Totalt gick av alla elever som slutade i gymnasieskolan . Det är dock inte alla som fullföljer gymnasietiden som vanligtvis är . Av de som började gymnasieskolan hade fått slutbetyg , vilket är oförändrat jämfört med året innan. Av de 99 600 elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Jämfört med året före är det en liten minskning. Andelen 20-åringar som uppnått grundläggande behörighet har varit relativt oförändrad . Av de elever som fick slutbetyg eller motsvarande från gymnasieskolan hade påbörjat högskolestudier läsåret därpå. Det är en minskning jämfört med såväl 2009 som 2010, då andelen var respektive . gick 352 000 elever i gymnasieskolan, vilket är en minskning med drygt 17 000 elever eller jämfört med året innan. Minskningen var i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till helårsarbetare i gymnasieskolan uppgick till ca 29 000 /13, vilket var en minskning med drygt 700 lärare, motsvarande , jämfört med /12. I kommunala skolor var minskningen större, . Lärartätheten ökade mellan 2011/12 och 2012/13 till 8,2 heltidstjänster per 100 elever, en ökning med 0,1 heltidstjänst. Ökningen var något större i kommunala skolor än i skolor med en annan huvudman. På kommungruppsnivå hade glesbygdskommuner den högsta lärartätheten (12,3 lärare per 100 elever), medan storstäder hade den lägsta (7,1 lärare per 100 elever). Den totala kostnaden för gymnasieskolan har ökat marginellt . har antalet elever i gymnasieskolan minskat med . Antalet lärare (heltidstjänster) har minskat ungefär lika mycket. Den ökning av elevantalet på komvux som inleddes har fortsatt. gick knappt 198 200 elever på komvux, vilket är en ökning . Antalet personer i åldrarna som deltog i den kommunala vuxenutbildningen motsvarade av befolkningen. De totala kostnaderna för komvux var 2011, vilket är en ökning med jämfört med . Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . uppgick antalet elever till drygt 102 400, vilket var en ökning med jämfört med och det högsta antalet elever i sfi . I betänkande 2011/12:FiU28 behandlade utskottet föregående års skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Där framhöll utskottet bl.a. att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Utskottet välkomnade vidare redovisningen av de specialdestinerade statsbidragen och förutsatte att metodarbetet för utvärdering av dessa bidrag fortsätter samt att resultaten av utvärderingarna redovisas även i framtida skrivelser. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av denna skrivelse. Dess redogörelse av både ekonomiska resultat och verksamhetsresultat gör den till ett viktigt underlag för arbete med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Utskottet kan konstatera att tillfälliga intäkter på medförde ett rekordhögt resultat för kommunsektorn 2012. har årets resultat i genomsnitt uppgått till av skatteintäkterna och de generella statsbidragen för kommunsektorn som helhet. Det kan dock noteras att det är stora skillnader mellan enskilda kommuner och landsting. Utskottet kan vidare notera att tillgängligheten i primärvården har ökat som väntetiderna till den specialiserade vården har minskat, som ett resultat av kömiljarden och införandet av vårdgarantin. Patienterna uppges fortsätta med att vara nöjda med bemötandet inom vården. Enligt utskottet är det viktigt att kvaliteten inom verksamheterna kontinuerligt ses över och stärks. Utskottet välkomnar därför regeringens arbete, som förstärkts , med öppna jämförelser. Genom öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården skapas bättre möjligheter för uppföljning och jämförelser av vårdens resultat. Utskottet kan också notera att öppna jämförelser har bidragit till ett ökat fokus på kvalitet och utfall för patienterna och att det har lett till en rad olika aktiviteter och strategier för att minska obefogade regionala variationer i behandlingspraxis och behandlingsresultat. Utskottet välkomnar vidare regeringens redovisning av Skolinspektionens kvalitetsgranskningar. Dessa granskningar ger viktig och intressant information om skolans utveckling, trots att de inte bedöms ge en generell bild av den svenska skolan, då endast ett begränsat antal skolor ingår i granskningen. Utskottet har vid tidigare tillfällen (bl.a. i bet. 2010/11:FiU34) betonat vikten av att regeringen fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen med tonvikt på om bidragsgivningen har nått sina mål och att detta arbete återspeglas i skrivelsen. I föregående års betänkande (bet. 2011/12:FiU28) välkomnade utskottet regeringens återrapportering av Statskontorets och redovisning av erfarenheter av specialdestinerade bidrag till kommunerna. Utskottet insåg även att det fanns vissa metodologiska problem men såg ändå fram emot en fortsatt metodutveckling för en mer fullödig utvärdering av dessa bidrag. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt. Ett fungerande utjämningssystem är av avgörande betydelse för att kommunerna och landstingen ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin ekonomi. överlämnade Utjämningskommittén.08 sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen till regeringen. Kommittén föreslog förändringar i både inkomst- och kostnadsutjämningen. Utskottet kan notera att en proposition med förslag till ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning har aviserats att lämnas till med förslag till förändring fr.o.m. . Med detta föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Utvecklingen inom den kommunala sektorn (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regeringen har misslyckats med jobbpolitiken, vilket har försämrat kommunernas skatteintäkter. Om det inte vore för tillfälliga tillskott från Försäkring skulle hälften av landets kommuner ha haft ett underskott i sitt bokslut . Enligt Kommuner och Landsting (SKL) bedöms läget komma att försämras ytterligare 2013. Den förda politiken har dessutom inneburit en övervältring av kostnader av staten på kommunerna. Den ökade arbetslösheten och en försämrad arbetslöshetsförsäkring har medfört att kommunerna fått ökade utgifter för försörjningsstöd. Av skrivelsen framgår att av biståndsmottagarna hade arbetslöshet som huvudsakligt skäl till sitt försörjningshinder. Av dessa biståndsmottagare saknade två tredjedelar arbetslöshetsersättning. Kommunsektorn har således behövt ta ansvar för områden där staten har misslyckats eller dragit sig tillbaka. Resurser som skulle kunna gå till skola, vård och omsorg har i stället gått till ekonomiskt bistånd. Vi har därför i tidigare sammanhang föreslagit åtgärder för att stärka försäkringsskyddet för dem som jobbar för att därigenom minska behovet av ekonomiskt bistånd, vilket förstärker kommunernas ekonomi. En mer aktiv arbetsmarknadspolitik hade också kunnat minska trycket på kommunernas ekonomi genom att fler hade fått möjlighet till arbete. Med Socialdemokraternas politik skulle kommunsektorn haft bättre förutsättningar att driva viktig välfärdsverksamhet. Kommuner och landsting står inför stora demografiska utmaningar, vilken ställer allt högre krav på välfärden. De befinner sig även i en fas med stora investeringsbehov. Den höga arbetslösheten gör det svårt för kommunerna att lösa detta utan skattehöjningar. rapporterar också att det finns ett stort tryck på skattehöjningar . För att kommunerna ska klara sina balanskrav behövs enligt en förstärkning med . Genom att höja de riktade statsbidragen kan viktiga åtgärder vidtas för att t.ex. minska storleken på klasserna och förstärka förskolan, vilket vi också i andra sammanhang föreslagit. Att denna typ av åtgärder behövs bekräftas inte minst av Skolinspektionens kvalitetsgranskningsrapporter. Vi ser med stor oro på hur den svenska skolan har utvecklats. I jämförelse med andra länder så backar och svenska elevers läsförmåga sjunker. Vidare anses det osäkert om utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling eller om det beror på en betygsinflation. Regeringen lovade att vända denna utveckling och höja kunskapsresultaten. Det var ett viktigt löfte och en ambition som vi delar. Trots en bred uppslutning om dessa mål har man misslyckats. Allt fler ungdomar går ut ur gymnasieskolan utan grundläggande gymnasiebehörighet. Insatser som faktiskt får effekt saknas dvs. en förbättring av lärarnas arbetssituation och bättre förutsättningar för elever att lära sig. Kommunerna har huvudansvaret för viktiga välfärdsområden som skolan, vården och omsorgen. Därför är det centralt att följa den ekonomiska utvecklingen för kommunsektorn. Regeringen väljer emellertid att inte redovisa om de specialdestinerade statsbidragen har uppnått sina mål. Detta ser vi med stor oro på. Vi anser att det är en självklarhet att följa upp och utvärdera om bidragen har haft avsedd effekt. För att trygga skola, vård och omsorg behöver kommunsektorn stabila och likvärdiga planeringsförutsättningar. Det är därför angeläget att den parlamentariska utredningens resultat om det kommunala utjämningssystemet införs. Införandet som skulle ske har vi ännu inte sett. Systemet är viktigt för kommunernas spelregler varför det är angeläget att utredningens resultat genomförs. Utvecklingen inom den kommunala sektorn (MP) Per (MP) anför: Välfärden ska finnas tillgänglig för alla på lika villkor, oavsett kön, etnicitet, sexuell läggning, religion, ålder eller funktionsnedsättning. Så ser det inte ut . Läs- och skrivkunnigheten bland elever sjunker och har nått sin historiska bottennotering. I internationella jämförelser ser vi hur elevernas kunskaper sjunker, vilket tydligt framgår av skrivelsen. Allt fler lämnar skolan utan fullständiga betyg, och elevernas socioekonomiska bakgrund avgör i allt högre grad hur det går för dem i skolan. ser med stor oro på hur den svenska skolan har utvecklats. med otaliga reformer går den svenska skolan ned i en allt djupare kris. Den borgerliga regeringen har misslyckats totalt med att åtgärda problem i den svenska skolan. Vi anser att kan bättre. För är skolan den viktigaste framtidsinvesteringen, varför läget hade sett annorlunda ut med vår politik. Vår politik vilar på en tilltro till lärarnas kompetens och varje elevs förmåga och lust att lära. Det behövs en förstärkt lärarkår och en ökning av skolans möjligheter att se varje elev utifrån dennes behov. har därför i andra sammanhang föreslagit ambitiösa och omfattande satsningar för att just uppnå detta. Lärarna är den enskilt viktigaste förutsättningen för att vända skolans utveckling. Vi anser vidare att unga utan fullständiga gymnasiebetyg löper en större risk än andra att fastna i långvarig arbetslöshet. har därför tidigare föreslagit att flera vägar ska erbjudas till gymnasiekompetens genom nya platser på folkhögskolor och komvux. Vi anser vidare att patienter alltför ofta drabbas av en allvarlig skada eller utsätts för allvarliga risker i hälso- och sjukvården. anmäldes 2 143 händelser till , jämfört med ca 1 440 anmälningar 2006. är landstingens ekonomiska förutsättningar varierande så varierande att det inte går att säga att vården i landet sker på lika villkor oavsett var den utförs. Inom äldreomsorgen ökar personalomsättningen och sjukskrivningarna bland personalen, och problemen med att rekrytera och behålla ny personal är mycket stora. Risken för felbehandlingar ökar, liksom de äldres otrygghet. Detta är inte rimligt. Med anledning av bl.a. situationen inom vården och i skolan har i andra sammanhang föreslagit ökade medel till kommuner och landsting för en ökad personaltäthet i såväl vården som skolan och omsorgen. har även föreslagit att resursfördelningen mellan skolor ska ta större hänsyn till socioekonomiska faktorer samt att även vårdpengen viktas på ett sätt som tar hänsyn till socioekonomiska faktorer. Med politik skulle alla kunna lita på skolan, vården och omsorgen i , alldeles oavsett vem som utför den. Eleverna i skolan skulle få de verktyg de behöver för att kunna nå sin fulla potential. Patienterna i sjukvården skulle få god vård på rätt sätt och i rätt tid och äldre skulle få en trygg och professionell omsorg. Utvecklingen inom den kommunala sektorn (V) (V) anför: har blivit massarbetslöshetens och långtidsarbetslöshetens land. Välfärdens resurser urholkas. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi har därför i andra sammanhang lagt fram förslag som skapar fler jobb, utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och ökar den ekonomiska jämlikheten. Med politik skulle kommunsektorn haft bättre förutsättningar att bedriva den viktiga välfärdsverksamheten. Som framgår av skrivelsen är det tack vare ett tillfälligt tillskott från Försäkring som kommunsektorn redovisar ett högt resultat 2012. Enligt uppgifter från Kommuner och Landsting skulle dock endast hälften av kommunerna ha kunnat redovisa ett överskott utan detta tillfälliga tillskott. Resultatet speglar således inte det ekonomiska läget i vare sig kommunerna eller landstingen. Vi anser att kommunsektorn skulle ha behövt ytterligare statsbidrag. Enligt regeringens bedömningar kommer den kommunala konsumtionen att utvecklas svagt . beräknas den i genomsnitt växa med , vilket kan jämföras med det historiska genomsnittet på . är kommunernas och landstingens finansiella situation ansträngd. I regeringens prognos når inte kommunsektorn upp till kravet om god ekonomisk hushållning. För att kommunsektorn ska nå detta mål till 2014 och komma upp i en konsumtionsnivå i linje med det historiska genomsnittet skulle anslagen till kommunsektorn behöva öka med . har därför i andra sammanhang föreslagit att betydande medel ska avsättas till kommunsektorn och att generella statsbidragen till kommunerna ska värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp med pris- och löneförändringar. Det är nödvändigt. Vi ser hur barngruppernas storlek på fritidshemmen ökar, likaså antalet barn per pedagog i förskolan. Antalet anställda i äldreomsorgen är 12 000 färre nu än 2006. Det får konsekvenser för dem som är i verksamheten, de anställda och för oss alla som är beroende av verksamheten inte minst för oss kvinnor som i stället får utföra arbetet oavlönat på vår fritid. I detta sammanhang kan också nämnas att det är svårbegripligt varför man valt att utforma kommunsektorns balanskrav i form av att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna istället för över en konjunkturcykel som offentlig sektor. Detta skadar såväl kommunernas verksamhet som en god balanserad samhällsekonomisk utveckling. Införandet av resultatutjämningsreserver har varit ett steg i rätt riktning men är inte tillräckligt för att skapa goda förutsättningar för en mer hållbar ekonomi i kommuner och landsting. Därför har i tidigare sammanhang föreslagit att kommunernas balanskrav ska gälla över en konjunkturcykel på motsvarande sätt som gäller målet för den offentliga sektorns sparande. Vidare kan konstateras att den kommunala sysselsättningen minskade mellan 20082010. Därefter har den utvecklats mycket svagt. har befolkningen ökat, vilket har resulterat i en minskad personaltäthet och försämrad kvalitet på en rad områden. Detta framkommer tydligt av bl.a. Skolinspektionens kvalitetsgranskningar. Vi menar därför att behoven av fler anställda och ökade resurser till kommuner och landsting är stora, varför vi i andra sammanhang har föreslagit en rad olika riktade satsningar för att bl.a. öka bemanningen och kvaliteten inom äldreomsorgen och i skolan. I ett rikt land som bör alla invånare garanteras en likvärdig och hög kvalitet på ett antal sociala tjänster som sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg m.m. Dessa tjänster ska fördelas efter behov och finansieras solidariskt via skattsedeln. I garanteras istället våra gemensamma resurser till vinster åt privata företag som driver våra välfärdstjänster. Vi menar att en förutsättning för en riktigt bra skola, vård och omsorg är att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste, dvs. på kvaliteten och behoven. Dessa ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. har därför i andra sammanhang förespråkat en avkommersialisering av välfärden där alla pengar ska stanna kvar i verksamheten. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Ett tillfälligheternas spel, skulle man lite bryskt kunna benämna kommunsektorns bokslut de senaste åren.År 2011 bestod tillfälligheten av en sänkt kalkylränta för beräkning av pensionsskulden som påverkade bokslutet negativt. stavades tillfälligheten återbetalning från Försäkring, vilken påverkade bokslutet positivt och gav det rekordhöga resultatet . Till dessa tillfälligheter ska läggas de tillfälliga statsbidragen på 20 miljarder som infördes under och även 2010 men som har dragits tillbaka med motiveringen att krisen faktiskt är över.Detta spel av tillfälligheter får kommuner och landsting att pendla mellan hopp och förtvivlan, men framför allt försvåras de långsiktiga planeringsförutsättningarna som krävs för att klara de demografiska utmaningar som väntar runt hörnet.Ett resultat på 19 miljarder borde få kommunal- och landstingsråden att jubla av glädje, men man håller sig för skratt. Pengar av tillfällig karaktär omvandlas inte till fler lärare i skolan eller mer bemanning inom sjukvården, trots de ökade behoven.Fru talman! Den välfärd som finansieras av kommuner och landsting är av stor betydelse för hela vår ekonomi och arbetsmarknad, men statens påverkan gentemot kommunsektorn spelar också roll.Förra året fick kommunsektorn sammanlagt 132 miljarder i statsbidrag. Av dessa var 50 miljarder specialdestinerade.Trots att statsbidragen utgör en mindre del av kommunsektorns totala intäkter märks ett minskat anslag med 7 miljarder, som blev fallet mellan åren 2011 och 2012.När regeringen drar tillbaka statsbidrag tvingas allt fler kommuner och landsting att höja skatten för att nå målen om en anständig kvalitetsnivå i skolan, vården och omsorgen. Det visar hur skört det faktiska ekonomiska utrymmet är i kommunsektorn.De senaste fem åren har närmare hälften av landets kommuner inte lyckats nå målet om det som vi kallar god ekonomisk hushållning, det vill säga ett överskott på av skatteintäkter och generella statsbidrag. Bara fyra landsting nådde ända fram.