bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Man kunde också läsa att det fanns 100 delägare som hade plockat ut Det var enligt finansministern just den typen av åtgärder som förslaget skulle angripa. Förslaget kommer inte att innebära att dessa personer inte kommer att kunna fortsätta att plocka ut vinstmedel till låg beskattning, precis som Om man har av aktierna, vil- ket en del av de i artikeln omnämnda revisorerna har, kommer de på precis samma sätt som att kunna fortsätta att plocka ut Av dem som har beskattas endast utdelningarna understigande 5 miljoner som inkomst av tjänst. det kommer alltjämt att beskattas som inkomst av kapital. Förslaget löser därför inte de missbruksproblem som regeringen vill Det drabbar i stället ett stort antal hårt arbetande entreprenörer för att komma åt ett mycket fåtal personer som använder sig av systemet. Det finns sätt att lösa problemen på. Vi och andra remissinstanser har lämnat en rad olika förslag. Ett sådant förslag är att införa en multipel, det vill säga en proportioneringsregel av innebörd att det lönebaserade utrym- met maximalt får uppgå till en viss procent av den lön som man har tagit ut från företaget. En sådan regel skulle inte föra med sig de skadliga effek- ter som vi har pekat på, och den skulle heller inte leda till ett kringgående genom att dela upp företag i mindre enheter. Varför är vi då så kritiska? Vi gör bedömningen att tillväxten av medar- betarägda företag starkt kommer att hämmas. Det är ingenting man behö- ver göra sig lustig över. Det gjorde statssekreteraren. och finansministern har gjort det. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Företag som står i begrepp att anställa eller rekrytera nya delägare kom- mer givetvis att få stora problem om de har närmat sig sina 25 delägare, och de kommer att göra det långt innan. Alla insiktsfulla personer inser att de inte kommer att ges möjlighet att bli delägare i företaget utan att hamna i det predikamentet att man får betala en helt annan skatt än sina äldre delägare, som då kommer i åtnjutande av skattelättnaden därför att man har sina . Konkurrensen snedvrids på ett alldeles orimligt sätt. Det mindre företa- get, som i allra högsta grad behövs i – vi behöver både små och stora företag – får i det här hänseendet en konkurrensfördel i jämförelse med det stora företaget med flera delägare. Det behövs stora välfunge- rande tjänsteföretag i inom starkt specialiserade områden. De behövs för utvecklingen och för att bibehålla konkurrensen. Det var intressant när statssekreteraren sade att förslaget går ut på att återställa balansen i konkurrensen. Det är lite svårt att ta till sig. Förslaget skadar enligt vår uppfattning svenska företags internationella konkurrenskraft. Jag vill då ta exemplet från de affärsjuridiska advokatby- råerna. De har redan utsatts för en betydande konkurrens från utlandet, särskilt från engelska advokatbyråer. Om vi i fortsättningen ska kunna till- handahålla advokatbyråer med hög kvalitet, hög specialisering, tillräcklig bredd och hög tillgänglighet när svenska företag ska genomföra större trans- aktioner med utlandet eller utländska företag ska investera i eller staten behöver hjälp, krävs stora bärkraftiga advokatbyråer och andra tjäns- teföretag. Det krävs att infrastrukturen medger detta. Vi gör bedömningen att kompetensförsörjningen inom tjänstesektorn för- svåras. Det gör också generationsskiftena – av naturliga skäl. Samgåenden hindras, och drivkrafter att dela upp verksamheten skapas. Ja, herr statssekreterare, incitamenten att skatteplanera ökar. en reell överhängande risk att välfungerande och lönsamma företag kom- mer att splittras. Då säger man från regeringens sida att ja, det är en bekräftelse på att tillväxten är skattedriven. Det är en retorik som inte är riktigt hederlig, tycker jag. Bortsett från att ni har fel är det som händer att en ändring av skattereglerna får strukturella effekter, om än oönskade. Det leder till en kapitalförstöring. Flera av de argument som här åberopas till stöd för förslaget är delvis svåra att ta till sig och en del är också felaktiga. Regeringen påstår till exempel att det inte är motiverat att delägare med små ägarandelar och en liten kapitalinsats, trots att de är väldigt personalintensiva, ska få tillgodo- räkna sig det lönebaserade utrymmet eftersom de inte tar någon risk. Var har man fått det ifrån? Vad är det som gör att risken i ett företag med 25 delägare plötsligt skulle vara större eller mindre? Hur tänker man då? Ett färskt exempel, för att åter knyta till revisorerna, är det miljardskadestånd som PWC och en av dess delägare just har ålagts av hovrätten. Om det inte är risktagande då vet inte jag vad man menar med det. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Regeringen är också upprörd över att delägare med små ägarandelar och liten kapitalinsats har tagit ut utdelning i stället för att återinvestera i verk- Tjänsteföretag är inte tung tillverkningsindustri. är inte särskilt kapitalintensiva. Expansionen styrs av helt andra krafter. Om man ackumulerade vinstmedel i onödan skulle det, bortsett från inlås- ningseffekten, medföra uteblivna skatteintäkter, och upptagandet av nya delägare och nyckelpersoner skulle starkt försvåras eftersom de då måste köpa in sig i en hög substans. Det har de inte råd till. Det har inte unga människor råd till. Det vore förödande för alla unga begåvade medarbetare och för tillväxten. Till det kommer att även och Skat- teverket, såvitt jag förstår, anser att man ska betala ett avkastningsvärde på Sedan måste jag säga att argumentationen är otroligt märklig, särskilt eftersom regeringen faktiskt inte föreslår något kapitalkrav. mycket om att det plockas ut vinstmedel, utan att man föreslår Vad man föreslår är att den som köper av ett företag för kommer att betraktas som en icke-aktiv delägare vars intäkter kommer att tjänstebeskattas medan den som köper i samma företag, för samma belopp, kommer att kunna tillgodogöra sig skat- Den ekvationen kräver mer än retorik för att förklara. Man påstår att företag har gjort anställda till delägare för att de ska komma i åtnjutande av kapitalbeskattningen. Jag vet inte var man fått det Upptagande av delägare i konsultföretag är en mycket omsorgsfull process, och jag vågar påstå att inte en enda advokat har upptagits som delägare i en svensk advokatbyrå för att komma i åtnjutande av kapitalbe- Det är trams att påstå det. Jag tillåter mig att tro att det är likadant i andra konsultbranscher. De svenska advokatbyråerna har haft samma struktur så länge jag kan överblicka. Den modellen har inte påver- kats av 3:12-reglerna. Och, herr statssekreterare, andelen delägare i förhål- lande till antalet anställda inom advokatbranschen har inte ökat. Påståendet att advokater kraftigt överutnyttjar 3:12-reg- lerna kräver faktiskt en förklaring. är största advokatbyrå. 600 personer, varav 400 är jurister. Av dessa är 86 delägare. ut en vinstutdelning i häradet ett till två. Anser regeringen att det är ett Var går gränsen för att man i inte riskerar att av regeringen bli utpekad som missbrukare när man tillämpar de scha- blonregler som lagstiftningen anvisar? Det är anmärkningsvärt, tycker jag, att regeringen inte har lyssnat på den massiva kritiken mot införandet av Det löser inga problem, det säkrar inte legitimiteten i skattelagstiftningen och det ger inga pengar till statskassan. Men det får allvarliga konsekvenser, skadliga effekter för tjänsteföretag. Låt mig också säga, beträffande att statssekreteraren hänvisar till Lagrå- dets yttrande och säger att de har åberopat att det är lämpligt med kapital- andelskrav, att nej, det har de inte gjort. De har talat om ett kapitalkrav. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Jag tycker att man kan utgå från att vet skillnaden mellan ett kapitalkrav och ett kapitalandelskrav. Det vilar därför, ärade utskottsledamöter, ett särskilt ansvar på att noga överväga det förslag som regeringen har valt att inkorporera i budgetpropositionen i stäl- let för att bereda det som ett sedvanligt lagstiftningsärende. Jag uppmanar er därför att utnyttja den möjlighet ni har och lyfta ut det förslaget ur bud- geten. Det har nämligen ingenting med en budgetprocess att göra. Tack för att ni lyssnade! Ordföranden: tackar . Det gjordes flera referenser till statssekreterare och det finns därför skäl att återkomma till det vid frågestunden. Vi går vidare och säger välkommen till från FAR, Föreningen . , generalsekreterare : Jag vill börja med att tacka för den här möjligheten. Det är alldeles utmärkt att skatteutskottet erbjuder möjligheten att belysa olika konsekvenser, eftersom förändringar i 3:12 är mycket viktiga. Utformningen av 3:12 har, som ni alla vet, stor påverkan på företagandet, inte minst för utvecklingen av alla de nya branscherna och de nya företagen. Vi får inte glömma den dimensionen i den här dis- kussionen, som blir lite väl skatteteknisk kan jag tycka. Låt mig betona att vi från FAR:s sida tycker att det är bra att 3:12-reg- lerna ses över. Vi har sagt att de är väl generösa, men föränd- ringar som ska göras måste ske på ett sätt som inte skadar företagandet och som inte hämmar tillväxt och konkurrens. Tvärtom tycker jag att fokus skulle vara på att hitta ett regelsystem som uppmuntrar fortsatt före- tagande och ytterligare risktagande. Det behöver vi. Jag har till mitt förfogande och kommer att tala om tre saker. Allra först vill jag lite kort säga något om revisions- och rådgivnings- branschen. talade mycket om revisorer så jag kanske ska tala om advokater i stället. Nej, jag ska nog hålla mig till min bransch. Sedan kommer jag att kommentera konsekvenser av regeringens förslag samt kort belysa FAR:s alternativa förslag och även säga några ord om vägen framåt. Jag står här i egenskap av FAR:s generalsekreterare, men jag vill vara väldigt tydlig på en punkt: Det är inte bara revisorer och advokater som berörs av förändringen, vilket redan nämnts, utan våra medlemmar, oavsett om de är revisorer, redovisningskonsulter eller rådgivare, får samtal från många oroliga företagare. Det är långt över de 400 företagen som vi hörde talas om som undrar hur nya 3:12 kommer att slå i samband med för- värv eller generationsskifte. FAR kontaktas även direkt av entreprenörer, vilket är ganska unikt. De vill veta vart den här frågan håller på att ta vägen. ska jag kort kommentera hur vår bransch ser ut. Inte helt överras- kande erbjuder vi tjänster inom revision, redovisning och rådgivning. Beroende på hur man avgränsar branschen är antalet anställda ungefär 20 000. Omkring hälften av dessa finns hos några av de sju största aktö- rerna. Det som är lite unikt för är att de finns över hela landet. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE av er som kommer från orter runt om i landet känner nog till att PWC, KPMG och allt vad de heter finns på mindre orter. Så är det inte i andra länder, det är viktigt att komma ihåg. Låt mig också kommentera antalet delägare. Ni kan på bilden som visas på skärmen se hur det har utvecklats . de sju stora är . , 2005 när 3:12 senast ändra- des på ett avgörande sätt, var andelen . Inte heller i vår näring stämmer alltså den bild som regeringen ger, att antalet delägare skulle öka och systemet användas för att premiera medarbetare. Som ni ser av bilden som visas är vi den största rekryteraren av ekono- Vi har också en omfattande utbildningsverksamhet. Vi tar vid, kan man säga, där skolan slutar. Det sker en enorm satsning på kompetensut- veckling inom revisions- och rådgivningsbranschen. Men det finns ett naturligt flöde av medarbetare, och många går vidare till näringsliv och Ni har säkert vid middagsbord och i andra sammanhang träffat på många som jobbat vid någon av revisionsbyråerna. Man kan alltså säga att vi är en viktig förmedlare av kompetens, kompetensförsörjning. Branschen är liten, men den bidrar i hög grad till förtroende och effekti- vitet i näringsliv och samhälle och till många av de funktionssätt som vi tar för givna. Att man ska kunna lita på bokslut och årsredovisningar är en otroligt viktig uppgift som vi har. Annars skulle det vara mycket dyrare och krångligare att göra affärer, mycket dyrare att till exempel låna Det ställs, och ska ställas, höga krav på att vi i branschen levere- rar kvalitet och därför sker stora satsningar på kompetensutveckling och konkret kvalitetsarbete ute på byråerna. För att uthålligt och långsiktigt utveckla byråernas verksamhet erbjuds ett antal personer att bli delägare. Men då krävs att de lever upp till mycket tuffa kriterier och är beredda att ta ansvar och verkligen driva verk- Jag upplever att det med tiden har blivit svårare att bli delägare i branschen. Jag vill särskilt betona att ingen blir delägare av skat- teskäl, inte någon. Som jag nämnde tidigare sjunker andelen delägare. Tyvärr beskriver regeringen verkligheten på motsatt sätt, att 3:12 skulle användas som ett sätt att premiera medarbetare. Så är det inte. Det är, som vi hörde av , en betydande risk att vara delägare i en stor Prosolviadomen visar det, och det finns andra case i närtid som visar på samma sak. Jag ska så gå in på konsekvenserna av regeringens förslag. med konstaterar vi att förslaget träffar blint och det träffar brett. utsträckning träffar det delägare i mindre fåmansföretag, vilka ju inte rik- tigt var regeringens måltavla. har vi på FAR tillsammans med ekonomer vid Economics studerat hur förslaget slår mot det svenska företagandet. Vi konstaterar att när det gäller kravet på 4 pro- cent är det av dem som träffas av det som faktiskt jobbar i de större fåmansföretagen. Det är alltså många i mindre företag SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 En sådan tröskel som 4-procentskravet leder till får många ekonomiska konsekvenser som också är olyckliga från samhällsekonomisk synpunkt. Det finns forskning från många länder som visar på det. Vi behöver inte gå särskilt långt för att förstå att det är så det fungerar. Företag kommer att anpassa sig till tröskeln. De kommer att begränsa sin tillväxt, skära ned verksamheten eller dela upp sig i mindre enheter. Allt det kostar, och fram- för allt försämrar det dynamiken i näringslivet, vilket vi tycker är mycket allvarligt. Så till konkurrensen. Det går inte utan att jag funderar på varför inte kommenterade detta. Möjligen hann myndigheten inte svara på remissen, vilket i så fall är ytterst beklämmande. Det här förslaget påverkar nämligen konkurrensen i hög grad. Regeringen säger att det inte påverkar konkurrensen för företagen utan bara rör delägarnas skat- tevillkor. Men dessa företag är i mångt och mycket ägarna, så visst har det stor påverkan på konkurrensen. Jag tänker här visa en bild för att belysa detta. Den heter Snedvriden konkurrens; hela bilden är faktiskt lite sned. Platsen som visas på bilden kan ligga i eller varför inte i . De fyra företagen A, B, C och D bedriver likadan verksamhet. Företaget A har 10 delägare, företaget B har 20 delägare, företaget C har 30 delägare och företaget D har 10 delägare men ingår i en nationell verk- samhet med sammanlagt 100 delägare. Vad verksamheten består i spelar inte så stor roll; det kan vara en bilverkstad, mc-verkstad, arkitektbyrå, it- byrå, revisionsbyrå eller ett kafé. Då är frågan vad som händer efter 2014 om förslaget blir verklighet. Det visar sig nämligen att företaget A och företaget B behöver göra inve- steringar för att klara konkurrenskraften. För att få större resurser till det behöver de gå samman. Tror ni att de kommer att göra det? De hade alltså 10 respektive 20 delägare. I företaget C har man länge funderat på att förvärva företaget A efter- som det är mycket lönsamt. Men tror ni att de 10 delägarna i företaget A är intresserade av att gå till ett företag som redan har 30 delägare? Ni får svara själva. En väl så viktig fråga är: C över huvud taget att bestå? Sedan har vi företaget D som är en nationell verksamhet som finns lokalt i . För delägarna där blir det mer intressant att faktiskt gå till företaget A eller B. Till företaget C är det ingen som går. Här ser ni vilken påverkan dessa regler kommer att få redan vid årsskif- tet. Slutsatsen är att det är långt fler än dessa 400 företag som vi hörde talas om som kommer att drabbas. Man får inte ha en sådan statisk bild när man tittar på detta förslag, utan man måste se till dynamiken. Företag behöver gå samman och växa . Det är det som måste analyseras ordentligt innan man går till beslut. Jag talade om företaget D, och här ser jag en risk att större företag kom- mer att koncentrera sin verksamhet till större orter. Då försvinner den mångfald av arbetsgivare som jag tror är jätteviktigt på det lokala planet. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Här vill jag också hänvisa till en som kom och där det pekas just på att det för sysselsättningen är viktigt med en mångfald arbetsgivare. Jag menar att det här faktiskt finns ett samhällsintresse i att de stora tjänsteföretagen finns ute i landet. Tyvärr har finansministern gett uttryck för rakt motsatt uppfattning, nämligen att det inte skulle finnas ett sådant samhällsintresse. FAR har , som sagt, jobbat med Econo- mics och vi har tittat på vad man kan göra eftersom vi tycker att denna 4- procentsregel skapar en tröskel med skadliga effekter. För att ändå utgå från regeringens förslag sade vi att för delägare skulle man erbjuda en multipel som vi satte till 2 för att den skulle vara tillräckligt uppmuntrande för att man ska vilja driva företag och ta risk och för att man ska skapa legitimitet för reglerna. Detta förslag tar alltså sikte på att slipa ned tröskeln. Men naturligtvis är det allra bäst om vi helt får bort en sådan tröskel. När det gäller vägen framåt hoppas jag att vi inte stannar i den öken som visas på bilden. Vi har från FAR:s sida försökt vara kon- struktiva och komma med lösningar. Som vi har hört här finns det flera tänkbara lösningar. Denna tröskel på är absolut inte den bästa, utan man kan tänka sig kapitalkrav, och man kan tänka sig en multipel för alla delägare så att vi slipper sådana här tröskeleffekter. Diskussionen går vidare, och skatteutskottet ska bereda detta. Vi hop- pas på fortsatt dialog. Det är otroligt viktigt inte minst för morgondagens företag att dessa regler får rätt utformning. Som ni har förstått av all min argumentation hoppas och tror vi från FAR:s sida att skatteutskottet vill ta ett initiativ här och bryta ut detta förslag från budgetpropositionen och göra de utredningar och de ändringar som faktiskt måste göras innan riks- dagen går till beslut. Ordföranden: tackar för dessa synpunkter från från FAR. Vi hörde att det inte är bara advokater och revisorer som har haft synpunkter på förslaget. Vi hälsar nu , chef för skatteavdelningen på , välkommen. , chef för skatteavdelningen på : Jag tackar för inbjudan till denna öppna utfrågning i skatteutskottet. Det är mycket positivt. Jag tänkte börja med att gå tillbaka lite till utvecklingen av regelverket. Vi har hört lite om detta tidigare från . Som framgår av bilden har regelverket historiskt sett haft ett begränsande syfte. Men detta syfte byttes 2006 med den socialdemokratiska regeringen, och syftet blev att förstärka till ytterligare företagande och verksamhet. Sedan har allians- regeringen ökat på det förstärkande och främjande syftet. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 införde den socialdemokratiska regeringen en 20-procentig skatt på utdelning och större lönebaserat utrymme. , 2009 och 2012 utökade Alliansen det enkelbeskattade utrymmet, det lönebaserade utrymmet, genom en höjning från i nedre delen. Man slopade förbudet att räkna på ägarens egen lön, man slopade bottenavdra- get på lönesumman, och man sänkte maxkravet från 15 inkomstbasbelopp till 10 med mera. verkar tyvärr pendeln ha svängt åt andra hållet, och handlar det åter om saker i begränsande syfte. Vad har man egentligen uppnått med alla dessa förändringar med olika regeringsförslag? Jag tycker att man kan vara ganska stolt över det som man har uppnått från alla dessa regeringars sida. Vi har fått en utveckling där utdelningen till ägare, som tidigare låg på kanske , har stigit till 30–. Tjänsteinkomsterna har stigit, även om det i budgetpropositionen talas om minskade inkomster av tjänst. Så är det inte, utan tjänsteinkomsterna har stigit. Någon kan möjligen undra hur detta går ihop med den bild som visade inledningsvis. tror jag inte att statistiksamman- ställning är starkaste gren, och det kanske det inte ska vara heller, utan det ska vara att tillämpa de regler som finns och se till att vi får likabehandling i taxeringen. Jag anser att visade den del av utdelningarna som blev tjänstebeskattade. Men här finns ett löneut- tag från företagen, och de har stigit mycket kraftigt. Man har inte urholkat och bara tagit ut utdelning. Man tar ut mer i lön också. I själva verket har lönerna till 3:12-företagare vuxit i takt med, eller till och med aningen snabbare , lönesumman för hela ekonomin. Vad är då problemet som ska åtgärdas? Naturligtvis ska rent konstlade upplägg och manipulationer av systemet åtgärdas och beivras. Detta med klyvning mellan inkomster av tjänst respektive inkomster av kapital är en genuint svår fråga. Det finns inget självklart svar på hur man delar upp vad som är tjänsteinkomst och vad som är kapitalinkomst. Det finns dock i detta nya förslag ingen analys av hur man ska se på klyvningsfrågan. Konsekvensanalyser av effekter är mycket ofullständiga. Det visar sig att föreliggande förslag har mycket allvarliga och icke avsedda effekter, och det har vi hört från tidigare talare också. Regeringens upprördhet över 3:12-reglerna kan kanske även till viss del bero på rena missuppfattningar. Det har tidigare framförts uppgifter om att det har skett en kraftig urholkning och inkomstskiftning i denna del av ekonomin. Jag tror att vi får höra mer om detta i nästa anförande. Men i den studie som rapporterade om var det en helt orimlig statistik som man baserade undersökningen på. Man hade inte tagit bort extremvärden, och de fick mycket stor betydelse för resultatet. Då fick man fram att det hade skett en betydande inkomstskiftning. Det har förts en debatt om detta i , och jag hänvisar de intresserade till att följa debatten där. Vilka företag är det som drabbas, och hur allvarligt är regeringens för- Vi har hört nämnas i detta sammanhang, och man har framfört att det är problem med löne- och tjänstebeskattningen för del- Det är faktiskt så att man inom har högre tjänstein- komster än landstingsanställda läkare och motsvarande kategorier. för satsat kapital inom är faktiskt , och vissa har satsat så mycket som . Det finns totalt över 30 000 anställda i företag som har minst en del- ägare som drabbas av det förslag som föreligger. drabbade företagen är elva anställda. av de drabbade företagen har mindre än tio delägare. Finansministerns uppgift om att de drabbade företagen skulle ha 90 delägare som medianvärde förefaller helt finns i alla branscher, och det är inte ett fåtal företag. Färre än hälften finns inom företagstjänster och det som har diskuterats i tidigare anföranden här . Företag inom tillverkning, bygg, transport, handel, vård och omsorg har fler anställda som drabbas av detta förslag än de som påverkas inom företagstjänster. Det som har sagts om att man skulle satsa ett par hundralappar stämmer absolut inte med majoriteten av dessa drabbade företag. delägare har satsat mer än , och var femte har satsat mer Jag skulle vilja överlämna en rapport, Företagare om regeringens 3:12- förslag, till ledamöter och suppleanter i skatteutskottet och till övriga Här finns beskrivningar av hur olika företag av kött och blod påverkas av detta förslag. Jag överlämnar den till kanslichefen efter min presentation, och det finns rapporter tillgängliga här framme. Låt mig säga något om effekterna av förslaget. Först och främst är det en mycket negativ signal som man nu skickar till landets företagare. Tyvärr är det en återgång i retorik till vad vi hade på 70- Det känns mycket trist att behöva säga detta. Jag tycker att vi har