bet · H001TU11 · 2013-04-19 00:00:00 — Utskottet välkomnar att Transportstyrelsen som en del i arbetet med att genomföra strategin har fått i uppdrag att göra en översyn av lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik. I uppdraget ingår att göra en översyn av förordningar och föreskrifter om utformning av trafikanläggningar och färdmedel. Som exempel på övriga initiativ för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning kan också nämnas att det pågår ett samarbete mellan i och vissa taxibolag om s.k. rullstolstaxi, dvs. större bilar som är speciellt anpassade för resa med rullstolar. Resenären åker hela vägen sittande i rullstolen, och har möjlighet att ta med sig olika handikapphjälpmedel. Utskottet välkomnar även att Trafikanalys har låtit ta fram en modell som gör det möjligt att följa hur kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning utvecklas över tiden. En första undersökning planeras , för att därefter återkomma . Utskottet kan vidare konstatera att det pågår ett arbete med att göra transportsystemet mer tillgängligt för personer med funktionsnedsättning även på EU-nivå och att betydelsen av skydd och rättigheter för passagerare med funktionsnedsättning har uppmärksammats och utökats inom EU. Det finns bl.a. tekniska bestämmelser om hur fordon eller anläggningar ska vara utformade för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Vidare har det tagits fram förordningar om passagerares rättigheter på flyg, järnväg, fartyg och buss. I förordningarna finns regler om bl.a. rätt till ledsagning och ersättning vid inställd transport. pågår beredning inom med att ta fram kompletterande regler till EU-förordningarna. I arbetet behandlas bl.a. frågor om tillsynsmyndighet, påföljder och undantag för viss trafik. Inom EU pågår också ett arbete med att se över det befintliga direktivet om offentlig upphandling. Utfallet av det arbetet kan komma att påverka hur lagen om valfrihet utformas och vilka varor och tjänster den kan komma att omfatta. Arbetet förväntas vara färdigt . Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att de viktiga frågorna om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning är väl uppmärksammade och att regeringen har vidtagit åtgärder och initierat uppdrag för att förbättra resemöjligheterna även för dessa resenärsgrupper. Mot bakgrund av pågående beredning och att utskottet förutsätter att arbetet med att utveckla färdtjänsten och öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning fortskrider avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T203 (KD), 2012/13:T354 (M) och 2012/13:T491 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om . Utskottet välkomnar de initiativ som har tagits för att utveckla kollektivtrafiken till och från och ser positivt på att regeringen löpande följer utvecklingen. Jämför reservationerna 12 (S, MP) och 13 (V). är det statligt ägda bolag som ansvarar för att hantera statens rättigheter och skyldigheter i . Flygpendeltrafiken mellan och bedrivs av det privata bolaget , under namnet Express. I partimotion 2012/13:T320 av m.fl. (V) framförs att minst hälften av utsläpp kommer från vägtrafiken till och från flygplatsen. En lösning skulle kunna vara att fler väljer att åka tåg till men priset på Express är satt så högt att många istället väljer att ta sig dit med bil. är en s.k. OPS-lösning (offentlig-privat samverkan). Enligt motionärerna talar mycket för att OPS-lösningar leder till ökade samhällskostnader som makten över projekten skjuts från den offentliga sfären till den privata. Motionärerna menar att infrastrukturinvesteringar ska beslutas av demokratiska organ och förvaltas av statliga eller kommunala myndigheter med en öppen insyn i verksamheten. Motionärerna menar därför i yrkande 1 att regeringen bör ta initiativ till att omförhandla avtalet med så att resenärerna till erbjuds fler och billigare tågtransporter till och från flygplatsen. Vidare menar motionärerna i yrkande 2 att regeringen bör offentliggöra vad det skulle kosta att använda optionsrätten för att ta över driften av . I motion 2012/13:T442 av (FP) anförs att genom nyttjandeavtalen har en rationell järnvägstrafik omöjliggjorts för SJ:s och även SL:s pendeltåg. Motionären välkomnar dock att detta håller på att ändras och understryker att fler aktörer måste tillåtas trafikera . Motionären framhåller behovet av att göra till ett järnvägsnav. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) anges i yrkande 9 att det avtal som tecknades för 1994 innehåller många brister. Det finns problem med kapacitetsutnyttjandet och biljettpriserna är höga. Det företag som har trafikeringsrätt har dessutom enligt motionären ägnat sig åt skatteplanering. Motionären menar därför att det finns all anledning att se över avtalet för banan för att tågtrafiken till och från ska fungera bättre och användas av fler resenärer. lämnade regeringen sin syn på vissa frågor om i skrivelse 2011/12:93 . I skrivelsen har regeringen bl.a. gjort bedömningen att trafiken på i allt väsentligt är väl integrerad och att det därmed inte finns någon avtalsmässig grund för att utnyttja optionen att lösa ut ur avtalet om . Regeringen framförde även att kostnaden för att utnyttja optionen är för hög för staten och avsevärt större än värdet på nyttjanderätten. Utskottet behandlade skrivelsen i betänkande 2011/12:TU5 och framförde att utskottet delade regeringens bedömningar avseende . Utskottet har inte ändrat uppfattning. Utskottet har även med tillfredsställelse tagit del av att statsrådet i sitt svar på en interpellation framförde att löpande följer verksamheten i bolaget. Utskottet vill i sammanhanget framhålla betydelsen av att minska de klimatbelastande utsläppen från marktransporter till och från . Detta är angeläget inte minst för att ska kunna fortsätta att utvecklas på ett miljömässigt hållbart sätt och därigenom bl.a. bidra till en hög tillgänglighet för människor och näringsliv i men även till att främja besöksnäringen. Utskottet välkomnar därför de initiativ som har tagits för att utveckla kollektivtrafiken till och från . Utskottet vill särskilt lyfta fram att har öppnat upp för lokal pendeltågstrafik mellan och . Utskottet vill även lyfta fram att från är det möjligt att åka pendeltåg med på sträckan . Det går att resa med men för att lämna tågstationen och komma in på krävs en särskild passageavgift. Statsrådet har i interpellationsdebatt (2012/13:57) framhållit att Swedavias flygplats är en av få flygplatser inom hela EU som är miljöcertifierad. Statsrådet framförde vidare att det är självklart att har en utmaning, bl.a. när det gäller att i sitt närområde titta på hur fler människor kan välja att åka kollektivt spårbundet, med flygbussar eller med taxi. Ministern pekade på att Swedavia även har jobbat hårt för att få fler miljöfordon på plats och har både biogasmack och laddstolpar för el. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T320 (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T442 (FP) och 2012/13:T477 (S) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om Gotlandstrafiken. Utskottet utgår från att den fortsatta beredningen av ett nytt avtal om Gotlandstrafiken kommer att utmynna i färjetrafik som tillgodoser både näringslivets, resenärernas och miljöns behov av goda och hållbara transporter. Jämför reservationerna 14 (S, MP) och 15 (V). Linjesjöfarten till och från har varit ett statligt åtagande . Syftet med regleringen är att trygga en tillfredsställande färjeförbindelse med året runt. har enligt sin instruktion i uppgift att ingå och ansvara för statens avtal om linjesjöfart till . Det görs genom att avtal ingås om att bedriva trafiken med de fartyg som utföraren själv har till sitt förfogande. har tilldelningen av avtal konkurrensutsatts. ingås ett koncessionsavtal, vilket innebär att det är utföraren som får biljettintäkterna för transportköparna och som tar den övervägande risken för minskade intäkter. var Rikstrafiken den myndighet som ansvarade för trafiken. ligger detta ansvar på . Sedan det statliga engagemanget inleddes har, med undantag för avtalsperioden 19881997, operatörerna varit Rederiaktiebolaget och dess dotterbolag . Avtalsperioden för den nuvarande operatören är 20092015. Enligt uppgift från har verket och Destination enats om innehållet i ett korttidsavtal för färjetrafiken till . omfattar , dvs. Avtalet är i huvudsak likt det gällande avtalet som går ut . uppger vidare att förfrågningsunderlag inför upphandlingen av färjetrafiken beräknas gå ut eller april och att avtal med ny operatör beräknas kunna tecknas . I motion 2012/13:T235 framhåller m.fl. (M) att det ska vara enkelt och inte alltför dyrt att resa till och från . Liksom på andra ställen i landet måste likvärdiga villkor och förutsättningar för ekonomisk utveckling, kommunikationer och klimatpåverkan gälla även för . Motionärerna framhåller att förutsättningarna för tillväxt är goda när transportsystemen fungerar och används optimalt. Vidare anges i motionen att det är av yttersta vikt att riskfaktorer som kan påverka pågående upphandling för trafiken beaktas. Utmaningar som bränslepriset, konkurrensbrist, svavelpriset, energiomställningen och en försämrad godstransportmarknad är utmaningar som enligt motionärerna måste tas på allvar. Motionärerna anser att goda och miljömässigt hållbara kommunikationer och en fungerande transportmarknad är en förutsättning för att ska kunna utvecklas och växa med övriga . Det är viktigt för gotlänningarna, besökarna och näringslivet på ön. Motionärerna anför därför att regeringen även bör beakta behovet av goda kommunikationer mellan och fastlandet. I motion 2012/13:T248 konstaterar m.fl. (V) att har haft en ganska positiv utveckling , mycket tack vare övergången till moderna snabbfärjor som har förkortat restiden och gjort en bättre tidtabell möjlig. Enligt motionärerna har dock det nuvarande avtalet inneburit problem för näringar då resenärer och fraktköpare har drabbats av kraftiga prishöjningar på grund av stigande oljepriser. Motionärerna anser i yrkande 1 att kraven inför en ny avtalsperiod måste bygga på att Gotlandstrafiken ska främja öns regionala utveckling genom god tillgänglighet vad avser tidtabell, turlista och pris. Bastrafiken ska bygga på moderna snabbfärjor () som helst ska drivas med miljövänligt bränsle. Vidare framför motionärerna i yrkande 2 att färjetrafiken till måste ses som vägen till och att priset måste motsvara den rörliga kostnaden för att framföra en personbil och konkurrenskraftiga priser för godstransporter. Regeringen bör därför återkomma med ett konkret förslag till ett vägprissystem för Gotlandstrafiken. I motion 2012/13:T276 av m.fl. (MP) framhålls att är helt beroende av goda båtförbindelser till och från övriga för sin utveckling och fortlevnad. Förutsägbara och bra båtförbindelser är nödvändiga för näringslivet, investeringsviljan och inte minst människors vilja att bosätta sig på . Inför kommande upphandling för perioden har villkoren för trafiken ifrågasatts. Det skapar en oro som i sin tur leder till försämrade möjligheter för att utvecklas. Motionärerna menar även att för att få fungerande gods- och persontransporter är det viktigt att behålla en tvåhamnslösning. Vidare framhåller motionärerna att båttrafiken måste energieffektiviseras och att ett sätt för att minska utsläpp och biljettpriser är att köra några båtar långsammare. Det är dock menar motionärerna viktigt att det även fortsättningsvis finns ett basutbud av snabbare båtar. I motion 2012/13:T346 framför m.fl. (C) att det är viktigt att restiden mellan och fastlandet behålls på nuvarande snabbfärjenivå. Motionärerna framför att det finns oroande förslag att överväga en sänkning av hastigheten med . Motionärerna understryker att utan en väl fungerande person- och godstrafik kan inte och dess näringsliv utvecklas och bidra till tillväxt i landet. Färjetrafik med hög standard, god turtäthet, snabbgående fartyg och rimliga kostnader för både personer och gods är avgörande för framtid och utveckling. I motionen anges att för är det viktigt att hela landet kan utvecklas och att man kan bo och leva i alla regioner varför Gotlandstrafiken är en viktig infrastruktursatsning. I motion 2012/13:T368 av (S) framförs att de gotländska företag som är beroende av färjetransporter till och från inte kan konkurrera på lika villkor då transporterna inte är konkurrensneutrala i relation till andra delar av landet. Motionären framhåller att de gotländska företagen betalar en merkostnad på för sina transporter över . I motionen framförs att om den gotländska näringen ges konkurrenskraftiga villkor så är bedömningen att det skapas cirka 1 100 nya arbetstillfällen bara inom livsmedelsföretagen på . Motionären framhåller att riksdag och regering har sagt att färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. Därför menar motionären att regeringen bör skapa förutsättningar för att göra fraktkostnaden mellan och det svenska fastlandet likvärdigt med övriga landet och återkomma med ett förslag till lösning. I motion 2012/13:T371 av (S) framhåller motionären att ska bindas samman med övriga i ett transportsystem som gör det enklare att leva och bo på . När det gäller färjetrafiken är långsiktiga stabila förutsättningar med t.ex. längre avtalsperioder viktiga. En rimlig utgångspunkt är enligt motionären den bastrafik som finns med bl.a. två fastlandshamnar och dagens överfartshastighet om lägst . Motionären menar att staten inte kan fortsätta att betrakta färjetrafiken som en olönsam interregional kollektivtrafik. Färjetrafiken är inte ett komplement till andra färdmedel utan en del av det nationella trafiksystemet. Finansieringen ska därför enligt motionären ses som en del av den nationella färjetrafiken. Motionären menar att konkurrens i upphandlingen inte får ske på bekostnad av den bastrafik som är så viktig för , dess utveckling och konkurrenskraft. Motionären anser att måste ges fortsatta förutsättningar till en positiv utveckling med konkurrenskraftiga villkor för såväl passagerare som gods. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) konstateras i yrkande 47 att Gotlandstrafiken är avgörande för utvecklingen på och att det är viktigt att färjetrafiken omfattas av ett långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart avtal. Gotlandstrafiken måste enligt motionärerna ses som en del av det nationella trafiksystemet och ska inte ges sämre villkor än övriga landet. Motionärerna framför att det är viktigt att persontrafiken, den gotländska näringen och företagen på ges rättvisa och konkurrenskraftiga villkor när det gäller prisbild och överfartstid. Dagens bastrafik bör därför enligt motionärerna utgöra grunden för kommande avtalsperiod. I motion 2012/13:T509 yrkande 11 av m.fl. (MP) framförs att det finns möjlighet att ställa krav på energieffektivisering i bl.a. upphandlingar. Ett första steg skulle kunna vara att ställde krav på energieffektivisering i upphandlingen av Gotlandstrafiken. För att statuera ett positivt exempel skulle kunna bedriva energieffektivisering i sin egen vägfärjetrafik. För att kunna utvecklas och hävda sig i konkurrensen med resten av är beroende av väl fungerande förbindelser med fastlandet, såväl för gods som för resenärer. Utskottet vill därför framhålla att långsiktiga, stabila och miljömässigt hållbara avtal om Gotlandstrafiken är av avgörande betydelse för . Enligt utskottets mening har staten ett fortsatt ansvar för att det finns sådana tillfredsställande transportmöjligheter till och från som ger möjligheter för ön att utvecklas. I infrastrukturpropositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) klargjorde regeringen att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. I betänkandet Transportsystemets inriktning (bet. 2012/13:TU2) framhöll utskottet att präglas av beroendet av goda förbindelser med fastlandet, såväl för gods och egen befolkning som för turistflöden. Utskottet har noterat att meddelade att verket skjuter på upphandlingen av Gotlandstrafiken. I stället ville tillsammans med bl.a. Region ytterligare fördjupa analysen av olika alternativ och dess konsekvenser, särskilt mot bakgrund av diskussionen om överfartstider. Verket avser därför att se över förutsättningarna för upphandlingen och även undersöka andra alternativ, t.ex. direktupphandling och inköp av fartyg i statlig regi. Enligt uppgift från arbetar verket för att förfrågningsunderlaget ska kunna gå ut och man planerar att skriva ett nytt kontrakt med avsikten att den nya trafiken ska kunna starta . Utskottet välkomnar att en noggrann genomgång görs av olika alternativ och att tar sig tid att tillsammans med Region åstadkomma en bra lösning i frågan. Synen på vikten av en noggrann genomgång av olika alternativ delas även av regeringen. Statsrådet har framfört att det är bra att tar sig tid att åstadkomma en bra lösning. Statsrådet har vidare framfört att det är konkurrens mellan flera olika anbudsgivare som möjliggör bättre kvalitet, service och utbud och att det är viktigt att åstadkomma en upphandling där så många som möjligt kan delta. Utskottet instämmer med statsrådet i att det är viktigt att utforma förfrågningsunderlaget så att det faktiskt kan bli fråga om en upphandling i konkurrens. Vidare noterar utskottet att ministern har anfört att om en fungerande upphandling är omöjlig är staten beredd att diskutera alternativ med statliga fartyg. När det gäller Gotlandstrafikens hastighet har uppgett att på grund av främst stigande bränslekostnader skulle dagens Gotlandstrafik som bedrivs med en hastighet av innebära betydande kostnadsökningar för staten och resenärerna. har därför presenterat ett preliminärt upplägg med variabla hastigheter, i mötande trafik, där lägsta hastigheten avser den södra linjen (). uppger att trafikupplägget ger en regelbunden turtäthet över , att trafiken bedrivs på två fastlandshamnar, att över-dagen-resor till är möjligt liksom en konstruktion med pristak. Enligt ger det föreslagna trafikupplägget en 40-procentig minskning av bränsleförbrukningen och en motsvarande minskning av miljöeffekterna. Vidare uppger verket att förslaget innebär en lägre kostnad för trafiken, främst på grund av bränslekostnaderna som stiger kraftigt vid hög fart. När det gäller motionsförslag om vägprissystem vill utskottet framföra att det är operatören (Destination ) som sätter biljettpriset beroende på vilket service- och reseutbud man väljer att ha. I avtal mellan operatören och trafikverket bestäms dock ett pristak för gotlänningar, övriga resenärer och godstransporter. utgjordes operatörens intäkter av statlig ersättning och kundintäkter. Utskottet förutsätter att den fortsatta beredningen av ett nytt avtal om Gotlandstrafiken kommer att utmynna i en färjetrafik som tillgodoser både näringslivets, resenärernas och miljöns behov av goda, långsiktiga och hållbara transporter. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T235 (M), 2012/13:T248 (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T276 (MP), 2012/13:T346 (C), 2012/13:T368 (S), 2012/13:T371 (S), 2012/13:T477 (S) yrkande 47 och 2012/13:T509 (MP) yrkande 11. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor som har behandlats tidigare under . I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare under i betänkandena /13:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer och 2012/13:TU2 Transportsystemets inriktning. Det gäller motionerna 2012/13:U319 av m.fl. (S) yrkande 3 rörande prissättningen på och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 3 rörande järnvägsunderhållets anslag och organisation. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning till att frågorna redan behandlats under . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Samhällsuppdrag, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T236 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:T394 av m.fl. (S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6. För att nå de transport- och miljöpolitiska mål som har fastställts av och regeringen krävs att tågtrafiken upprätthålls och utvecklas. Väl fungerande järnvägstransporter med hög kapacitet och tillförlitlighet är också en förutsättning för att vårt moderna samhälle ska fungera. Vi vill påminna om att det övergripande målet för svensk transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Enligt vår mening är ett av de viktigaste verktygen för att uppnå detta. Vi menar att tåget alltid ska vara det enklaste, bekvämaste och billigaste resealternativet. Resenärernas behov ska sättas i centrum. Vi hävdar därför att det är felaktigt att dagens styrning av endast är baserad på ekonomiska målsättningar. Det enda krav som SJ AB:s ägare staten ställer på bolaget är att det ska gå med vinst. Detta går, enligt vår uppfattning, stick i stäv med både de transportpolitiska och de klimatpolitiska målen samt missgynnar ofta resenärens behov. Vi anser inte heller att det är rimligt eftersom bolaget är en del av den grundläggande samhälleliga infrastrukturen. Vi vill därför se en tydligare styrning av och en bredare definition av företagets målsättningar. SJ AB:s ägardirektiv måste, menar vi, ses över för att få bolaget att drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv än det rent företagsekonomiska. Vi kan konstatera att även näringsutskottet framhållit att en översyn av SJ AB:s uppdrag bör göras i syfte att få bolaget att drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv än det rent företagsekonomiska. Ett genomgående tema i styrningen av bör vara ett enkelt, prisvärt samt pålitligt resealternativ. bör sätta resenärens upplevelse i centrum och utvecklas till ett av de ledande tågbolagen i . Bolaget bör också aktivt medverka till att uppnå de transportpolitiska målsättningar som har fastställts av och regeringen. Vidare anser vi att bör ha en prispolitik i fråga om biljetter som gör att bolaget kan vinna marknadsandelar från andra transportslag. Vår uppfattning är att om man sparar på bemanning och underhåll riskerar man dyra bakslag som går ut över punktligheten. bör i stället planera och ansvara för en utvecklad tågtrafik med hög punktlighet och kvalitet mellan alla delar av och huvudorterna i våra grannländer. bör även de statliga tågbolagen kunna samsas om en europeisk tidtabell mellan större städer. Vi menar att det är naturligt att förnyas och utvecklas för att vara stommen i det svenska nationella järnvägsnätet och vår länk till grannländerna. Det integrerade företagets styrka är att det har ansvar för optimeringen av hela systemet, i synnerhet vad gäller persontrafiken. Vi anser därmed att bör ges ett tydligt samhällsuppdrag. Vi anser även att det statligt ägda är ett viktigt verktyg för att driva och utveckla godstrafiken på järnväg. Vi anser därför att det även finns anledning att se över ägardirektiven för att få att arbeta ännu mer med innovativa och hållbara logistiklösningar. Vi kan konstatera att även näringsutskottet anser att det finns anledning att se över uppdrag för att få bolaget att arbeta ytterligare med innovativa och hållbara logistiklösningar. Vad vi har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Ekonomiska mål, punkt 2 (MP, SD) av (MP) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T236 av m.fl. (MP) yrkande 2 och