bet · H001MJU16 · 2013-04-15 00:00:00 — För att nå dit är en aktiv part i skogliga processer inom EU och på den internationella arenan. I programförklaringen framhålls att hållbart skogsbruk utgör utgångspunkten för användning av skogsresurser. I begreppet hållbart skogsbruk inkluderas bevarande, restaurering och nyttjande av skogens alla värden och ekosystemtjänster, såsom virke, energiråvara, natur- och kulturmiljövärden, biologisk mångfald, rekreation, turism och vilda djur. Hållbarhet omfattar tre dimensioner: ett hållbart skogsbruk bedrivs med hänsyn till ekonomiska, miljömässiga och sociala intressen. I praktiken betyder detta att skogsbrukaren i varje situation av brukandet ska balansera skogens olika funktioner för att uppnå en hållbar utveckling. Utskottet konstaterar att alla stora skogsbolag i är certifierade. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet innebär certifieringen att kraven som ställs ska uppfyllas för hela innehavet av skog. Man kan således inte undanta någon del av skogen från kraven. Certifieringen är ett frivilligt system som sköts av parterna. Staten lägger sig inte i det. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att betona att miljöhänsyn inom skogsbruket är viktigt för att kunna marknadsföra svenska skogsprodukter. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2012/13:MJ455 (S) yrkandena 41 och 43 samt 2012/13:MJ351 (M). Talerätt och möjlighet att överklaga Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden (MP) om miljöorganisationers talerätt och om möjligheten att överklaga avverkningsbeslut. Jämför reservation 11 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:MJ450 (MP) yrkande 6 framhålls att miljöorganisationer har rätt att överklaga en rad beslut på miljöområdet, men inte beslut enligt skogsvårdslagen. Detta bör ändras. Talerätten bör också gälla avverkningar, som endast är anmälningspliktiga och därför inte kan överklagas (yrkande 7). Utskottet behandlade liknande motioner i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2011/12:MJU12. Utskottet hänvisade då till landsbygdsministerns svar på fråga 2010/11:495 om skogsvårdslagen. När det gäller talerätt för miljöorganisationer anförde ministern då att regeringen i samband med den utvidgning av miljöorganisationers talerätt som genomfördes konstaterade att det kan finnas anledning att göra ytterligare överväganden om miljöorganisationers talerätt i syfte att förbättra genomförandet av Århuskonventionen och att det är regeringens avsikt att återkomma i denna fråga. I betänkandet anfördes vidare att talerätt för en miljöorganisation var under prövning i och med att beslut om att gammal fjällskog vid Änokdeltat norr om i kommun får avverkas med stöd av skogsvårdslagen överklagades av som ansåg att beslutet var felaktigt. Förvaltningsrätten i höll med och upphävde tidigare tillstånd eftersom den ansåg att avverkningen var oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården. Domstolen framhöll att tillstånd till avverkning inte får ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljön enligt 18 § skogsvårdslagen. uppfattning är att 18 § är avsedd att användas i yttersta undantagsfall och inskränkas till fall där man kan vara säker på att de höga naturvärdena på ett eller annat sätt får ett varaktigt skydd eller fall där man bedömer att ett sådant skydd inte behövs. Utskottet noterade att det var första gången någonsin som paragrafen prövats. Enligt domstolen hade talerätt i det aktuella målet om avverkning. Domstolen hänvisade bl.a. till Århuskonventionen som ger vissa naturvårdsorganisationer rätt att överklaga. överklagade domen till kammarrätten. Kammarrätten tog upp frågan till prövning och upphävde beslutet då rätten inte ansåg att miljöorganisationer har rätt att föra talan i ärendet. Kammarrättens dom har överklagats av till . Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet avvaktar regeringen förvaltningsdomstolens bedömning. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ450 (MP) yrkandena 6 och 7 lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden (S, MP, V) text. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:MJU13 Skogspolitik, 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2011/12:MJU12 Skogspolitik och 2011/12:MJU14 Naturvård och biologisk mångfald. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skogsvårdslagen och miljöhänsyn, punkt 1 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 40 och 2012/13:MJ212 av (S) och 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. De senaste årens hårda debatt kring skogsbruket visar att lagstiftningen är otydlig och att ambitionerna skogspolitik måste tydliggöras. Skog och skogsmark är en nationell tillgång likaväl som en internationell sådan. Skogen ska skötas så att den långsiktigt ger god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till andra allmänna intressen. Skogens roll som kolsänka måste diskuteras. En viktig fråga för vår skogspolitik är hur tillväxten ska kunna öka utan att miljöhänsynen minskar. Efterfrågan på den förnybara råvara som skogen ger kommer att öka, liksom användningsområdena för olika komponenter. Här behövs mera rådgivning, vidgad kunskap och utökad forskning, inte minst vad gäller riskerna som uppstår till följd av ett förändrat klimat. Vi menar att delar av den produktiva skogen kan skötas med en särskild miljöhänsyn. Det behövs en översyn av skogsvårdslagen för att säkerställa balansen mellan miljömål och produktionsmål och tydliggöra behovet av skogsvårdande insatser. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsvårdslagen och miljöhänsyn, punkt 1 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:MJ212 av (S) och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 40. Formellt sett har två likställda mål i skogspolitiken: produktion och miljö. I praktiken har dock politiken en slagsida åt produktion, där skogspolitiken trots sin stora miljöpåverkan både lagstiftningsmässigt och förvaltningsmässigt hanteras separat från övrig miljöpolitik. Skogsvårdslagen bör införlivas i och dess tillämpning anpassas till EU:s naturvårdsdirektiv och artskyddsförordningen. I detta sammanhang bör det också övervägas om skogsfrågorna bör flyttas till så att de kan hanteras samlat med andra miljöfrågor. Detta bör ges regeringen till känna. Hyggesfritt skogsbruk m.m., punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:MJ438 av (M). Det finns forskare i och som framhåller högre lönsamhet med hyggesfria metoder för våra förhållanden. För den enskilde småskogsbrukaren kan inte bara den högre lönsamheten utan också den jämnare intäktsströmmen vara en fördel. Den högre lönsamheten förutsätter dock att skogen kan skötas rationellt utifrån det hyggesfria skogsbrukets förutsättningar, i stället för att åtgärderna suboptimeras för att leva upp till en lagstiftning som är skriven utifrån trakthyggesbrukets delvis andra förutsättningar. Inte minst innebär skogsvårdslagens § 10-kurva bekymmer för den som vill bruka sin skog hyggesfritt och lönsamt, då den i praktiken lämnar skogsägaren med valet att antingen slutavverka eller lämna ett olönsamt högt virkesförråd. Motivet att ett lägre virkesförråd skulle innebära en lägre tillväxt har Skosstyrelsen i en rapport (rapport 24, 2008) visat vara ogrundat, varför bestämmelsen på ett ologiskt sätt lägger krokben för hyggesfritt skogsbruk. Om syftet är att undvika skogsskövling utan hänsyn till återväxten bör detta regleras på ett sätt som går att tillämpa på ett rationellt sätt även vid hyggesfritt skogsbruk. Även om lagstiftningen inte rent ut förbjuder hyggesfritt skogsbruk riskerar blotta osäkerheten att hålla tillbaka skogsägare som annars skulle vara intresserade av att ställa om till hyggesfritt. Den nuvarande situationen skapar krångel för markägaren och motverkar större miljöhänsyn. Lagen måste ändras så att det inte råder några tveksamheter om att hyggesfritt skogsbruk är tillåtet och att detta kan bedrivas på ett ekonomiskt rationellt sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Biobränslestrategi, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 11. Bioenergi är största energikälla, och biobränsle från skogen är av stor betydelse för vår omställning till ett energisystem baserat på förnybar energi. ser mycket positivt på den potential som skogen har för omställningen men även risker för den biologiska mångfalden. För att klimatoptimera skogsbruket och stärka den biologiska mångfalden krävs en utarbetad strategi. Uttag av biobränsle i skogen ska främst ske i form av rester från röjning och avverkning (huvudsakligen grenar och toppar) men också genom visst stamvirke. Stubbrytning ska inte förekomma, och askåterföring är nödvändig för att marken inte ska utarmas. Avverkning av lövträd för biobränsleändamål måste ske med medvetenhet om dess betydelse för ett rikt framtida skogslandskap. En nationell biobränslestrategi som kombinerar ett effektivt biobränsleuttag med stärkt naturvårdshänsyn bör tas fram. Detta bör ges regeringen till känna. Skogsbruk och naturhänsyn, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 15. Under den borgerliga regeringen har skogsvårdslagen fått ökat fokus på produktionshöjande åtgärder, som intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Dessa skogsbruksåtgärder är negativa för miljön då de bl.a. reducerar den biologiska mångfalden, ökar utsläppen av växthusgaser och spär på övergödningen. Markberedning, körskador och brist på sparade träd vid slutavverkningar kan skapa negativa effekter på vattendrag och naturvärden. Ett lagstadgat skydd bör införas för bredden och omfattningen av kantzonen mot vatten och våtmarker. Detta bör ges regeringen till känna. Skogens sociala värden, punkt 5 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 9 samt 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkande 9. Skogsvårdslagen har stora brister i hänsynen till sociala värden. Tätortsnära skogar fyller en viktig funktion för de närboende, både som utsikt och som vistelsemiljö. Den berörda lagstiftningen bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. Skog nära skolor, förskolor och äldreboenden bör undantas från åtgärder som inte främjar rekreationsvärden. I övriga tätortsnära skogar och andra skogar av betydelse för lokalbefolkningen eller det rörliga friluftslivet ska en rekreationsinriktad skogsskötsel bedrivas. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs det att det naturanpassas och att alternativa skötselmetoder används i lämpliga områden. Hyggesfritt skogsbruk, som kontinuitetsskogsbruk, kan vara ett alternativ, t.ex. i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. Trakthyggesbruk ska inte vara tillåtet i skogar med höga sociala värden. Medan större städer ofta med rätta skyddat sina närskogar i reservat har skogar kring mindre orter ofta inget skydd alls. Det kan skapa onödiga konflikter när skogen utanför fönstret plötsligt avverkas utan föregående varning, och utan att grannarna haft några möjligheter att föreslå ens mindre förändringar som skulle betyda mycket för dem. Ett samrådskrav, där skogsägaren måste ha någon form av samrådsförfarande där de kringboende informeras om avverkningsplaner och ges möjlighet att lämna synpunkter, skulle ge större möjligheter att ta sociala hänsyn. Hur ett sådant samrådsförfarande kan utformas bör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Offentligt ägd skog, punkt 6 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 8. Innan en generellt starkare lagstiftning kan tas fram för miljöhänsynen i skogsbruket krävs omedelbara åtgärder för att stoppa avverkningar av skogar med höga naturvärden. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram lagstiftning och ägardirektiv för offentlig ägd skogsmark så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Detta bör ges regeringen till känna. Ekonomiska styrmedel, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkande 11. En viss skog ger kanske mest värde om den står kvar och kan nyttjas för turism och rekreation, men eftersom skogsägaren inte får några pengar för det (vilket inte heller vore rationellt eftersom skogen i detta avseende kan ses om en kollektiv nyttighet) kanske skogsägaren hellre väljer att avverka skogen. Vad sen träden används till beror både på virkeskvaliteten och rådande marknadspriser, som långt ifrån fullständigt speglar miljökonsekvenserna av olika alternativ. Störst klimatnytta gör kanske träden om de kan användas i byggnader och andra konstruktioner och därmed ersätta utsläppsintensiva material som stål och betong. Att ersätta fossila bränslen, särskilt via energikrävande mellansteg som pappers- och massaprodukter, ger inte lika stor klimatvinst. Det vore därför värdefullt att utreda ekonomiska styrmedel för att styra skogsråvaran dit den gör störst nytta. Dessa bör med fördel utformas så att de dämpar den totala efterfrågan på skogsråvara och därmed minskar trycket på den biologiska mångfalden. Detta bör ges regeringen till känna. Uppföljning av miljöhänsyn, punkt 8 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 43. har genomfört stickprovskontroller av hur avverkningar lever upp till den miljöhänsyn som lagen fastställer, den s.k. Polytaxinventeringen. Mätningarna har visat allt sämre siffror. Antalet underkända avverkningar har ökat från (19982001) till (2011). meddelade ledning att Polytaxinventeringarna inte var rättvisande. redovisas undersökningen på ett annat sätt, vilket gör det omöjligt att följa utvecklingen. Polytaxinventeringen har ännu inte offentliggjorts. Regeringen bör uppdra till att återgå till en inventeringsmodell och en rapportering som gör det möjligt att följa utvecklingen . Detta bör ges regeringen till känna. Marknadens krav på miljöhänsyn, punkt 9 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 41 och 2012/13:MJ351 av och (båda M). Efterfrågan på hållbart framställda produkter växer i våra stora exportnationer. finns den frivilliga hållbarhetsmärkningen FSC (). Det är ytterst viktigt att förtroendet för en sådan märkning inte urholkas. Att miljörörelsen nu lämnat samarbetet till följd av att man anser att följsamheten kring regelverket brister är mycket olyckligt. Vi står fast vid uppfattningen att en hållbarhetsmärkning av skogsprodukter även i fortsättningen ska drivas i samarbete mellan miljörörelse och skogsnäring och inte i statlig regi, men i ett läge då ett sådant samarbete är möjligt bör regeringen överväga en annan konstruktion. Därför är det viktigt att regeringen inleder samtal med skogsnäringen om miljöansvaret och hur ett sjunkande förtroende för det svenska skogsbrukets miljöhänsyn kan hota svenskt skogsbruks exportmöjligheter och i förlängningen jobb och välfärd i . Detta bör ges regeringen till känna. Talerätt och möjlighet att överklaga, punkt 10 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7. Miljöorganisationer har rätt att överklaga en rad beslut på miljöområdet men inte beslut enligt skogsvårdslagen. Detta bör ändras. Talerätten bör också gälla avverkningar, som endast är anmälningspliktiga och därför inte kan överklagas. Medan prövningen pågår ska skogen inte få avverkas. Det svenska systemet med avverkningsanmälningar gör det svårt att införa talerätt på ett enkelt sätt. Ett första steg skulle därför vara att införa talerätt för tillståndsärenden, vilket juridiskt sett är okomplicerat. Möjligheten att införa ett särskilt rättsligt att föra talan när det gäller icke tillståndspliktiga avverkningar och andra skogsbruksåtgärder bör utredas. Alternativa sätt att vidga talerätten skulle kunna vara att utöka antalet åtgärder som kräver tillstånd eller att kräva myndighetsbeslut (som kan överklagas) även vid anmälningar. Vid valet av teknisk metod bör man beakta behovet av att minimera administrationen, både för enskilda och för myndigheterna, så länge det övergripande målet om större miljöhänsyn genom bredare deltagande i beslutsfattandet och rätt till rättslig prövning kan säkras. För att talerätten ska fylla sitt syfte krävs också att det finns möjlighet att löpande få ta del av information om planerade avverkningar. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till vår nu aktuella motion. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till vår nu aktuella motion. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:MJ212 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta ansvar för våra naturvärden. 2012/13:MJ224 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av framtidens skogspolitik. 2012/13:MJ249 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraftfulla åtgärder för att öka de skogsvårdande insatserna. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga och ska dokumenteras och kvalitetssäkras för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en naturvårdsavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektiva sanktionsmöjligheter ska införas för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stubbrytning ska förbjudas och främmande trädslag, produktionshöjande gödsling, dikning och kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket tydligare ska begränsas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att berörd lagstiftning bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska få i uppdrag att ta fram lagstiftning och ägardirektiv för offentligt ägd skogsmark så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en rekreationsinriktad skogsskötsel ska bedrivas i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell biobränslestrategi ska tas fram som kombinerar ett effektivt biobränsleuttag med stärkt naturvårdshänsyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett lagstadgat skydd bör införas för bredd och omfattning av kantzon mot vatten och våtmarker. 2012/13:MJ341 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ytterligare stärka frivilliga inslag för skogsägare i skyddet av naturvärden. 2012/13:MJ351 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över om marknaden fungerar tillfredsställande i fråga om skog och miljöcertifiering. 2012/13:MJ438 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skogsvårdslagen bör förtydligas med syftet att underlätta ett mer miljövänligt skogsbruk. 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införliva skogsvårdslagen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skogsvårdslagen så att den inte försvårar hyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nollvision för avverkningar av nyckelbiotoper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om talerätt för miljöorganisationer i beslut enligt skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att överklaga avverkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till sanktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska styrmedel i skogspolitiken. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skogsvårdslagen behöver omarbetas för att stärka balansen mellan naturvård och skogsbruk och tydliggöra behovet av skogsvårdande insatser.