bet · H001SkU17 · 2013-03-12 00:00:00 — Man kan verkligen fråga sig om det ska löna sig att arbeta eller att vara förmögen. Det är ett problem som den skatteöversyn som vi föreslår bör ta upp.Skattestatistisk årsbok sammanställer utvecklingen vad gäller våra skatter, inklusive kapitalskatterna. I årsboken sägs bland annat att kapitalinkomster i allmänhet och kapitalvinster i synnerhet är starkt koncentrerade till hushåll med de största inkomsterna. Den tiondel av befolkningen som har de största vinsterna realiserade av totalsumman. Den ojämna fördelningen gör att kapitalvinsterna i hög grad har bidragit till den kraftigt ökande inkomstspridningen i samhället. De ökade ekonomiska skillnaderna drar isär . Ojämlikheten ökar, och kapitalvinsternas ojämna fördelning är en viktig orsak till detta. En annan viktig förklaring till den ökade inkomstspridningen är den avskaffade fastighetsskatten, som gett mycket stora skattesänkningar till välbärgade familjer i storstädernas solsideområden. Vi menar från sida att det av fördelningspolitiska skäl, för att öka jämlikheten, minska inkomstspridningen men även för att få in välbehövliga skatteintäkter, att kapitalskatterna genomgående kan höjas, bland annat genom återinförande av fastighets-, förmögenhets- och arvsskatt, dock med rimliga fribelopp. är det svårt att beräkna effekterna till exempel av en återinförd förmögenhetsskatt eftersom statistik om förmögenhetsfördelning saknas sedan förmögenhetsskatten avskaffades. Vi vet att 2007 ägde av de mest förmögna av förmögenheterna. Men vi kan gå till vårt grannland för att studera ett annat skattesystem. Där har man såväl fastighets- som förmögenhets- och arvsskatt.Herr talman! Även bolagsskatten ingår bland kapitalskatterna. Regeringen har sänkt bolagsskatten från till med motiveringen att den internationella konkurrensen kräver sänkt bolagsskatt. Det är ett argument vars relevans jag starkt ifrågasätter. hade redan en totalt sett konkurrenskraftig bolagsskatt. En jämförelse visar till exempel att före sänkningen hade lägre bolagsskatt än genomsnittet för våra tio viktigaste handelspartner, inklusive de så kallade Briksländerna. Medelvärdet för dessa länder låg på om man väger de olika ländernas bolagsskattesats mot deras vikt för som handelspartner. För att ge några exempel kan jag nämna att har , , och i bolagsskatt.Nu gäller dessa jämförelser den formella nivån på bolagsskatten. Om vi i stället tittar på den verkliga bolagsskattenivån i är den i praktiken mycket lägre på grund av förmånliga avdragsmöjligheter för räntekostnader, avskrivningar, periodiseringar med mera. redovisar hur stora dessa justeringar är. De senaste siffrorna är . Då hade företag som gick med vinst efter alla avdrag en inbetald skatt på enbart . Ser man till var den inbetalda skatten i förhållande till företagens resultat efter finansnetto i genomsnitt endast . Det är orimligt att påstå något annat än att bolagsskatten i har varit mycket konkurrenskraftig också internationellt sett.Herr talman! Jag beskrev inledningsvis vårt så kallade duala skattesystem och de effekter det medför. I betänkandet belyses det väl av två exempel, nämligen 3:12-reglerna och det som kallas carried interest. Jag tar upp dessa frågor i reservation 2, som jag passar på att yrka bifall till. presenterade , Expertgruppen för offentlig ekonomi, en uppföljning av hur 3:12-reglerna för fåmansföretag används. Som vi har hört tidigare här fick vi en presentation av det i utskottet. Enligt rapporten kom man bland annat fram till att reglerna leder till utbredd omvandling av inkomster från tjänst till inkomster av kapital för att tillgodogöra sig den lägre skatten på kapitalinkomster. Detta utförs främst av manliga höginkomsttagare, revisionsbyråer etcetera, vilket bland annat leder till ökade inkomstskillnader efter skatt i samhället i stort. Men författarna har även funnit att nybildade fåmansföretag gör färre reala investeringar, att andelen fåmansföretag som är holdingbolag och skalbolag har ökat, och att det sparade gränsbeloppet till holdingbolag kan uppskattas motsvara så mycket som i framtida förluster i skatteintäkter, även om den siffran är osäker. Den omfattande inkomstomvandlingen leder till en missvisande makroekonomisk statistik, eftersom nya fåmansföretag som uppenbart har gjorts primärt av skatteplaneringsskäl kan tolkas som bevis för nyföretagandet medan det i själva verket handlar om skatteplanering.Med anledning av rapporten ställde jag en interpellation till finansminister , som då tillbakavisade mina frågor om utvärdering av reglerna med anledning av rapporten och sade att han inte hade ingen avsikt att vidta några åtgärder beträffande 3:12-reglerna. Men det var , . har något hänt. Ekot tog upp frågan för , och då uttalade sig lite annorlunda. Då kritiserade han att högavlönade använder reglerna för skatteplanering och att agerandet undergräver systemets legitimitet. Now we are talking, skulle man kunna säga. Utskottsmajoriteten konstaterar i betänkandet lakoniskt att indikationer på ökad aggressiv skatteplanering med hjälp av 3:12-reglerna enligt ett uttalande från finansministern har medfört att regeringen avser att se över reglerna så att de inte missbrukas. Jag välkomnar naturligtvis detta men anser fortfarande att en ordentlig utvärdering av reglerna behöver göras.En liknande problemställning gäller det som kallas för carried interest, som är en typ av ersättning eller pengar som betalas till förvaltare av private equity eller hedgefonder. Det är i huvudsak en prestationsbaserad form av ersättning baserad på inkomsten i investeringarna, och det syftar till att skapa ett intresse hos fondförvaltaren av att fonden utvecklas väl. pågår rättslig prövning om dessa ersättningar ska beskattas som lön eller som kapitalinkomst. bedömning är att carried interest ska ses som ersättning för det värdeskapande arbete som riskkapitalisternas rådgivare har stått för. Eftersom det arbetet har utförts inom ramen för rådgivningsbolagen bör carried interest beskattas som inkomst av tjänst i de anställningarna enligt gällande lag. anser att detta bör förtydligas i lagstiftningen, så att det klart ska framgå att carried interest ska beskattas på motsvarande sätt som bonus i inkomstslaget tjänst och att arbetsgivaravgifter ska utgå. Låt mig avslutningsvis bara säga att jag givetvis står bakom övriga V-reservationer, till exempel när det gäller avdrag för forskning och utveckling för små och medelstora företag, men att jag för tids vinnande avstår från att yrka bifall till dessa. Jag tänkte börja med att tillägna denna debatt vår ordförande i skatteutskottet, , som firar sin födelsedag här och . Vad kan man mer begära än att få vara med om en skattedebatt? Vi ska försöka göra den så bra som möjligt ur ordförandens perspektiv. (Applåder)Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i SkU17 och avslag på samtliga reservationer.Detta betänkande behandlar allmänna motioner inom området beskattning av företag, kapital och fastigheter. Detta är ett viktigt ämnesområde, där vi i Alliansen har genomfört ett stort antal förbättringar. Vi har genomfört förändringar i de så kallade 3:12-reglerna, tagit bort förmögenhetsskatten och sänkt arbetsgivaravgifter generellt men även för ungdomar upp till och för äldre efter att de har fyllt 65. Vi har sänkt restaurangmomsen och sänkt bolagsskatten.Det kan inte nog understrykas vikten av ett välmående och konkurrenskraftigt näringsliv. Höga skatter som inte företagen kan bära leder ofelbart till utslagning och flytt av produktion eller hela företag utanför våra gränser. Det i sin tur leder till att vi får svårigheter att finansiera vår välfärd i form av rättsväsen, skola, vård och omsorg, för att ta några viktiga exempel. Då landar vi i arbetslinjen och vikten av att de som kan och vill arbeta kan göra det. Men då behöver vi jobben.Vi lever fortfarande i en konjunktur som inte visar allra bästa formen. Mot bakgrund av det kan vi konstatera att vår politik med ordning och reda i statens finanser har gjort att vi klarat oss bra på det stormande havet. Men arbetslösheten är utan tvekan ett gissel, speciellt för våra ungdomar som fortfarande inte kommit in på vår arbetsmarknad. Det är då mycket underligt att Socialdemokraterna föreslår dubblerade arbetsgivaravgifter för ungdomar. Denna ungdomsskatt kommer naturligtvis att göra det ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden.Jag tillhör dem som sätter stort hopp till . Jag förväntar mig bra förslag som ytterligare förbättrar klimatet för våra hårt arbetande företagare. När det gäller skatt på kapital är det nödvändigt med skatter som inte förhindrar kapital att leta sig till företag. Forskningen visar tydligt att en bred kapitalbas leder till ökat företagande men även till höjda löner inom dessa branscher. Jag misstänker dock att alla inte kommer att jubla om ägarskatterna sänks. Men det är ack så nödvändigt för jobben.Herr talman! Vi har fokus på några få företag som slussar ut vinstmedel till skatteparadis. Vi har vidtagit åtgärder för att hindra ren skatteplanering av den osunda varianten. Med all säkerhet kommer ytterligare skärpningar att komma som förslag. Men det är viktigt att inte låta sig förblindas av undantagen. De flesta företagare arbetar hårt, och kapital som frigörs i verksamheten återinvesteras.Många har satt hus och hem i pant för att starta företag. Kan kapitalanskaffningen underlättas kommer säkert sömnen hos en del företagare att bli bättre när det är dåliga tider. Det är naturligtvis en avgörande skillnad om maskinen är betald eller om det är ett lån på huset upp till nocken som finansierar det hela.Sedan är det viktigt att framhålla att alla företag inte blir framgångsrika. En del kommer att tvingas till nedläggning. Därför är dagens platt-tv-apparater billigare än gårdagens, och alla har inte klarat av den konkurrensen. Marknadsekonomi var namnet. Det är något som kräver klara regler och kontroller för att fungera, inte full frihet som en del kanske tror. En bra ishockeymatch i kräver tydliga regler och bra lag men också en bra domare. På förekommen anledning tänker jag också tillägga: en god ekonomi.Herr talman! Trots lågkonjunkturen ökar antalet sysselsatta. Vi har över 200 000 fler i sysselsättning jämfört med . Det är lika många färre i utanförskap. Vi minns alla den sysselsättningslösa tillväxt som fanns när Alliansen tog över ansvaret att leda landet. Det visar tydligt att politik gör skillnad. Det är viktigt att påminna om att det, hur besluten än formuleras, i slutändan är medborgarna som får betala kalaset.Vi är ett exportberoende land, och då drabbar lågkonjunkturen oss extra hårt. Då är det inte mer av det som inte fungerade förr som är medicinen. Det verkar som om Socialdemokraterna gärna ser tillbaka och tycker att det var bättre förr.Var det bättre med en förmögenhetsskatt som gjorde att kapitalet försvann till skatteparadis utan möjlighet för att kontrollera? finns det informationsutbytesavtal, och vi kan se hur kapitalet åter strömmar in i vårt land. Det är kapital som ofta kan användas för att utveckla befintliga men även nya företag. Låt oss inse att förmögenhetsskatten bara var till för dem som inte hade råd att planera bort den.Fastighetsskatten, där grannens fastighetsköp lade grunden till nya och högre taxeringsvärden, med kraftigt ökad skatt som följd, tvingade i vissa fall bort människor från sina hem när grannens inkomst avgjorde nivån på skatten, inte den egna och kanske betydligt lägre lönen. Dagens fastighetsavgift är förutsägbar, och det underlättar naturligtvis i människors vardag.Det finns nu en pågående utredning som ser över beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer. vill de rödgröna värna studentboenden. Dessa boenden ingår i den tillsatta utredningen. Därför måste man fundera på om det är nödvändigt att slå in öppna dörrar. Varför inte avvakta utredningens förslag? Börjar oppositionspartierna fundera över klokskapen i att de sade nej till reformen om andrahandsuthyrning?Det är fortfarande lite svårt att följa vad Socialdemokraterna vill med sin skattepolitik. De socialdemokratiska ledamöterna från skatteutskottet har ofta tagit i så de har blivit högröda i ansiktet när man har ondgjort sig över låg- och medelinkomsttagarna, som har fått skattesänkningar tack vare jobbskatteavdraget.Olika rapporter har ifrågasatts om de visar på att arbetslinjen fungerat bättre med jobbskatteavdragen. går till och med ut och säger att om det införs ett femte jobbskatteavdrag ska det inte tas bort om man vinner valet. Delar sin partiledares syn, och tänker han beordra rättning i det socialdemokratiska ledet? Eller blåser han till anfall mot sin partiledare i frågan?Vad säger om denna inriktning? Om nu Socialdemokraterna nöjer sig med en skattechock på 30 miljarder så tycker att höjda skatter med över 90 miljarder är den rätta medicinen för att få fart på hjulen.Och vi har hört här från talarstolen att Vänsterns representant nästan har en tår i ögat av att sakna förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten. Det är ingenting som vi saknar. Skatt på kapital är alltid skadligt.Herr talman! Tonnageskatten har varit en fråga som vi tidigare haft en bred uppslutning kring. är äntligen en utredning om hela sjöfartsnäringen tillsatt. Den tidigare utredningen tog inte hänsyn till de problem som kan uppstå. hoppas vi att bra lösningar kommer att läggas fram som en gång för alla gör att frågan om tonnageskatt kommer att få sin lösning.Noteras kan att vid ett införande av tonnageskatt gynnas näringen av den sänkta bolagsskatten, och i den delen är det tråkigt att Socialdemokraterna vill försämra för sjöfartsnäringen.Vi kan konstatera att skillnaden mellan den socialdemokratiska politiken och regeringspolitiken är tydlig. Vi säger att näringslivet ska ha goda förutsättningar. ska inte sticka ut. Vi ska inte ha skattesatser som jagar iväg någon, men vi ska inte heller gynna banker och elbolag i en utsträckning som är fullständigt orealistisk.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Man kan med moderna datorhjälpmedel studera texter. Jag ska göra det när det gäller anförande och hur ordet utredning nämndes som svar på politiska problem och krav.Det senaste som handlade om tonnageskatten tycker jag faktiskt är anmärkningsvärt. säger: äntligen blir det en utredning.Ja, det skulle man kanske kunna säga, eftersom så länge har påtalat behovet av att det faktiskt kommer en tonnageskatt. Men då måste man ställa sig frågan: Vad har hänt ?Nu säger : Den gamla utredningen dög inte riktigt.Vad har ni sysslat med ? Okej, ni kunde få 2007 på er att inse att ni måste utreda mer. Men vi ser 2013. År har sjöfartsnäringen berättat om att den svenska näringen minskar och de svenska jobben flaggas ut. Och när man äntligen kommer till skott behöver man på sig.Det här är inte den enda utredning med besvärliga frågor eller frågor som regeringen tycker är besvärliga som skickas över valet i utredningar. Det ser vi på område efter område. Man tillsätter en utredning och låter den jobba över valet så att man slipper ta i den.Nu har vi sjöfartsnäringen på besök i utskottet. Jag undrar om vi inte, , skulle kunna ta ett initiativ och säga till regeringen: Nej, vi förväntar oss faktiskt att det kommer ett skarpt förslag när det gäller tonnageskatten innan det här året är slut.Det vore väl rimligt. Det här borde man väl kunna hinna på två hela mandatperioder. Låt oss först påminna oss om att er partikamrat , som satt i , sparade på . Tack och lov kom det en ny försteman där, och vi fick tillbaka pengarna. Men det är klart att innebär att resurserna för regeringen dras ned - bara så att vi påminner oss om den delen.Då kan vi också ställa oss en fråga. kom det ett tillkännagivande. Regeringen hade på sig. Varför gjorde man ingenting då, om det bara vara att knäppa med fingrarna och leverera en ny lagstiftning?För drygt sedan fanns jag här under en debatt om tonnageskatten. Det var en interpellation som finansministern svarade på. Både finansministern och jag frågade då , som var den som hade interpellerat: Hur löser man problematiken med den skatteskuld som finns, med avdragsregler och liknande, som rederinäringen har skjutit framför sig?Lars klarade inte av att leverera ett förslag på hur man skulle göra. Då är det jättebra om vice ordföranden i skatteutskottet nu levererar ett förslag. Då lovar jag att framföra det. Men jag vill veta hur det ser ut. Man måste ju se helheten - det tycker jag är viktigt. Det är lätt att säga, som du gjorde i ditt anförande, att till exempel bolagsskatten var en katastrof. Men varför sänker då Socialdemokraterna bolagsskatten, om det är så galet? Det gör ni ju de facto, och sedan vill ni höja från vår nivå.Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Utredningen om tonnageskatten kom 2006, och det tillträdde en ny regering . Den har alltså nu haft på sig. Vad har de kommit fram till?Det finns nog frågor som vi måste lösa, och då tillsätter vi en ny utredning och skjuter den över nästa val, så att frågan inte behöver komma upp.Det jag frågade var: Det kan väl ändå inte vara rimligt? Kan vi inte komma överens om i utskottet att säga till regeringen "Se till att bryta ut den frågan och kom tillbaka med tonnageskatten är slut"? Det kan väl bli en bra present till alla de representanter för sjöfartsnäringen som kommer till oss i utskottet - att vi lyssnar på dem riktigt ordentligt och faktiskt gör något. Det tycker jag vore rimligt.Jag funderar också på något annat. säger i sitt anförande: Vi har gång på gång förbättrat 3:12-reglerna. Ja, det är, precis som jag innan, bra när det gäller företag, viktiga företag som bedriver företagsverksamhet. Men vi fick ju reda på att en fjärdedel av de företag som hade nystartats inte bedriver någon näringsverksamhet utan bara finns till för att omvandla inkomst av tjänst till inkomst av kapital och på det sättet komma undan statlig skatt och komma undan värnskatten.Även ni måste väl se att det är förödande för tilltron till skattesystemet om det får lov att fortgå. En fjärdedel av alla nystartade företag är inte några stycken i kanten, utan detta är ett riktigt stort problem.Vi ska, som jag sade, diskutera det här i kammaren. Finansministern har omvänt sig och sagt att han ska göra något åt det. Jag gissar att det blir en utredning som kommer att få sitta över valet . Det blev tyvärr tomt i fråga om lösning på tonnageskatten - jag fick ingen lösning. Jag tror egentligen inte att någon har det heller. Det är en mycket komplicerad fråga som man nog måste vända och vrida på och se från olika håll och kanter för att lösa ut detta med miljarder i skatt. Jag har som sagt inte fått någon lösning på det.En annan fråga som har varit uppe i debatten är hyresrätten. Där finns det också en utredning. verkar inte vara någon vän av utredningar. Men jag tror nog att det, när man sysslar med lagstiftningsarbete, är viktigt att göra det grundligt och inte lämna saker och ting åt slumpen. Det är nog bra att man ser över det.Vi kan fundera lite över nivån på skatten för en hyresrätt. Taket är ca per lägenhet, . Jag är inte helt övertygad om att det kommer att bli rusning till att bygga hyresrätter om vi tar bort skatten.Det var enligt subventionerat. Då måste jag fråga: Vill Socialdemokraterna ta bort ränteavdragen för bostadsrätter och villor? Är det detta man vill, eller vad är det för subvention som ni pratar om? Det skulle jag vilja ha svar på. Jag kan nu konstatera att inte har den möjligheten, men jag tror att vi kommer att debattera den frågan vidare.Jag tror att det är helt andra saker som behövs när det gäller byggnation och annat, för att få fart på en marknad som är för dåligt konkurrensutsatt och där det byggs alldeles på tok för dyrt. Det är mycket krångliga regler. Men det håller vi också på att utreda, för säkerhets skull. När började sitt anförande undrade jag lite grann vilka frågor vi skulle debattera . Det verkar vara ett axplock av allt möjligt.Jag vill ställa en fråga om något som länge har intresserat mig. nämnde nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga. Jag kan hålla med om slutsatsen att om man skulle höja den, då kommer det antagligen att försvinna en del jobb.Men min fråga - som jag aldrig har fått något svar på från Alliansens sida - är: Hur många jobb skapades genom den nedsättningen? All expertis, folk som undersöker, ekonomer och nationalekonomer säger att det inte skapade några jobb. Det är en helt annan sak att jobb kanske försvinner när man höjer nedsättning. Men den springande punkten var ju att alliansregeringen fixade detta för att man skulle skapa nya jobb och få fler unga anställda. Jag har aldrig hört någon kunna försvara detta.Jag undrar, eftersom väljer att lyfta upp detta: Hur många jobb har egentligen skapats genom den nedsättningen? Jag tror inte att man kan läsa hos SCB att det är 50 733 personer, utan jag tror att man måste se politiken när det gäller arbetslinjen i sin helhet. Vi vet att det är betydligt fler än 200 000 som har gått från utanförskap till sysselsättning. Det är klart att det finns ungdomar bland dem. Det visar tydligt att om man gör rätt saker med skatter får man en positiv effekt.Varför höjer vi skatten på cigaretter, snus och alkohol? Jo, därför att vi vill dämpa efterfrågan, eftersom vi har gjort analysen att det är skadliga produkter. Det är naturligtvis på precis samma sätt om man sänker skatten.Att förmögenhetsskatten har försvunnit är positivt. Det leder till en bättre kapitalstock. Att vi har sänkt skatterna på inkomster är otroligt positivt. Om och jag startar en firma är det ju väldigt bra om det finns en kundkrets som har någon krona kvar i plånboken. Det kanske är viktigare än att titta på den exakta nivån på arbetsgivaravgiften, även om kostnaden för ett företag naturligtvis också är viktig. Det är en balansgång.Det är väl bara att konstatera att alliansregeringen, med finansminister i spetsen, om man tittar internationellt har gått en fantastiskt bra balansgång och på ett helt annat sätt har lyckats få en tillväxt som också ger sysselsättning, vilket inte alls var fallet 2006.Jag är därför ganska positivt inställd, och jag hoppas, precis som , att vi kan öka vindkraftsbyggnation och så vidare så att det kommer oss till del, i alla fall när det gäller småskalighet. kanske kan hjälpa till att få att tillsätta denna utredning om vindkraftskooperativ som har utlovat, detta på tal om alla utredningar. Men jag noterar ändå att inte kan svara på min fråga om det har skapats några jobb genom halveringen av arbetsgivaravgiften för unga. Jag noterar också att han där är helt överens med den samlade expertisen som säger att det inte har skapats några jobb på det sättet. Det har varit en ineffektiv åtgärd. Sedan är det en helt annan sak vad som händer om man höjer den. Men jag kan konstatera att alliansregeringen har använt ett antal miljarder på en ineffektiv åtgärd för att skapa jobb åt unga. Man har inte skapat några jobb åt unga. Antagligen hade jobben skapats på ett annat sätt ändå. Min poäng i det hela är att ni inte har någon politik för att skapa jobb åt unga - tyvärr. Det är ganska bedrövligt när vi har en så hög arbetslöshet som vi har bland ungdomar. Jag tror att det är den fråga som främst sysselsätter många ungdomar, föräldrar och andra människor i vårt land. Ni måste ha klara, tydliga och effektiva åtgärder för att få ungdomar i arbete. Men er främsta åtgärd har alltså inte skapat fler arbeten. Man kan ge sig ut i den otäcka verkligheten, till exempel till eller några andra turistorter. När jag talar med företagare i fjällvärlden som sysselsätter många ungdomar säger de att detta är guld värt. De säger att det inte alls skulle ha varit lika positivt för deras näring om inte den här sänkningen hade skett. De ger alltså beskedet att vad vi än gör ska vi inte ta bort den. Jag är ganska övertygad om att just detta är mycket svårt att mäta. Om man åker upp till Skistar i säger de kanske att de har anställt 14 till tack vare denna reform. Det kan vara 100 till.