bet · H101JuU1 · 2013-11-22 00:00:00 — Enligt partimotion 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 2 bör det finnas kompetens för att utreda arbetsmiljörelaterade brott i hela landet. I yrkande 6 framförs att det vid samtliga polismyndigheter, endera lokalt eller genom samverkan mellan distrikt, bör finnas poliser som är särskilt utbildade för att arbeta med djurskyddsrelaterade ärenden. I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att polis- och åklagarmyndigheterna ska ges i uppdrag att förstärka djurskyddskompetensen. I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 12 framförs önskemål om djurpoliser i hela landet. I motionerna 2013/14:Ju431 av m.fl. (SD) och 2013/14:MJ501 av (SD) yrkande 2 anförs att det bör inrättas en nationell djurskyddspolis. I den sistnämnda motionen yrkande 3 anförs vidare att djurskyddspolisen bör samordnas centralt för att effektivisera arbetet och även ansvara för utbildning på djurskyddsområdet. I motion 2013/14:Ju230 av (S) framhålls behovet av en samordnad utbildning i Sala för kriminalvårdare och skötare inom rättspsykiatrin. I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 12 påtalas behovet av samverkan mellan flera aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Således föreslås ett införande av obligatoriska samverkansavtal mellan polisen, kommuner och hälso- och sjukvården. I motion 2013/14:Ju398 av (KD) yrkande 1 anförs att bostadsinbrott bör förebyggas genom ett förbättrat samarbete mellan polis, Brå och kommuner. I kommittémotion 2013/14:Ju213 av m.fl. (MP) yrkande 2 efterfrågas en översyn av vem som har det heltäckande ansvaret för det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet. I kommittémotion 2013/14:Ju214 av m.fl. (MP) yrkande 1 efterfrågas stöd för projekt som syftar till att öka förståelsen mellan polisen och invånare. Motionärerna pekar på och gemensamma dialogprojekt som syftar till att skapa ökad förståelse mellan polisen och ungdomar som ett mycket positivt exempel. I yrkande 6 anförs att arbetet med att stärka förtroendet för polisen bör göras till en prioriterad fråga både från politiskt håll och från polisledningens håll. Behovet av ett förbättrat vittnesskyddsprogram framhålls i kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 30. I partimotion 2013/14:Ju379 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas ett utökat stöd för att skydda vittnen. I motion 2013/14:Ju344 av och (båda SD) yrkande 12 efterfrågas ett förbättrat vittnes- och brottsofferskydd. Även i motionerna 2013/14:Ju234 av (S), 2013/14:Ju309 av (MP), 2013/14:Ju367 av (M) och 2013/14:Ju370 av (KD) yrkande 1 efterfrågas ett bättre vittnesskydd. I den sistnämnda motionen anförs även, i yrkande 2, att regeringen bör se över hur samarbetet fungerar mellan polisen och kommunerna för att säkerställa att personskyddet efterlevs. I kommittémotion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 31 påtalas att inriktningen i säkerhetsarbetet vid domstolarna bör vara att införa permanenta säkerhetskontroller. I kommittémotion 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 13 efterfrågas en förbättring av tolkarnas villkor och organisering. Enligt motionärerna bör resurserna i första hand satsas på att skapa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan när det gäller de vanligaste språken. Tolkarbetet behöver vidare integreras på ett bättre sätt och utvärderas inom ramen för rättsväsendets verksamhet. I motion 2013/14:Ju413 av Finn (M) efterfrågas förbättrad kompetens inom rättsväsendet när det gäller hur ekonomiska tillgångar hänförliga till organiserad brottslighet ska hittas och säkras. I motion 2013/14:Ju269 av (M) anförs att polisens kompetens när det gäller it-brottslighet bör förbättras genom inhämtande av expertis från den privata sektorn. I motion 2013/14:Ju244 av (M) anförs att möjligheterna att förkorta väntetiderna vid icke akuta larm till polisen via telefon ska ses över. Enligt motionären kan tidsfaktorn ha stor betydelse även vid icke akuta fall och kan exempelvis innebära att allvarliga händelser förebyggs och undanröjs. Inom rättsväsendets myndigheter har det vidtagits ett flertal åtgärder för att bl.a. höja kompetensen inom olika områden och förbättra bemötandet av brottsoffer och andra som kommer i kontakt med myndigheterna. har i sitt betänkande Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) ställt upp ett antal principer för när det kan finnas behov av att vidta åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet eller särskild kompetens samt redovisat de verktyg och metoder som bedöms vara ändamålsenliga för att uppnå sådan skyndsamhet eller kompetens. Enligt bör särskilda åtgärder användas restriktivt, och den minst ingripande åtgärd som kan uppfylla behovet bör väljas. Betänkandet har remitterats. Betänkandet bereds vidare inom . Av kursprogrammet för inom Domstolar framgår att akademin erbjuder specialiseringskurser i olika ämnen, t.ex. familjerätt och ungdomsmål. har huvudansvaret för all kompetensutveckling som riktar sig till ordinarie domare och som avser domarens juridiska kompetens. har också ansvaret för de centrala fiskalsutbildningarna samt för utbildningarna för föredragande och beredningsjurister. Utbildningens syfte är att ge varje medarbetare de bästa förutsättningarna att möta de höga kvalitativa krav som ställs i den dömande verksamheten. och har regeringens uppdrag att verka för att vittnesstödverksamhet bedrivs vid landets samtliga tingsrätter och hovrätter. Av regleringsbrevet för Domstolar framgår vidare att regeringen med anledning av ett tillkännagivande från (bet. 2011/12:JuU24, rskr. 2011/12:234) gett i uppdrag att genomföra en utvärdering av säkerheten i domstol för målsägande och vittnen. Vid uppdragets genomförande ska samråda med , och . Uppdraget ska redovisas . Av regleringsbrevet för framgår att myndigheten har i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. Utbildningsprogrammet ska riktas till personal inom länspolismyndigheterna, och Domstolar samt till advokater. Uppdraget ska vara slutfört och redovisat . Av regleringsbrevet för och övriga myndigheter inom polisorganisationen framgår att ska följa upp och redovisa resultatet av de åtgärder som vidtas gällande bemötandet av brottsoffer. Redovisningen ska särskilt fokusera på åtgärder som vidtas i syfte att förbättra informationen till brottsoffer och öka deras möjlighet att få sina skadeståndskrav tillgodosedda. Redovisningen ska lämnas . Av regleringsbrevet framgår även att ska redovisa de åtgärder som polisen har vidtagit för att vidareutveckla arbetet med brottsutbytesfrågor på såväl strategisk som operativ nivå. ska också redovisa och kommentera det kvantitativa resultatet av polisens arbete för att spåra, säkra, förverka och återföra vinster av brott. Av regleringsbrevet framgår dessutom att polisens brottsförebyggande arbete ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat. De brottsförebyggande metoder som används ska om möjligt utgå från beprövad erfarenhet eller vara utvärderade. Arbetet ska utföras på eget initiativ och i samverkan med andra samhällsaktörer. har haft i uppdrag att genomföra en översyn av nämndemannasystemet och överväga åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. I sitt betänkande Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 2013:49) har utredningen bl.a. övervägt hur informationen till och grundutbildningen av nämndemän kan förbättras. I betänkandet anför utredningen att en omfattande utbildning av nämndemän inte är förenlig med nämndemännens roll som lekmän. Det är däremot viktigt att nämndemännen är väl införstådda med sin roll i domstolen och har kunskap om frågor som har betydelse för tjänstgöringen. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Brå publicerade rapporten i domstol (2013:11). Syftet med studien har varit att få en djupare och mer systematisk kunskap om hur domstolarna uppfattas av olika brukare: vittnen, målsägande och tilltalade samt förvaltningsdomstolarnas parter. Även professionella brukares erfarenheter, advokater, åklagare och domare ingår i analysen. Ett övergripande syfte är att utifrån de empiriska materialen föreslå konkreta förbättrings- och åtgärdsförslag för att domstolarna genom ett fortsatt utvecklat bemötandearbete ska uppnå såväl en högre grad av rättssäkerhet som en ökad effektivitet. har gjort två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motioner som rör frågan om bemötande av brottsoffer. Det ena tillkännagivandet (bet. 2010/11:JuU1, rskr. 2010/11:101–102) avser att regeringen bör återkomma till med en redovisning av de åtgärder som genomförs med anledning av det arbete som pågår för att förbättra polisens information till brottsoffer. Det andra tillkännagivandet (bet. 2012/13:JuU1, rskr. 2012/13:124) avser att regeringen bör återkomma med en redovisning av de förbättringsåtgärder som vidtas inom rättsväsendet när det gäller bemötande av och stöd till brottsoffer. behandlade och biföll proposition 2012/13:132 Tolkning och översättning i brottmål (bet. 2012/13:JuU23, rskr. 2012/13:286). Propositionens lagförslag, som syftade till att genomföra EU:s tolknings och översättningsdirektiv, har bl.a. inneburit att kompetenskraven skärpts när det gäller tolkar och översättare som anlitas av domstolar och brottsutredande myndigheter. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Utskottet har tidigare uttalat sig om liknande motionsyrkanden om kompetens och bemötande inom rättsväsendets myndigheter, senast i förra årets budgetbetänkande (2012/13:JuU1 s. 83 f.). Utskottet underströk då vikten av att myndigheterna kontinuerligt arbetar med bemötandefrågor gentemot brottsoffer. Vidare såg utskottet det som självklart att de människor som kommer i kontakt med myndigheterna, t.ex. brottsoffer och vittnen, får ett professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. Utskottet såg vidare mycket positivt på en stärkt samverkan såväl mellan rättsväsendets myndigheter som mellan dessa myndigheter och andra aktörer. Utskottet pekade dessutom på vikten av en regelbunden uppföljning och utvärdering av myndigheternas verksamheter och resultat. I fråga om rättsväsendets bemötande av och stöd till brottsoffer föreslog utskottet, som framgått ovan, ett tillkännagivande till regeringen. När det gällde de övriga motionsyrkandena i avsnittet föreslog utskottet att skulle avslå dessa. I många av de nu aktuella motionerna om kompetens och bemötande framhålls vikten av att anställda inom rättsväsendets olika myndigheter har hög kompetens inom olika områden. Utskottet instämmer i detta och konstaterar också att det inom rättsväsendets myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom många olika områden. Utskottet ser det alltjämt som självklart att de människor som kommer i kontakt med myndigheterna får ett professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. Utskottet ser vidare mycket positivt på en utvecklad samordning mellan rättsväsendets myndigheter och anser dessutom att det är viktigt att rättsväsendets samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet stärks. Därigenom kan viktig erfarenhet och kunskap tas till vara vilket är av stor betydelse för såväl det brottsförebyggande som det brottsutredande arbetet. Vidare vill utskottet peka på att det är viktigt med uppföljning och utvärdering av verksamheterna för att myndigheterna ska kunna veta vad som behöver förbättras. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete pågår för att öka kompetensen inom rättsväsendets myndigheter. Utskottet noterar vidare att det pågår ett omfattande arbete på flera plan för att förbättra bemötandet av brottsoffer och vittnen och för att se till att de som kommer i kontakt med myndigheterna bemöts professionellt och kan känna sig trygga och säkra. Utskottet finner mot denna bakgrund inte att har anledning att göra något tillkännagivande när det gäller kompetens- och bemötandefrågor. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden i detta avsnitt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Polisens arbete mot organiserad brottslighet, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju344 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4. Jag anser att bör få ett nationellt ansvar och resurser för att bekämpa den organiserade brottsligheten i hela landet. För att tydliggöra denna särställning bör även få ett eget anslag inom utgiftsområdet. I kampen mot den organiserade brottsligheten bör vidare få utökade befogenheter som sedan ska kunna delegeras till lokala polismyndigheter. Den sekretess som kan finnas mellan myndigheter ska inte gälla när begär information i ärenden som har samband med organiserad brottslighet. Skydd för barn mot sexuell exploatering, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju419 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att kontinuerligt arbeta för att förbättra metoderna för att skydda barn mot sexuell exploatering. Inom ramen för polisen i inrättades 2006 myndigheten and (). Myndigheten arbetar med att förebygga och beivra sexualbrott mot barn som begås över internet. Vid myndigheten finns både experter från olika sektorer och poliser med erfarenhet av sexualbrottsutredningar. Verksamheten vid CEOP har sedan starten resulterat i drygt 1 000 gripanden, och fler än 250 sexualförbrytarnätverk har brutits upp. Fler än 600 barn och ungdomar bedöms ha räddats från att utsättas för sexualbrott. I likhet med t.ex. svenska Ecpat anser vi att regeringen borde låta utreda möjligheten att inrätta en svensk motsvarighet till CEOP. Ett av CEOP:s viktigaste verktyg är en s.k. larmknapp på internet. I har stora sajter som t.ex. Facebook och MSN infört en sådan larmknapp som är direkt kopplad till både CEOP och polisen. Tröskeln för barn och unga att larma på det sättet är betydligt lägre än att ta upp telefonen och ringa till larmcentralen. Ett liknande system skulle snabbt kunna införas i och frågan borde därför snabbutredas vid sidan av utredningen om att införa en svensk motsvarighet till CEOP. Nationell resurs för hedersrelaterade brott, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 98. När en person känner sig hotad och det finns en bakomliggande hedersproblematik är det viktigt med bra hot- och riskanalyser. Sådana analyser görs av både och polisen. Det förekommer att analyserna skiljer sig åt, vilket kan leda till att fel insatser görs. I värsta fall råkar den hotade personen illa ut. Vi menar att det behövs en bättre samordning mellan myndigheterna när det gäller både hot- och riskanalyserna och de efterföljande insatserna. I likhet med anser vi att det hos polisen bör inrättas en nationell resurs för hedersrelaterad brottslighet. Överföring av vissa polisuppgifter till andra aktörer, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju329 av (SD). Vissa av polisens uppgifter borde ligga inom andra samhällsaktörers ansvarsområden. Detta har uppmärksammats av rikspolischefen. Han menar att många av de uppgifter som utförs av polisen hindrar organisationen från att uppfylla de mål som är uppsatta för kärnverksamheten. Uppgifterna skulle ofta kunna skötas bättre av aktörer som har en annan kompetens än polisen. Rikspolischefen har som exempel anfört att pass bör utfärdas av länsstyrelserna, att omhändertagande av berusade personer bör skötas av landstingen, att tillståndsgivning för t.ex. fyrverkerier och cirkustält bör skötas av kommunerna, att inspektion av farliga istappar bör skötas av snöröjare och att inspektion av utrymningsvägar och eltillförsel på hotell och pensionat bör skötas av kommunerna. Han menar också att omhändertagande av hittegods, transporter av vissa personer och omhändertagande av vanvårdade djur är verksamheter som kan skötas av andra än polisen. Jag instämmer i rikspolischefens synpunkter och anser därför att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att arbetsuppgifter överförs från polisen till andra bättre lämpade samhällsaktörer. Indikatorer för måluppfyllelse och kvalitet, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju213 av m.fl. (MP) yrkande 3. har gjort en sammanställning över kunskapsläget när det gäller effektiviteten i den polisiära verksamheten. Översikten visar att de metoder som fokuserar på riskfaktorer, dvs. olika former av problemorienterat arbete, verkar ha bäst resultat. Platsbaserade metoder, dvs. att de polisiära insatserna riktas mot brottsintensiva platser, har det starkaste vetenskapliga stödet. Självfallet har antalet poliser betydelse för brottsbekämpningen, men resultatet beror också på hur poliserna arbetar. Till detta kommer att tendenserna i brottsutvecklingen till stor del beror på samhällsutvecklingen i övrigt. Det råder enighet om att styrningen av polisens organisation och personalstruktur ska grundas på uppföljningar och utvärderingar av tidigare genomförda åtgärder. Vi menar att det behövs ytterligare måttstockar för kvaliteten inom polisen utöver den s.k. pinnjakten. Det kan handla om polisens bemötande, medborgarnas förtroende för polisen eller hur tillgänglig polisen är. För att möjliggöra detta måste relevanta indikatorer för måluppfyllelse och kvalitet utvecklas. Tydliga och mätbara mål för polisens brottsförebyggande arbete, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 10. Minskad kriminalitet innebär inte bara ett minskat lidande, utan även minskade kostnader för samhället. Ett systematiskt och väl utvecklat brottsförebyggande arbete kan därför göra stor skillnad. har framfört kritik mot polisens och regeringens hantering av det brottsförebyggande arbetet. Till att börja med genomför polisen endast hälften av den planerade brottsförebyggande verksamheten. Dessutom är effekterna av de åtgärder som faktiskt genomförs oklara. Enligt har regeringen inte gett polisen rätt förutsättningar i form av specifika, mätbara, relevanta och tidsatta mål för . Vi menar att detta är av avgörande betydelse för att det brottsförebyggande arbetet ska fungera, och polisen måste alltså få tydliga och mätbara mål för sin brottsförebyggande verksamhet. Rekrytering av utrikes födda personer, punkt 13 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju214 av m.fl. (MP) yrkande 5. Rekryteringen till polisväsendet bör breddas så att poliskåren i större utsträckning speglar befolkningens sammansättning. En mångfald inom poliskåren skulle bidra till ökad kvalitet och förhoppningsvis även stärka förtroendet för polisen. Detta är också den enskilt viktigaste åtgärden för att motverka diskriminering. Förbud mot riktade rekryteringskampanjer, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju441 av (SD) yrkande 7. Rekryteringen till polisen ska vara både rättvis och kvalitetssäkrande. Polisen borde därför inte tillåtas att bedriva positiv särbehandling genom att anta personer till polisutbildningen som är mindre kvalificerade än andra sökande, men som är av ett visst kön eller har en viss etnisk bakgrund. I konsekvens med detta borde polisen inte heller tillåtas att bedriva rekryteringskampanjer som vänder sig särskilt till minoriteter eller personer av ett visst kön. Obligatorisk personalhandledning, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju213 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 22. Polisyrket är komplext, och poliser har en varierande och stressande arbetssituation. De möter ofta människor i kris. De kan också själva hamna i våldsamma situationer eller i situationer med starka upplevelser, t.ex. i utredningar om barnpornografibrott och grova våldsbrott. Utan ett system för att hantera stress och traumatiska situationer finns det en stor risk för psykisk ohälsa och cynism. Frågan om personalhandledning för poliser är därför viktig, inte minst ur ett arbetsmiljöperspektiv. Personalhandledning bör bli en obligatorisk del av polisens verksamhet. Internationellt polisiärt samarbete, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 23. Myndighetssamverkan för att bekämpa brott finns i . Eftersom brottsligheten blir alltmer gränsöverskridande måste också det internationella samarbetet mellan länderna fortsätta att öka. Vi ser EU som en viktig aktör för att driva på ett ökat polisiärt samarbete mellan länderna i . Exitverksamhet, punkt 17 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 24. Personer som befinner sig i kriminella miljöer kan behöva ett omfattande stöd från samhället för att lyckas bryta med kriminaliteten. Det kan handla om förändrade levnadsförhållanden för hela familjen eller en geografisk flytt. Vi tror att detta skulle underlättas om det fanns en nationell exitverksamhet som kunde erbjuda sådant stöd. Samverkan med den ideella sektorn, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 2. I kommuner finns ett väl utvecklat samarbete med lokala ideella brottsofferjourer. Detta är bra och ska uppmuntras, men samarbetet vilar ofta på en sårbar finansiell grund och har bristande rättsligt stöd i och med att sekretessbelagda uppgifter inte lämnas ut till jourerna. Det finns därför en risk att den som har utsatts för brott inte får det professionella stöd som han eller hon behöver. Jag menar att det måste utredas hur samarbetet med den ideella sektorn kan utvecklas och bättre tas till vara inom rättsväsendet. Tillgänglig polis i hela landet, punkt 21 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:Ju267 av (M) yrkande 1, 2013/14:Ju350 av m.fl. (M) och 2013/14:Ju381 av och (båda C).