bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Rekrytering av yngre forskare Universitet och högskolor kan, efter en ändring av högskoleförordningen (1993:100), anställa lärare på meriteringsanställningar, dock längst . Sådana anställningar, som karriärmässigt ligger mellan postdoktoral anställning och tillsvidareanställning som framför allt lektor eller professor, är mycket få. Enligt utskottets mening behövs det därför tillräckligt stora forskningsanslag för att göra det möjligt för yngre forskare att självständigt producera forskningsresultat som kan meritera för tillsvidareanställning vid ett lärosäte och en fortsatt karriär som forskare. Utskottet vill påminna om satsningen på finansiering av anställningar och forskningsprojekt för de allra främsta yngre forskarna i fasen efter deras postdoktorala forskningsperiod och efter en inledande meriteringsanställning som beslutade om vid behandling av budgetpropositionen (se tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning). Framstående yngre forskare kan genom ett sådant program få stöd för lön till en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett lärosäte. Härigenom får yngre forskare en möjlighet att bygga en karriär som oberoende forskare. Utskottet välkomnar därför denna satsning och vill peka på att enligt propositionen bör avsätta minst lika stora resurser som de nya medlen för rekrytering av framstående yngre forskare och fortsätta att förstärka insatser för yngre forskare direkt efter postdoktoral tjänstgöring vid ett annat lärosäte. Utskottet vill vidare peka på och understryka vikten av att enligt propositionen särskilt bör bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av de forskningsmedel som avsatts för framstående yngre forskare. Utskottet vill framhålla att även i andra sammanhang har i uppdrag att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män i forskarsamhället. Utskottet anser att yrkande 17 i motion 2012/13:Ub6 (S) och yrkande 6 i motion 2012/13:Ub3 (V) därmed får anses vara tillgodosedda. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 17, 18 och 21, 2012/13:N365 (S) yrkande 10 och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 6. Utbildningskottet anser, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, att det är av stor betydelse att det råder jämställda villkor inom den offentliga sektorn, näringslivet och akademin och vill i sammanhanget lyfta fram beslut vid behandlingen av budgetpropositionen om medel för forskning som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för det praktiska jämställdhetsarbetet inom universiteten och högskolorna, näringslivet och den offentliga sektorn. anser, liksom arbetsmarknadsutskottet, att det är av största vikt för jämställdheten att kvinnor och män har lika möjligheter och förutsättningar att ta del av tillgängliga forskningsmedel. vill därför understryka regeringens avsikt att låta särskilt bevaka att så blir fallet när det gäller forskningsmedel för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet och för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Utskottet vill framhålla att även i andra sammanhang har i uppdrag att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män i forskarsamhället. Att på detta sätt integrera jämställdhet i satsningar och åtgärder bör enligt utskottets mening vara den huvudsakliga strategin. vill, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, framhålla att nya rekryteringsmål för professorer har beslutats av regeringen, och förslag på hur målen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga bereds i . Vidare har två betydelsefulla uppdrag inom jämställdhetsområdet getts, det ena om anslagen för forskning och forskarutbildning, som har redovisats och bereds i , det andra om läraranställningar respektive kunskapsspridning efter Delegationen för jämställdhet i högskolan, som ska redovisas . Utskottet anser att beredningen av dessa uppdrag inte bör föregripas och avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena och 2012/13:Ub3 (V) yrkandena 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klinisk behandlingsforskning, forskning om infektion och antibiotika, forskning om åldrande och hälsa, vårdforskning och forskning om läkemedelsutveckling. Jämför reservationerna 17 (S), 18 (MP), 19 (S) och 20 (MP). Med livsvetenskaper avses i detta sammanhang vetenskaper som studerar människor och andra levande organismer, inklusive närliggande områden såsom bioetik. Verksamheterna inom livsvetenskaperna syftar till att förbättra liv och hälsa och är ofta tvärvetenskapliga till sin natur. I propositionen redovisas ett antal åtgärder för att ytterligare stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin för etablering av forsknings- och utvecklingsenheter. Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) Forskningscentrumet för livsvetenskaplig forskning, som de deltagande lärosätena har benämnt Science for Life Laboratory (SciLifeLab), är ett vetenskapligt centrum för storskalig molekylärbiologisk forskning och metodutveckling. SciLifeLab drivs av fyra universitet: , Kungl. Tekniska högskolan, och . Regeringen ser det som mycket angeläget att SciLifeLab får möjligheter att utvecklas till ett världsledande centrum för storskalig molekylärbiologisk forskning på högsta internationella nivå för att kunna attrahera de allra främsta forskarna i världen inom området. Med styrkeområden, framför allt forskning med hjälp av register, longitudinella befolkningsstudier och biobanker, kan genom SciLifeLab få en konkurrensmässig fördel och skapa bra förutsättningar för den svenska forskningen. SciLifeLab bör bli ett forskningscentrum för nationell samverkan kring storskaliga molekylära analyser inom livsvetenskapen. Anslagsökningen under 20132016 för finansiering av verksamheten vid det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Resultat från klinisk behandlingsforskning kan bidra till förbättrad hälso- och sjukvård och syftar både till att optimera existerande behandlingsrutiner och till att utveckla och utvärdera nya behandlingsmetoder baserade på ny kunskap. Klinisk behandlingsforskning kan vara initierad såväl av oberoende forskare som av myndigheter och näringslivet. En del av den behandlingsforskning som genomförs i finansieras av läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikföretag. Näringslivet efterlyser förbättrade möjligheter för samverkan med universitet och högskolor och med sjukvården för att kunna utveckla nya och bättre läkemedel och behandlingsmetoder. Möjligheten att bedriva dessa mer omfattande samverkansprojekt inom kliniska behandlingsstudier skulle ge många positiva effekter, inte minst för de patienter som snabbare kan få effektiv och säker behandling men också för hälso- och sjukvårdens utveckling, forskningens kvalitet, näringslivets utveckling och tillväxten i . Det finns även många idéer om studier som inte prioriteras av läkemedels-, bioteknik- och medicinteknikföretagen men som likafullt kan ha stor betydelse för att förbättra sjukvården. Det gäller t.ex. utvärdering av diagnostiska tekniker, användning av etablerade läkemedel, behandlingsmetoder som inte kräver läkemedel och behandlingar av små patientgrupper med sällsynta diagnoser. Antalet sådana icke-sponsrade, forskarinitierade kliniska studier har minskat successivt . Det beror bl.a. på att denna forskning kräver samverkan mellan olika aktörer och en omfattande infrastruktur för att genomföras med förutsättningar att leda till väl underbyggda resultat som kan komma till användning i hälso- och sjukvården. Det krävs bl.a. tillgång till stora patientunderlag, personalresurser, administrativa resurser och specialkompetenser inom flera discipliner och högkvalitativa dataunderlag. Kostnaderna för kliniska behandlingsstudier är stora och det saknas finansiärer med tydligt ansvar för sådana studier. Flera utredningar har betonat behovet av bättre förutsättningar för den kliniska behandlingsforskningen, och området framhölls redan i den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). och Verket för innovationssystem har inom ramen för ett gemensamt uppdrag från regeringen (N2009/9694/FIN) utarbetat rapporten , SBF Ett förslag för ökad samverkan inom den kliniska forskningen. I rapporten föreslås en ny nationell finansiering för klinisk behandlingsforskning bl.a. avsedd för större forskningsprojekt om prevention, behandling och diagnostik. I rapporten konstateras att kostnaderna för kliniska behandlingsstudier är höga och att det saknas enskild eller samordnad finansiering. I rapporten föreslås att staten och landstingen tillför nya medel för klinisk behandlingsforskning som samlas i en särskild struktur med namnet Svensk behandlingsforskning. Enligt propositionen är det därför viktigt att en satsning görs på klinisk behandlingsforskning med en sådan inriktning som såväl utredningen som och Verket för innovationssystem har föreslagit. Satsningen bör göras i nära samverkan med sjukvårdshuvudmännen. Avsikten är att sjukvårdshuvudmännen ska bidra med motsvarande finansiering . och framåt är en förutsättning för statens fortsatta satsning via att sjukvårdshuvudmännen bidrar med motsvarande finansiering. En kommitté för klinisk behandlingsforskning bör inrättas vid . Sjukvårdshuvudmännen bör föreslå ledamöter i kommittén för klinisk behandlingsforskning i proportion till deras finansiering. Genom en sådan kommitté skapas en sammanhållen finansiering av grundläggande experimentell forskning och mer behovsmotiverad klinisk forskning och tillämpning. För att säkerställa att kommittén för klinisk behandlingsforskning får ett brett omvärldsperspektiv och en förankring i det omgivande samhället bör en rådgivande grupp bildas. Denna bör företräda samhällets intressenter av klinisk behandlingsforskning, såsom forskningsfinansiärer, intresseorganisationer, patientföreningar, näringsliv och myndigheter, och bör bestå av personer med ansvar för eller erfarenhet av forskningsfrågor inom sina respektive organisationer. bör genomföra satsningen i samråd med Verket för innovationssystem och i enlighet med det förslag som dessa myndigheter har presenterat som redovisas ovan. Anslagsökningen under 20132016 för klinisk behandlingsforskning presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Forskning om infektion och antibiotika Behovet av ett effektivt användande av antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur har tidigare slagits fast i propositionen Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178). Om de mål som formulerades i propositionens handlingsplan ska uppnås, behöver resurserna för forskning öka. Såväl grundläggande forskning som klinisk forskning inom immunologi är stark i . Vidare finns det här stark forskning om hiv, malaria, diarrésjukdomar, tuberkulos och urinvägsinfektioner och inom det veterinärmedicinska området. Däremot har forskningen inom området mikrobiologi (bakterier, virus och parasiter) minskat. Att den grundläggande forskningen inom dessa områden har minskat har en negativ påverkan även på immunologisk forskning, och risken är att också denna kommer att försvagas. Forskning om infektion och antibiotikaresistens är därför ett prioriterat område. Viktiga områden är grundläggande forskning om molekylära mekanismer vid bakterieinfektion, utveckling av nya antibiotika, diagnostiska metoder, mekanismer för resistensutveckling, vårdrelaterade infektioner, vaccin och andra smittförebyggande åtgärder, hur antibiotika omsätts i människor och djur, hälsoekonomi och effekter av spridningen av antibiotika till den yttre miljön. Anslagsökningen under 20132016 för forskning om infektion och antibiotika presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Forskning om åldrande och hälsa m.m. Forskning om äldre och åldrande innefattar såväl medicinsk forskning som teknisk och socialvetenskaplig forskning. Studier kan gälla förebyggande, diagnostik eller behandling av sjukdomar som är direkt relaterade till åldrande. Forskningen kan också innefatta äldres arbets- och levnadsvillkor samt äldreomsorgens förutsättningar och demografiska förändringar. Medicinsk och annan forskning samt teknisk utveckling kan leda till nya lösningar som kan komma att förbättra hälsan för de äldre genom att ge effektiv prevention, diagnostik, vård och omsorg. Även vårdforskning, som är ett område under uppbyggnad, kan bidra med värdefulla resultat inom specifika områden, såsom reumatism, cancer, hjärnans åldrande, äldres psykiska ohälsa och läkemedelsanvändning samt odontologisk forskning och medicinsk teknik. Regeringen gör därför bedömningen att både och för arbetsliv och socialvetenskap är viktiga för en satsning på forskning om åldrande och hälsa. Åldrande är för många förknippat med sämre hälsa och att drabbas av åldersrelaterade sjukdomar. Vissa sjukdomar, såsom demens och vissa neurodegenerativa sjukdomar, förekommer nästan uteslutande hos äldre. Andra sjukdomar såsom psykisk ohälsa, benskörhet, inflammatoriska sjukdomar, nedsatt funktionsförmåga, hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer, är också vanligt förekommande hos den äldre befolkningen. Forskning inom åldrande och hälsa är en viktig del av de områden som stöds av för arbetsliv och socialvetenskap. För att uppnå ett högt och förlängt arbetskraftsdeltagande, och därmed fler arbetade timmar, efterfrågas bred forskning om hur vi skapar ett hälsosamt arbetsliv och vilken roll arbetsmiljö och arbetsförhållanden spelar för mäns och kvinnors deltagande i arbetslivet och utnyttjande av socialförsäkringar. Kunskapen om vilka rehabiliteringsinsatser och vilken kombination av insatser som bidrar till att bygga upp och återge människor arbetsförmåga behöver också öka. Forskningsresultat som rör effektiva förebyggande och hälsofrämjande metoder kan bidra till att stimulera individen att engagera sig i sin egen hälsa och därmed bidra till att skapa ett hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande perspektiv inom vård och omsorg. Kost och hälsa för äldre är ett område som är angeläget. Nutritionsforskning kan t.ex. resultera i nya möjligheter att förebygga och fördröja kostrelaterade sjukdomar, såsom hjärt- och kärlsjukdomar. De största utmaningarna för vård och omsorg handlar mer och mer om tvärsektoriella problemställningar och sammansatta behov hos patienter och brukare. Forskningsresultat behöver kombineras på nya sätt, föras ut till relevanta målgrupper och nyttiggöras i verksamheter. Det är därför angeläget att stimulera forskningssamarbete mellan olika forskningsdiscipliner. Det tvärvetenskapliga samarbetet kan bidra till ökad vetenskaplig kvalitet och relevans för att möta de utmaningar samhället nu står inför. Forskningssatsningen bör därför genomföras av både och för arbetsliv och socialvetenskap. Anslagsökningen under 20132016 för forskning om åldrande och hälsa presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Vårdforskning är ett förhållandevis ungt forskningsområde. I och med högskolereform gavs möjlighet att avlägga doktorsexamen i olika vårdforskningsämnen. Vårdforskningen har sitt ursprung i traditionella yrkeskategorier inom omvårdnad, arbetsterapi och sjukgymnastik. Forskningsområdet har vuxit snabbt och kommit att omfatta ett stort antal ämnesområden. De viktigaste externa statliga finansiärerna av vårdforskning är för arbetsliv och socialvetenskap och . Råden har med sina olika inriktningar och olika ansvarsområden finansierat olika delar av vårdforskningen. har framför allt finansierat vårdforskning som har medicinsk koppling, medan för arbetsliv och socialvetenskap har finansierat forskning inom bl.a. omvårdnad, socialmedicin, folkhälsa och epidemiologi. I förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) gjordes en satsning på vårdforskning som ett av de strategiska forskningsområdena. I propositionen angavs att i forskningsmiljöerna skulle forskarna kunna arbeta med allt från grundforskning till insatser inom vård, folkhälsa, behandlingsmetoder och läkemedel. På regeringens uppdrag (U2010/7048/F och U2011/2977/F) har kartlagt och utvärderat vårdforskningen för att utifrån detta rekommendera åtgärder för att utveckla forskningsområdet. Slutsatserna i rapporten , utvärdering och rekommendationer angående svensk vårdforskning (2:2012) är att svensk vårdforskning generellt håller god kvalitet, men att den står inför ett generationsskifte. anser att det finns ett behov av att stärka såväl vårdforskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov samt att vårdforskningens multi- och interdisciplinära karaktär vidare bör bejakas. Det ger, enligt , möjligheter till nya infallsvinklar och korsbefruktande samarbeten av nytta för svensk hälso- och sjukvård. Vidare framhåller i rapporten att det finns ett avstånd mellan relevansen i forskningens innehåll och hur den relevanta kunskapen tas till vara i praktiken och att kommunikationen med utomvetenskapliga intressenter behöver stärkas. I rapporten rekommenderar dels strukturella förändringar genom bildning av större vårdforskningscentra, dels att forskningsfinansiering inom vårdforskning bör ske genom kvalitetsgaranterade och långsiktiga program där det även ingår forskarskolor med inriktning mot teoriutveckling eller vårdrelevant innovation samt att karriärstöd i form av halvtidsforskartjänster i vårdrelevant miljö inrättas. De utmaningar som samhället står inför gör enligt regeringens bedömning i propositionen att vårdforskningen behöver stärkas. Vårdforskning är av central betydelse för att utveckla vård och omsorg och förbättra befolkningens hälsa. I bl.a. (2:2012) och i för arbetsliv och socialvetenskaps samlade forskningsstrategi för hälsa och välfärd (S2011/991/) identifieras insatser som kan bidra till att stärka området. Regeringen delar bedömning att det finns behov av att stärka såväl vårdforskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov och att vårdforskningens multi- och interdisciplinära karaktär bör bejakas. Vårdforskningen ser ofta individen ur ett socialt perspektiv och är därför ett viktigt komplement till det traditionellt medicinska perspektivet i forskningen. En del av forskningen involverar landstingens hälso- och sjukvård, men det är viktigt att även kommunernas omsorgsverksamhet inkluderas. Forskningen om vårdens arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har betydelse både för kvaliteten i vård och omsorg och för ett hälsosamt arbetsliv. Det är också viktigt att forskare inom vårdområdet samverkar med forskare inom andra medicinska områden. Medicinsk vårdforskning och mer omsorgs- och samhällsorienterad vårdrelaterad forskning behöver kopplas samman, t.ex. genom inrättande av transnationella miljöer och genom satsningar där forskare från olika bakgrund arbetar tillsammans. Det är enligt regeringens mening väsentligt att finansieringen av både praktiknära forskning och implementeringsforskning inom för arbetsliv och socialvetenskap blir långsiktig och att stöd ges till tvärvetenskapliga forskningsprojekt. Regeringen delar i propositionen bedömning att vårdforskningens koppling till vård- och omsorgsverksamheternas behov behöver stärkas och att nyttiggörandet av forskning inom vård och omsorg behöver öka. Därför bör det innovativa praktiknära forskningssamarbetet stärkas. och för arbetsliv och socialvetenskap bör inom ramen för medlen till vårdforskning fördela medel till innovativ praktiknära forskning inom sina respektive forskningsområden. De två råden bör samverka om bl.a. utlysningar av medlen till vårdforskning och till innovativ praktiknära forskning genom ett gemensamt samrådsorgan. Av regleringsbreven för och för arbetsliv och socialvetenskap för framgår att de ska fördela respektive till vårdforskning. har länge haft en läkemedelsindustri som har utvecklats tillsammans med den medicinska och kliniska forskningen vid universitet och högskolor. genomgår läkemedelsindustrin globalt en genomgripande förändring och ställer om sina forsknings- och utvecklingsstrategier genom att i högre utsträckning förlita sig på samarbeten med små bioteknikföretag och partner vid universitet och högskolor. De stora läkemedelsbolagen kommer att välja samarbeten baserat på kompetens och effektivitet. Om ska fortsätta att vara en attraktiv plats för etablering av forskning och utveckling inom detta område måste det finnas miljöer som erbjuder vetenskapliga samarbeten av hög klass, avancerad infrastruktur och god kompetens. Mot denna bakgrund bör forskningen inom läkemedelsutveckling utvidgas och medel avsättas för att fler läkemedelskandidater i tidiga skeden ska kunna komma fram. För att tillvarata kompetens, och som ett led i att vidareutveckla ett attraktivt klimat för livsvetenskap i , bör en nationell satsning på läkemedelsutveckling göras kopplat till centrumet för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. Med bas av kvalificerad forskning, tradition av kvalitetskontroll och god infrastruktur finns det goda förutsättningar att skapa en attraktiv miljö vid SciLifeLab för samarbeten mellan universitet och högskolor samt läkemedelsföretag inom läkemedelsutveckling. Anslagsökningen under 20132016 för finansiering av en verksamhet för läkemedelsutveckling vid SciLifeLab presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 34 framhålls att utvecklingen när det gäller omfattningen av kliniska prövningar i sjukvården är mycket oroande. Mot denna bakgrund föreslås bl.a. att sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning förtydligas. Regeringen bör också inleda samtal med företrädare för svensk medicinteknisk forskning och sjukvårdshuvudmännen för att utveckla strategier för kliniska prövningar av medicinsk teknik som kan bidra till att utveckla nya effektiva behandlingsmetoder. I motion 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 3 begärs att fler äldre kvinnor ska delta i kliniska behandlingsstudier på bröstcancerpatienter. Det finns enligt motionärerna på grund av den låga andel äldre kvinnliga bröstcancerpatienter som deltar i kliniska studier en osäkerhet om mediciner och andra behandlingsmetoder inte är tillräckligt utprovade på denna grupp av kvinnor. En ny strategi för kliniska prövningar av medicinsk utrustning i svensk hälso- och sjukvård efterfrågas i motion 2012/13:Ub214 av (S). I motion 2012/13:Ub219 av m.fl. (S) föreslås bl.a. att regeringen bör se till att patientunderlaget säkerställs även för så att den strategiska forskningen och utbildningen garanteras för framtiden. Forskning om infektion och antibiotika I motion 2012/13:So253 av (MP) yrkande 2 framhålls vikten av forskning som syftar till att ta fram nya antibiotika och vikten av att tydligare än styra forskningsmedel till detta område. Forskning om åldrande och hälsa m.m. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 24 anförs att forskning behövs för att tydliggöra kopplingen mellan miljöfaktorer och hälsa och inte bara livsstil som regeringen enligt motionärerna fokuserar på i sin nuvarande politik. Vidare anser att den hälsofrämjande forskningen bör vara bredare och ta upp hur livsmiljöer och socioekonomiska faktorer påverkar befolkningens hälsa. Detta till skillnad från propositionen som enligt motionärerna fokuserar på medicin och hälsa och vårdforskning. I yrkande 25 efterfrågas en bredare ansats kring de strategiska medicinska satsningarna i forskningspolitiken och då särskilt att det förebyggande perspektivet bör inkluderas i denna ansats.