bet · H101SfU2 · 2013-11-26 00:00:00 — I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att föreskriva att personal med hbt-kompetens ska delta i utredningen av asylärenden där förföljelse av hbt-personer åberopas. Vidare begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att utbilda samtliga tjänstemän vid i hbt-kompetens (yrkande 8). m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf220 yrkande 21 ett tillkännagivande om att regeringen i kommande regleringsbrev till bör ställa krav på att verket genomför de förändringar som krävs för att åstadkomma en likformig tillämpning i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. I yrkande 43 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ge förslag på hur man bör organisera utbildning av personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden i bl.a. rättsliga frågor samt ge förslag på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. Motionärerna menar att det förekommer både komplicerade rättsliga frågor och svårbedömda faktiska förhållanden i utlänningsärenden och att det därför finns ett behov av förstärkta utbildningsinsatser. I kommittémotion 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att handläggarna vid bör genomgå en obligatorisk utbildning i genusmedveten asylprövning. (KD) begär i motion 2013/14:Sf255 ett tillkännagivande om att utreda ett inrättande av en inspektion för migrationsfrågor. I kommittémotion 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om utredningar om tortyr. Motionärerna menar att medicinska utredningar vid misstanke om tortyr måste följa tydliga rutiner. Om verket ifrågasätter att den asylsökande har torterats är det skäl för att genomföra en utredning. och (båda MP) begär i motion 2013/14:Sf390 yrkande 1 ett tillkännagivande om att tortyrskadeutredningar regelmässigt ska utföras i asylprocessen om den sökande eller en handläggare begär det. Vidare begär motionärerna i yrkande 5 ett tillkännagivande om att öka kunskapen på handläggarnivå i statliga verk och offentlig förvaltning om tortyrskadeproblematik och tecken på latent eller öppen PTSD (posttraumatiskt stressyndrom). I partimotion 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 25 begärs att regeringen lägger fram förslag till en ändring i utlänningslagen som innebär att uppfyller krav i fråga om bevis- och utredningsbörda när det gäller tortyr. I yrkande 26 begärs det ett tillkännagivande om behovet av tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för att genomföra fler tortyrskadeutredningar. Utskottet vill betona att utlänningslagens portalparagraf om barnets bästa ska genomsyra hela asylprocessen. Barns egna asylskäl ska alltid utredas och bedömas individuellt. Barns egna asylskäl liksom förekomsten av barnspecifika former av förföljelse, dvs. allvarliga kränkningar av barnets rättigheter som riktas mot barn , måste därmed beaktas i asylprocessen. har tillsammans med tagit fram en policy för arbete med barn. Syftet med denna barnpolicy är att fastställa hur myndigheten ska se till att barnets rätt och barnrättsperspektivet genomsyrar alla frågor som rör barn hos . har även tagit fram en utbildning om barns rättigheter och barnkonsekvensanalyser. För att säkerställa att barnpolicyn tillämpas samt att barnärenden hanteras enhetligt och rättssäkert har tillsatt en barnsamordningsgrupp med en särskild samordnare. Genom att arbeta med barnkonsekvensanalyser som metod har uppnått en större enhetlighet i hanteringen av ärenden som rör barn. Myndigheten har upprättat styrdokument, rutiner och mallar för mottagandet av asylsökande barn. Barn är även ett ämnesord som kan användas för att hitta relevanta rättsliga avgöranden i Lifos (databas för rätts- och landinformation). Beslut och domar där barn åberopar egna asylskäl kommer även fortsättningsvis att indexeras så att de är lätt sökbara i Lifos. Regeringen har, som en följd av ramöverenskommelsen med de gröna, i budgetpropositionen aviserat att bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter bör ändras så att uttrycket synnerligen ömmande endast är tillämpligt i asylärenden som rör vuxna och att uttrycket särskilt ömmande ska tillämpas för barn. Regeländringarna planeras träda i kraft . de gröna och regeringen är också överens om att införa en lättnad för barn när det gäller verkställighetshinder. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna i vart fall delvis är tillgodosedda. Utskottet avstyrker motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 4 samt 2013/14:Sf204 (V) yrkandena 1 och 2. Utskottet har behandlat frågan om åldersbedömning senast i betänkande 2012/13:SfU7. Utskottet kan konstatera att frågan om en sökande är vuxen eller barn kan ha stor betydelse vid tillståndsprövningen. Det kan gälla t.ex. vid bedömningen av om det finns synnerligen ömmande omständigheter som skäl för uppehållstillstånd. Vidare gäller särskilda regler för handläggningen av barnärenden. Bland annat ska ärenden som rör ensamkommande barn handläggas av särskilt utbildade handläggare, en god man ska utses och ska fatta beslut . Enligt årsredovisning tog fram en rekommendation om åldersbedömning av barn i övre tonåren. Därefter har i ett rättsligt ställningstagande daterat sammanfattat hur åldersutredning bör gå till. Den största förändringen enligt är att en åldersbedömning i normalfallet ska göras först i samband med själva beslutet. Då finns ett tillräckligt beslutsunderlag och beslutet går att överklaga. Av årsredovisningen framgår vidare att Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) planerar att ge ut riktlinjer eller rekommendationer för åldersbedömningar. Med hänsyn till det arbete redan bedriver och det arbete som pågår inom EU finner utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder med anledning av motionerna 2013/14:Sf314 (SD) yrkande 12, 2013/14:Sf387 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Utskottet konstaterar att förfarandet i migrationsdomstolarna enligt huvudregeln är skriftligt men att en muntlig förhandling ska hållas om sökanden begär det och den muntliga förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar emot det. Av årsredovisning framgår att muntliga förhandlingar i huvudsak sker i asylärenden. hölls muntliga förhandlingar i av samtliga avgjorda asylmål i migrationsdomstolarna. Totalt deltog vid 3 400 muntliga förhandlingar i domstol. Utlänningslagens bestämmelser innebär att barn i regel ska höras i samband med utredning vid ansökan om uppehållstillstånd. Reglerna har utformats med utgångspunkt i . Det innebär att barn som kan bilda egna åsikter ska ha rätt att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, och barnets åsikter ska då tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. I reglerna har tillagts att barnet inte ska höras om det är olämpligt. Så kan vara fallet exempelvis om det rör sig om ett litet barn eller om barnets psykiska hälsa talar mot att barnets hörs. Utskottet kan konstatera att barns egna asylskäl självfallet ska beaktas. Det är viktigt att barnet uppmärksammas som en egen individ inte bara när barnet är ensamkommande utan även när en hel familj ansöker om asyl. Utskottet förutsätter att regeringen och ansvariga myndigheter löpande följer upp att barns asylskäl beaktas och att barns rätt att komma till tals efterlevs men anser inte att det finns skäl för att göra något tillkännagivande med anledning av motionerna 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2013/14:Sf222 (KD). Utskottet anser att ansvaret för att förordna personer till offentliga biträden bör ligga kvar på , liksom skyldigheten att ta ställning till om en person som förordnas som offentligt biträde är lämplig för det enskilda uppdraget. Utskottet konstaterar emellertid att Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera handläggning av frågor som avser förordnande av offentligt biträde i migrationsärenden. Statskontorets rapport bereds i . Med det anförda anser utskottet inte att ett tillkännagivande med anledning av motion 2013/14:Sf220 (V) yrkande 42 bör göras. Utskottet finner inte heller någon anledning att föreslå tillkännagivanden om att utöka möjligheterna att förordna offentliga biträden och avstyrker därmed även motion 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 15, 40 och 41. Förstärkt skydd för tolkar Utskottet noterar att Försvarsmakten överlämnade ett svar till regeringen om vilket stöd kan ge lokalanställd personal när den svenska styrkans närvaro i trappas ned. I motion 2013/14:Sf366 uppmärksammas vikten av att ge skydd åt de tolkar som arbetar åt Försvarsmakten i . Utskottet har full förståelse för motionärernas önskan att skydda de lokalanställda tolkarna i . Enligt vad utskottet har erfarit har det nu säkerställts att det finns en ordning för att bistå dessa personer. Mot denna bakgrund finner inte utskottet skäl att föreslå ett tillkännagivande i frågan. Motion 2013/14:Sf366 (S) yrkandena 1 och 2 får anses tillgodosedd och avstyrks. fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att utveckla och redovisa metoder och verktyg för systematisk uppföljning av den rättsliga kvaliteten i både avslags- och bifallsbeslut. Vidare skulle redovisa hur myndigheten arbetar för att säkerställa en likformig tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Inom pågår ett projekt som kallas Den lärande organisationen – en asylprövning med hög rättslig kvalitet. Projektet syftar till att säkerställa en asylprocess som präglas av hög rättslig kvalitet och som kompletterar det arbete som redan bedrivs inom i syfte att arbeta effektivt, korta handläggningstiderna samt sätta den sökande i centrum. Arbetet sker t.ex. genom utbildningsinsatser och åtgärder för ständigt lärande, återkoppling och delaktighet vid utveckling av metoderna för styrning. En modell för enhetlighetsuppföljning som kompletterar den systematiska uppföljningen har utvecklats. För att säkerställa likformigheten i asylprövningen av ärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas har en särskild handläggningsordning inrättats där specialister, som har genomgått ett anpassat kompetensutvecklingsprogram, deltar. har infört en utbildning i normkritik, med asylrättslig fördjupning, som en obligatorisk kurs för nyanställda. Vidare har myndigheten startat ett erfarenhetsutbyte mellan myndigheter för att genom kunskapsutbyte och ömsesidigt lärande utveckla metoder och verktyg för enhetlighet och kvalitet i handläggning och beslutsfattande. har vidare skapat en ny ingång i Lifos, där både nationella och internationella instansers avgöranden är sökbara. har internationella avgöranden på det migrationsrättsliga området gåtts igenom, och sedan har referat på svenska lagts in i Lifos. planerar att regelbundet genomföra brukardialoger med domstolar och offentliga biträden i seminarieform, där även information om sökteknik i Lifos kommer att ges. kommer metoden Den lärande organisationen att utgöra standarden för kvalitetsuppföljning. Utskottet konstaterar att genom de vidtagna åtgärderna aktivt arbetar med information och utbildning i hbtq- och könsrollsfrågor samt med den rättsliga kvaliteten i verksamheten och erfarenhetsutbyte med andra myndigheter. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 9, 2013/14:Sf376 (S) yrkandena 3, 5, 7 och 8, 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 21 och 43 samt 2013/14:So249 (V) yrkande 22 är delvis tillgodosedda. Även motion 2013/14:Sf255 (KD) avstyrks. överlämnade Statskontoret rapporten tolkningsfråga – om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar (2012:2) till regeringen. Statskontoret fann inte några särskilda problem eller tydliga nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera tolkar. Problemet enligt Statskontoret är i stället att merparten av de tolkar som finns saknar formell kompetens, det vill säga auktorisation eller utbildningsbevis från den sammanhållna grundutbildningen av tolkar. Statskontoret anger i rapporten att det inte finns någon enskild åtgärd som staten kan vidta för att åstadkomma en tolkmarknad som en gång för alla tillfredsställer alla önskemål och behov. Utskottet noterar att det har införts skärpta kompetenskrav för de tolkar som anlitas av allmänna domstolar. En utredare har därefter fått i uppdrag att överväga och föreslå åtgärder för att höja kvaliteten på de tolkar som anlitas i allmänna förvaltningsdomstolar. I utredningsdirektiven (dir. 2013:9) anges att även de allmänna förvaltningsdomstolarna anlitar tolkar, inte minst migrationsdomstolarna, och att det är angeläget att säkerställa att även dessa domstolar tillhandahåller tolkning av hög kvalitet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan konstatera att Kammarkollegiet och Myndigheten för utövar tillsyn över tolkar m.fl. och förutsätter att den formella kompetensen i ett upphandlingsförfarande kontrolleras. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:Sf384 (S) yrkande 16. Frågor om tortyrutredningar behandlade utskottet senast i betänkande 2012/13:SfU2 där utskottet konstaterade att det i i migrationsärenden finns information om rättsregler, bevisregler samt övriga tortyrrelaterade frågor som förekomst och effekter. I handboken anges bl.a. att information ska lämnas om landstingens kris- och traumaenheter, om Röda korset samt om möjligheten för den asylsökande att själv uppsöka sjukvården för att på egen bekostnad få ett intyg som stöder påståenden om tortyr. Behövs undersökningar eller dokumentation av eventuella kroppsskador ska det alltid utföras av medicinsk personal. När det gäller påståenden om risk för dödsstraff, tortyr eller någon annan förnedrande behandling eller bestraffning får beviskraven inte ställas alltför högt. Om någon fullständig bevisning inte kan läggas fram bör enligt handboken den sökandes berättelse godtas om den framstår som trovärdig och sannolik. Utskottet noterar att enligt rättsliga ställningstagande om medicinska utredningar av åberopade skador, daterat , bör den som åberopar skador efter tortyr och inkommer med intyg som indikerar att han eller hon har varit utsatt för sådan behandling beviljas vidare utredning av skadorna. När det gäller frågan om att på handläggarnivå öka kunskapen om PTSD, posttraumatiskt stressyndrom, konstaterar utskottet att nämnda handbok har ett särskilt avsnitt som behandlar detta. Där framgår att vid utredning av omständigheter rörande tortyr måste det tas i beaktande att svaren mycket väl kan vara motstridiga och/eller oprecisa eller komma först senare på grund av traumats effekter. Vid utredning av tidigare tortyr och annat fysiskt och sexuellt våld måste utredaren vara försiktig, och kan det vara bättre om samtalet förs i ett sammanhang där sökanden känner sig trygg, t.ex. med biträdet eller med en professionell behandlare. Förutom den sökandes egen berättelse och eventuella kroppsskador är medicinsk dokumentation och annan eventuell skriftlig bevisning av stort värde. Med det anförda får motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 10 och 2013/14:Sf390 yrkandena 1 och 5 (MP) anses i huvudsak tillgodosedda varför de avstyrks. Utskottet avstyrker även motion 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 25 och 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kommunernas ansvar för mottagande av asylsökande, eget boende och ensamkommande barn. Jämför reservationerna 13 (S), 14 (SD), 15 (V), 16 (V) och 17 (SD). Asylsökande ska enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, erbjudas plats på en förläggning. Den som inte önskar utnyttja en erbjuden plats på en förläggning ska ändå registreras vid en sådan. svarar sedan för att bistånd lämnas enligt LMA (logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag för avgifter för sjukvård m.m.). ska i lämplig omfattning ge de asylsökande sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. Utlänningar som inte själva ordnar bostad har rätt till logi på en förläggning. Den som ordnar bostad på egen hand har endast i särskilda fall rätt till bidrag för bostadskostnad. Asylsökande som kan eller som medverkar till att styrka sin identitet kan få undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd för att få arbeta i (5 kap. 4 § utlänningsförordningen). I kommittémotion 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om behovet av att alla landets kommuner solidariskt tar ansvar för flyktingmottagandet. Vidare begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att titta på nya boendemöjligheter för nyanlända i syfte att uppnå ett värdigt mottagande och en bra väg in i samhället. Motionärerna menar att lagstiftningen om eget boende inte fungerar och att ett nytt system måste skapas. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur ska stärka mottagningsverksamheten i kommunerna. Motionärerna menar att behöver ta ett större ansvar för de sökandes sociala situation . (S) begär i motion 2013/14:Sf225 ett tillkännagivande om en översyn av de asylsökandes boendesituation under väntan på uppehålls- och arbetstillstånd. I motion 2013/14:Sf304 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om en successiv avveckling av dagens egna boende. I motion 2013/14:Sf243 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om arbetssätt för att placera nyanlända. Motionärerna framhåller att inte bara ett fåtal kommuner bör ta emot asylsökande. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:Sf374 yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av stöd för verksamhet för vuxna asylsökande. I motion 2013/14:Sf331 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ge i uppdrag att, i samverkan med berörda kommuner och ideella organisationer, även ta ett ansvar för de asylsökandes sociala situation i avvaktan på beslut. m.fl. (MP) begär i motion 2013/14:Sf389 yrkande 1 ett tillkännagivande om att införa en boendeersättning för asylsökande i eget boende som motsvarar boendekostnaden för den som bor på Migrationsverkets anläggningsboenden. Motionärerna begär även tillkännagivanden om att se över hur kvaliteten på anläggningsboenden kan förbättras och om vikten av att värna asylsökandes rätt att välja eget boende (yrkandena 6 och 7). I motionerna 2013/14:Sf313 av och (båda SD) och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs tillkännagivanden om att reformera den s.k. EBO-lagen. Motionärerna menar att undantag bör kunna göras för hårt ansatta kommuner. I kommittémotion 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att i regleringsbrev bör ges i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att se över regleringsbrevet för i syfte att återinföra svenskundervisning i utbudet av organiserad verksamhet (yrkande 2). Vidare begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regler för bostadsbidrag för asylsökande bör utformas. I motion 2013/14:Sf230 av i (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande ska ha rätt att själv välja mellan boende på flyktingförläggning eller eget boende. Vidare begärs tillkännagivanden om rätt för asylsökande att arbeta under hela asylprocessen (yrkande 2) och om att häva det automatiska förbudet mot att arbeta under asylprocessen och ersätta det med en automatisk rätt att arbeta (yrkande 3). i (M) begär i motion 2013/14:Sf362 yrkande 1 ett tillkännagivande om undervisning i svenska för asylsökande. Motionären anför att alla asylsökande bör kunna erbjudas undervisning i svenska , även för ett överklagande. Vidare begärs ett tillkännagivande om undervisning för barn. Motionären anför att alla asylsökande barn ska erbjudas möjligheten att delta i den ordinarie skolundervisningen (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att alla landets kommuner solidariskt ska ta ansvar för mottagandet av ensamkommande barn. och (båda S) begär i motion 2013/14:Sf236 ett tillkännagivande om att alla kommuner ska vara skyldiga att ta emot ensamkommande barn. Motionärerna anför att alla kommuner bör ta ett solidariskt ansvar och att det ska finnas en bindande skyldighet för kommunerna att ta emot dessa barn. I motion 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på alternativ till HVB-hem för ensamkommande barn. (FP) begär i motion 2013/14:Sf228 ett tillkännagivande om bättre mottagande av ensamkommande flyktingbarn. I motion 2013/14:C213 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av bättre rutiner för samarbete mellan , polisen, gode män, m.fl. för att förbättra situationen för ensamkommande barn. I motion 2013/14:Sf326 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om asylsökandes resekostnader i samband med besök hos t.ex. läkare, barnmorskor och sjukgymnaster. Motionärerna anför att landstingen normalt betalar ut reseersättning. Har emellertid personen inte ett personnummer kan landstingen inte betala ut ersättningen. bör skyndsamt finna en lösning på problemet. (SD) begär i motion 2013/14:Sf312 ett tillkännagivande om att en återkravsbestämmelse om felaktiga utbetalningar även ska gälla . Att inte har någon återkravsbestämmelse gör det svårare för myndigheten att återkräva felaktigt utbetalda belopp. Dessutom saknas en skyldighet för asylsökande att lämna uppgifter om ändrade förhållanden. I motion 2013/14:Sf356 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste redovisa hur stora kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen är. Motionärerna framhåller att många experter menar att denna invandring kostar det svenska samhället stora summor . Behovet av bostäder för asylsökande ökar när fler människor söker skydd i . I budgetpropositionen konstaterar regeringen att antalet befintliga kommunplatser är otillräckligt och betonar vikten av förkortade vistelsetider i mottagande. Utskottet anser i likhet med regeringen att asylsystemet bör vara långsiktigt hållbart och rättssäkert och att asylprocessen måste ha ett tydligt slut. De som beviljas uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt kunna påbörja etableringsprocessen i medan de som fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut är skyldiga att lämna landet. För att vistelsetiden i mottagandet ska vara så kort som möjligt krävs det enligt regeringen att alla berörda aktörer, såväl myndigheter och domstolar som kommuner, samverkar effektivt. är den organiserade sysselsättningen frivillig. föreslog åtgärder för att öka de asylsökandes sysselsättning och egenförsörjning. I betänkande (SOU 2009:19) behandlades även vissa principiella frågor och motstående intressen när det gäller asylsökandes boende såsom frågan om tvång kontra frivillighet när det gäller var och hur asylsökande ska få bo, behovet av att avlasta vissa kommuner i storstadsregionerna kontra målet om sysselsättning och egen försörjning samt anläggningsboende kontra eget boende. Vidare föreslog utredningen bl.a. att den som avböjer ett erbjudande om s.k. ankomstboende och bor i eget boende inte ska ha rätt till en s.k. grundersättning, som föreslås av utredningen. Vidare föreslog utredningen att den som avböjer ett erbjudande om ett s.k. ordnat boende och bor i eget boende bara ska ha rätt till halv grundersättning. Enligt vad utskottet har erfarit bereds förslag i . I budgetpropositionen anges att i syfte att skapa ett mottagande som bättre svarar mot behoven i prövningsverksamheten avser att möjliggöra ett differentierat boende utifrån de asylsökandes behov, vilket underlättar en snabbare prövning och i förlängningen en förkortad vistelsetid. Regeringen har uppdragit åt att utveckla organisationens funktionssätt så att resurserna kan utnyttjas effektivare och mer flexibelt .