bet · H001SkU19 · 2013-03-12 00:00:00 — En vägslitageavgift skapar en bättre konkurrenssituation för svenska åkare, och avgiften är en del i ett åtgärdspaket för den svenska åkerinäringen tillsammans med ökad och mer samordnad kontroll av regelefterlevnaden, säger motionärerna. Hänsyn ska tas till skogsindustrins behov av tillgång till bl.a. tjälsäkrade vägar. Vägslitageavgiften ska vara differentierad efter vilken euroklass på avgasreningen en lastbil har. Enligt motionen finns även anledning att se över en bonus som främjar omställningen till alternativa bränslen och hybriddrift. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 26 beskrivs ett bonusmalus-system som bör införas för nya personbilar. Systemet innebär att en miljöbilsbonus betalas till den som köper en bil med lägre utsläpp och att en registreringsavgift tas ut för nya bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. Förslaget utgår från den nya definitionen på miljöbilar. Förslaget innebär vidare att kraven skärps stegvis för en miljöbil. Bonusen uppgår till som betalas ut när bilen registreras första gången. Dessutom betalas per gram koldioxid per kilometer som bilens utsläpp understiger miljöbilsdefinitionen, dock max totalt . Systemet ersätter supermiljöbilspremien. Registreringsavgiften ska vara för bilar som har utsläpp koldioxid per kilometer över miljöbilsdefinitionen och därutöver per gram, dock högst . I motionen återupprepas slutligen förslaget om att en avståndsbaserad vägslitageavgift bör införas för tunga lastbilar (yrkande 33). föreslår i partimotion 2012/13:T11 av m.fl. yrkande 21 likaledes att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt för tunga lastbilar införs . Även i kommittémotion 2012/13:Sk437 av m.fl. yrkande 1 föreslås att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt införs på tunga lastbilstransporter . Skatten bör utgå med i genomsnitt per mil och differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där båt- eller järnvägsförbindelser saknas. I enlighet med bör enligt motionen den svenska vinjettskatten avskaffas i samband med att lastbilsskatten införs (yrkande 2). I kommittémotion 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 20 återkommer förslaget om att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt bör införas . Även i kommittémotion 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 5 återkommer förslaget om att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt ska införas på tunga lastbilstransporter . Härutöver föreslår motionärerna att en koldioxiddifferentierad fordonsskatt för tunga lastbilar ska införas (yrkande 16). En standardiserad provmetod för att redovisa bränsle för tunga fordon saknas i . Kommissionen har påbörjat en strategi för att minska utsläppen av växthusgaser från tunga fordon. Denna ska redovisas under första halvan av 2013. Därefter kan arbetet med att ta fram en fastlagd och obligatorisk metod börja, anför motionärerna. I motion 2012/13:T449 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att främja veteranbilshobbyn genom att inkludera i den s.k. 30-årsregeln. föreslår i partimotion 2012/13:T7 av m.fl. yrkande 3 att regeringen återkommer till med förslag som möjliggör att ett system med kilometerskatt för tunga fordon träder i kraft . Förutom miljöperspektivet kan en kilometerskatt bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Alla tunga fordon som förflyttar sig på svenska vägar kommer att betala en kilometerskatt oberoende av i vilket land fordonet är registrerat, och det går inte heller att undgå beskattning genom att tanka utomlands, framhåller . I kommittémotion 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör snabbutreda ett bonusmalus-system som är kopplat till miljöbilsdefinition med platt gräns för koldioxidutsläpp. En sådan modell innebär att bilar med mycket låga koldioxidutsläpp får en skattebonus, bilar med genomsnittliga utsläpp beskattas neutralt medan bilar med höga utsläpp får en hög skatt. Motionärerna upprepar slutligen förslaget om att regeringen bör återkomma till med förslag om kilometerskatt för tunga fordon som träder i kraft (yrkande 5). har efter förslag i budgetpropositionen justerat fordonsskatten såväl i den koldioxidbaserade fordonsskatten som i det viktbaserade systemet (bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). Ändringen innebär bl.a. en sänkning av bränslefaktorn som tillämpas vid fordonsbeskattningen av dieselbilar och medför en sänkning av fordonsskatten för flertalet dieselbilar. Vid budgetbehandlingen anslöt sig vidare till regeringens förslag om skattebefrielse för miljöbilar och avvisade oppositionens förslag om s.k. bonusmalus-system för nya personbilar. avvisade vid budgetbehandlingen även oppositionens förslag om att införa ett system med kilometerskatt för tunga fordon, av Socialdemokraterna kallat vägslitageavgift och av kallat lastbilsskatt. En kilometerskatt är dyr att administrera både för företagen och för eftersom den kräver utrustning för att registrera var och när ett fordon kör. Utskottet anser därför att det inte finns tillräcklig grund för att införa en kilometerskatt eftersom samhällsvinsten inte påtagligt överstiger administrationskostnaderna. Utskottet anser vidare att en kilometerskatt skulle fördyra vägtransporterna utan att ge några reella miljövinster eftersom det ofta saknas alternativa transportsätt. Skatten slår t.ex. mot skogsindustrin och alla som är beroende av vägtransporter och inte minst drabbas boende på landsbygden av kostnadsökningar. Styrningen mot minskade utsläpp av koldioxid är mer effektiv inom ramen för drivmedelsbeskattningen än genom ett kilometerskatteuttag. Utskottet anser att frågan om att införa en koldioxiddifferentierad fordonsskatt för tunga lastbilar bör anstå i avvaktan på arbete med att ta fram en strategi för hur man kan minska utsläppen av växthusgaser från tunga fordon. Ett viktigt steg är att få fram en standard för mätning och redovisning av bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp på tunga fordon. Detta, som saknas , är en förutsättning för en koldioxiddifferentiering av fordonsskatten. Avsikten med skattebefrielsen för veteranfordon har inte varit att ställa upp någon allmän regel om befrielse från fordonsskatt för fordon som är eller äldre. Motionsyrkanden om en utvidgning av skattebefrielsen till bl.a. avslogs därför redan i samband med införandet av en rullande 30-årsgräns. Utskottet avstyrker samtliga motioner i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att trängselskatten bör utformas som en regional trängselavgift, att bilar som omfattas av supermiljöbilspremien undantas från trängselskatt, att kommuner själva ska få bestämma om de vill införa trängselskatt, att bestämmanderätten över intäkterna från trängselskatten bör ligga hos regionerna, att trängselskatten bör differentieras utifrån fordonets miljöegenskaper samt att planerna på att införa trängselskatt i bör avbrytas. Jämför reservationerna 11 (S, MP, V) och 12 (SD) samt särskilt yttrande 2 (SD). Lagen (2004:629) om trängselskatt gör det möjligt för staten att ta ut tids- och platsrelaterad skatt på trafik med vissa fordon. Bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i bilagor till lagen. Bilagorna omfattar och kommuner. I tillämpas bestämmelserna . den 3 januari31 togs skatt ut för passager in i och ut ur . Efter beslut av återinfördes trängselskatten stadigvarande i . I proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i anges att syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till att finansiera investeringar i vägnätet i . med trängselskatt i undantogs vissa mindre förorenande bilar från skatteplikt. När skatten återinfördes stadigvarande behölls undantaget men begränsades till att gälla under en övergångstid t.o.m. . Miljöbilsundantaget omfattade bilar som drevs med el, gas eller etanol. beslutade (bet. 2008/09:SkU6) som ett resultat av den s.k. Stockholmsöverenskommelsen att miljöbilsundantaget skulle upphöra i stället för . För bilar som var undantagna från skatteplikt före och som var införda i vägtrafikregistret gällde undantaget fram till . vägtullsutredning (Fi2011:08) tillsattes (dir. 2011:47). Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2012:65) ska utredningen även ta fram förslag till hur Europeiska kommissionens beslut /750/EG om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta ska genomföras i svensk rätt. Utredningen lämnade delbetänkandet Avgifter på väg och elektroniska vägtullssystem (SOU 2012:60). Utredningen lämnade slutbetänkandet Trängselskatt delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3). Utredningen har bl.a. sett över förutsättningarna för att kommunerna själva ska ha rätten att besluta kring trängselskatt. I slutbetänkandet lämnas ett förslag på utformning av en sådan delegering men utredningen bedömer att övervägande skäl talar emot en sådan överlåtelse av föreskriftsrätten. Annat som föreslås är att en förseningsavgift om ska tas ut, innan tilläggsavgiften kan tas ut, om trängselskatten inte betalas och att utländska fordon också ska omfattas av trängselskatt. I motion 2012/13:Sk328 av (FP) anförs att den statliga trängselskatten bör utformas som en regional trängselavgift. I motion 2012/13:Sk338 av Per Lodenius (C) föreslås en översyn av möjligheterna och de ekonomiska konsekvenserna av att undanta elbilar och bilar som omfattas av supermiljöbilspremien från trängselskatt i och . I motion 2012/13:Sk378 av (C) sägs att trängselskatt är bra för . Motionären menar att det är rimligt att alla som nyttjar infrastrukturen är med och betalar. Det är därför av största vikt att frågan om de utlandsregistrerade fordonen hanteras skyndsamt. I kommittémotion 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkande 5 anförs att bestämmanderätten över intäkterna från trängselskatten bör ligga hos regionerna. I motion 2012/13:Sk321 av (S) begärs en översyn av trängselskatten för att få en bättre koppling mellan skatt, bilstorlek och utsläppsmängder. föreslår i partimotion 2012/13:T11 av m.fl. yrkande 24 att makten att fatta beslut om trängselskattesystemet och intäkterna från skatten ska överlåtas till regional eller lokal nivå. Även i kommittémotion 2012/13:T508 av m.fl. (MP) yrkande 2 framförs krav om att makten att fatta beslut om intäkterna från trängselskatten bör överlåtas till regional nivå. Motionärerna anför att beslutet att använda trängselskatten till finansiering av Förbifart togs över huvudet på stockholmarna, som deltog i folkomröstningen under premissen att intäkterna skulle gå till både kollektivtrafik och vägar. I motion 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 3 sägs att trängselskatten bör differentieras utifrån fordonets miljöegenskaper. Skattens utformning och användning bör bestämmas lokalt. Enligt motionen är det viktigt att inte begränsa lokala politiker till att bara reglera trafikförhållanden i snäv bemärkelse utan att det finns möjlighet att differentiera trängselskatten utifrån andra miljöaspekter som inte täcks av andra styrmedel. Enligt motion 2012/13:Sk396 av och (båda SD) bör planerna på att införa trängselskatt i avbrytas. Motionärerna anför bl.a. att systemet är dyrt och hämmar arbetslinjen genom stora kostnader för låg- och medelinkomstfamiljer som måste använda bil. anför i partimotion 2012/13:T7 av m.fl. yrkandena 1 och 2 att kommuner själva bör få avgöra om de vill införa trängselskatt samt hur intäkterna ska användas. Intäkterna från trängselskatten i bör i enlighet med folkomröstningsresultatet i första hand användas för att bygga ut kollektivtrafiken. återupprepar i partmotion 2012/13:T320 av m.fl. yrkande 17 uppfattningen att kommuner själva bör få avgöra om de vill införa trängselskatt samt hur intäkterna ska användas. vägtullsutredning (Fi2011:08) lämnade sitt slutbetänkande . Utredningen har bl.a. sett över förutsättningarna för att kommunerna själva ska ha rätten att besluta kring trängselskatt. Utredningen föreslår att utländska fordon också ska omfattas av trängselskatt. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens beredning av utredningens förslag genom uttalanden med anledning av de olika motionsförslagen om trängselskatt. Miljöbilsundantaget i trängselskatten avskaffades eftersom antalet undantagna personbilar och andelen passager med sådana bilar riskerade att underminera trängselskattens primära syfte att leda till minskad trängsel. Utskottet anser att fordonsskatten och drivmedelsskatten är lämpligare styrmedel än trängselskatten för att gynna miljöbilar. Utskottet ser inte någon anledning för att ändra beslutet (prop. 2009/10:189, bet. 2009/10:SkU39) om att införa trängselskatt i . Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om höjd skatt på alkohol, en indexering av skattesatserna, höjd skatt på alkoläsk och söt cider samt om en översyn av möjligheten sänka skattesatsen på öl från små bryggerier. avslår också motionsförslagen om att bör uppmana regeringen att i EU verka för höjda minimiskatter. Jämför reservation 13 (S). Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, och de gemensamma reglerna finns i direktiv /118/EG, det s.k. punktskattedirektivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt direktiven /84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker och 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker gäller bl.a. följande skattesatser inom EU. Minimiskattesatsen på öl är per hektoliter öl och volymprocent alkohol. Det motsvarar ca (beräknat på att = ) per liter öl med en alkoholstyrka om 5 volymprocent. För att en dryck ska betraktas som öl ska alkoholhalten överstiga 0,5 volymprocent. Medlemsländerna får tillämpa reducerade skattesatser för öl som har en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent. Medlemsstaterna får också tillämpa nedsatt skattesats på öl bryggt av små bryggerier med en begränsad produktion. Med vin avses jästa drycker av druvor med en alkoholhalt om 1,215 volymprocent samt på samma sätt framställda drycker med en alkoholhalt om 1618 volymprocent under förutsättning att dryckerna inte innehåller några tillsatser. Skatt på vin ska tas ut med ett fast belopp per hektoliter dryck. Minimiskattesatsen på vin är . Det innebär att medlemsländerna måste ha en beskattningsordning, men finns inte någon skyldighet att ta ut skatt. En reducerad skattesats får tillämpas för vin med en alkoholhalt om högst 8,5 volymprocent. Andra jästa drycker än vin och öl med en alkoholstyrka över 1,2 men inte 10 volymprocent eller över 10 men inte 15 volymprocent vars alkohol helt härrör från jäsningsprocessen ska beskattas med samma skattenivå som vin. En mellanprodukt är en dryck som är baserad på vin men som inte faller under definitionen av vin (t.ex. och sherry). Skatt ska tas ut med ett fast belopp för varje hektoliter dryck. Minimiskattesatsen är per hektoliter, vilket svarar mot ca per liter. Medlemsländerna får införa en reducerad skattesats för mellanprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent. Den ordinarie skattesatsen får då reduceras med högst . Skatt ska tas ut på etylalkohol och spritdrycker. Minimiskattesatsen är per hektoliter ren alkohol. Detta svarar mot ca per liter ren alkohol. För sprit finns i direktiven en bestämmelse som säger att medlemsländer som vid utgången av 1992 tillämpat en skattesats om upp till högst per hektoliter ren alkohol inte får sänka skattesatsen. Bestämmelsen anger också att länder som har en skattesats som överstiger inte får sänka den till ett mindre belopp än . Enligt artikel 8 i direktiv /84/EEG ska rådet regelbundet på grundval av en rapport och, vid behov, ett förslag från kommissionen granska de skattesatser som fastställts och enhälligt efter samråd med vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen lämnade en rapport om funktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholskatteområdet. Eftersom det inte har varit möjligt att få majoritet inom kommissionen för ett förslag om positiv minimiskattesats på vin innehöll rapporten inga direktivändringsförslag på alkoholskatteområdet (tolv medlemsstater har nollskattesats på vin). Kommissionens avsikt var att rapporten skulle leda till en bred debatt i rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vid möte beslutades, på svenskt initiativ, att Coreper och den berörda rådsarbetsgruppen skulle behandla rapporten i syfte att identifiera frågor som sedan kunde diskuteras i rådet. Rådsarbetsgruppen behandlade rapporten på sitt möte . beslutade rådet att uppmana kommissionen att presentera ett förslag till höjning av minimiskatterna på alkohol utformat så att höjningen kompenserar för inflationen sedan miniminivåerna infördes . Detta beslut kom till stånd efter stora ansträngningar av bl.a. . Förslaget skulle innehålla möjligheter till övergångsordningar och undantag. Kommissionen lämnade ett förslag om inflationsuppräkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Förslaget avsåg öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlemsstaterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Någon enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. Enligt uppgift från kommissionen pågår en studie om klassificeringen av alkohol. Därefter kommer kommissionen att skriva en rapport, vilken förmodligen också kommer att beröra frågan om minimiskatterna på alkohol. Kommissionen beräknade att denna rapport, med eventuella direktivändringsförslag, tidigast skulle kunna lämnas . En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av generaldirektoratet för skatter och tullar lämnades . Intäkterna från punktskatter på alkohol och tobak Intäkterna från punktskatter på alkohol och tobak utgör av punktskatteintäkterna. väntas punktskatteintäkterna från alkohol och tobak uppgå till . Skatten på samtliga tobaksvaror höjdes , vilket bedöms medföra att skatteintäkterna från tobaksskatten blir högre . 2012/13:1 Budget, finansplan och skattefrågor s. Befolkningens genomsnittliga alkoholkonsumtion har sjunkit gradvis under en följd av år och beräknas nu vara den lägsta på omkring . Den alkoholrelaterade dödligheten är lägre jämfört med bland både män och kvinnor. I åldersgruppen fortsätter dödligheten att minska bland män. I de högre åldrarna ökade alkoholdödligheten för både män och kvinnor och är därefter relativt oförändrad. Trots att dödligheten minskar generellt fortsätter de alkoholrelaterade skadorna att öka, särskilt bland kvinnor och i vissa grupper. Bland de unga har sjukhusvård för alkoholrelaterade diagnoser blivit vanligare . Dödligheten i dessa diagnoser har ökat, främst bland unga kvinnor. 2012/13:1, utg.omr. Systembolagets försäljning ökar medan resandeinförsel och smuggling minskar. Alkohol från Systembolaget utgör den största delen av all alkohol som konsumeras. utgjorde alkohol från Systembolaget av den alkohol som konsumeras. har Systembolaget i det närmaste stegvis ökat sin försäljning medan den oregistrerade konsumtionen stegvis har minskat med hälften. Vin utgör den största delen av konsumerad alkohol. Vinets andel av den totala konsumtionen har i stort sett ökat stegvis . Enligt är den svenska totalkonsumtionen per invånare lägre än genomsnittet i Europeiska unionen (EU). När det gäller yngres intensivkonsumtion visar Espadstudien (on Alcohol and Other Drugs) att andelen 1516-åringar som rapporterar att de har intensivkonsumerat alkohol den senaste månaden är lägre i än genomsnittet i . 2012/13:1, utg.omr. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 (Denna skatteklass och skattesats gäller enbart vin.) Över 1,2, högst 15 Över 15, högst 22 /liter ren alkohol Källa: 26 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt. I motion 2012/13:Sk244 av m.fl. (M) anförs att enligt rådets direktiv /83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker får ett land sänka punktskatterna på alkohol på mikrobryggt öl. Enligt motionärerna bör regeringen se över möjligheten att ge små svenska bryggerier lägre skattesatser. Enligt motion 2012/13:Sk290 av och (båda FP) yrkande 3 bör regeringen verka i EU för höjda minimiskatter på alkohol. I motion 2012/13:Sk322 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att skatten på alkohol bör höjas. Folkhälsoskäl och även brottsbekämpning talar för detta. Alkoholskatterna bör vidare enligt motionärerna indexeras (yrkande 2). Regeringen bör verka i EU för höjda minimiskatter på alkohol (yrkande 3). Slutligen föreslår motionärerna att alkoholskatten på alkoläsk och söt cider bör höjas motsvarande vad som gäller i i syfte att minska konsumtionen av alkoläsk (yrkande 4). avslog i samband med behandlingen av budgeten Socialdemokraternas förslag om höjda alkoholskatter motsvarande . Utskottet utgår från att alkoholskatterna kommer att prövas i kommande budgetberedning. Det finns inte någon anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att regeringen bör verka i EU för en gemensam höjning av minimiskatterna på alkohol. Utskottet beklagar att medlemsländerna inte lyckades enas i frågan. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att driva frågan i EU utan något tillkännagivande från . En indexering av bl.a. alkoholskatten infördes (bet. 1993/94:FiU1) för att värdesäkra skatteintäkterna. Indexeringen begränsades till perioden 19941998, vilket var perioden för det saneringsprogram för de offentliga finanserna som behandlades i betänkandet. Tidsbegränsningen för indexeringen slopades (bet. 1994/95:SkU28). Indexeringen av alkoholskatten slopades (bet. 1997/98:FiU20). godtog då regeringens uppfattning att behovet av indexering hade minskat eftersom inflationen gått ned. Det var också en nackdel, som var särskilt tydlig inom alkohol- och tobaksskatteområdet, att en automatisk uppräkning av skattesatserna inte föregicks av några politiska överväganden om det lämpliga i skattehöjningarna. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet vidhåller, mot bakgrund av folkhälsoskäl och därmed den restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. I budgetpropositionen anförde den dåvarande regeringen att den delade (S 2004:1) uppfattning att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som vänder sig främst till ungdomar, i syfte att minska konsumtionen av sådana drycker. En departementspromemoria om tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker färdigställdes . Avsikten var att regeringen skulle återkomma till med ett lagförslag. Frågan om hur de beskattningsbara dryckerna ska definieras och avgränsas visade sig dock vara komplicerad, och därför lades det inte fram något förslag för . Frågan uppmärksammas fortfarande inom och kan aktualiseras av eventuellt kommande arbete med alkoholskattedirektivet. Eftersom frågan om skatt på alkoläsk är uppmärksammad i anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan inte behövs. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner i motsvarande delar.