bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — (S) begär i motion 2013/14:Sf273 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som bidrar till en bättre samordning mellan de nordiska ländernas socialförsäkringssystem. Enligt motionären kan problem uppstå vid dagpendling mellan de nordiska länderna. Till exempel kan det gälla handikapputrustning på en arbetsplats, föräldrapenning, barnbidrag och vid sjukdom. Motionären påtalar att det är angeläget att underlätta rörligheten på denna växande arbetsmarknad. I motion 2013/14:Sf239 av (MP) begärs ett tillkännagivande om regeländringar som gör att barn inte utgör ett hinder för föräldrar som bor och arbetar gränsöverskridande i . finns en ambition att den nordiska arbetsmarknaden ska vara en gemensam arbetsmarknad. Detta till trots finns problem vid bl.a. föräldraledighet. Regeringen bör återkomma med förslag. Enligt utskottets mening ryms flertalet av de aspekter som tas upp i de ovan redovisade motionerna inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredningens arbete. Något tillkännagivande till regeringen i frågorna är alltså inte nödvändigt. När det gäller motionerna om arbete i ett annat land kan dessutom nämnas att utredningen har lämnat delbetänkandet I gränslandet – Social trygghet vid gränsarbete i (SOU 2011:74). I betänkandet identifieras en rad olika gränshinder och anges att ett aktivt arbete redan pågår för att lösa flera av dessa. I betänkande 2012/13:SfU5 Nordisk konvention om social trygghet föreslås vissa ändringar för att hantera problem som kan uppstå för personer som rör sig mellan de nordiska länderna. I betänkandet anförs bl.a. att i det nordiska regeringssamarbetet är frågor om gränshinder en högt prioriterad fråga. Flera delar av konventionen har till syfte att underlätta den administrativa hanteringen av ärenden för personer som rör sig mellan länderna i och undvika uppkomsten av gränshinder. Av betänkande 2012/13:UU3 framgår att konstaterat att det formella nordiska samarbetet utgår från tanken att medborgarna ska kunna röra sig fritt mellan de nordiska länderna, välja var de vill bo och arbeta samt driva företag eller annan verksamhet utan att hindras av nationsgränserna. För att motverka och avskaffa gränshinder har flera olika funktioner skapats, bl.a. Gränshinderforum, Hallå och Øresunddirekt. Mer än tio gränshinder mellan de nordiska länderna avskaffades 2012, och beslut fattades om att inrätta en ombudsmannainstans för gränshinder som ska byggas upp . Gränshinderfrågor debatterades i alla de nordiska parlamenten , och en rekommendation med 16 konkreta punkter utarbetades. Av regeringens skrivelse 2012/13:90 framgår att undanröjande av gränshinder fortsätter att vara ett högt prioriterat mål för det nordiska regeringssamarbetet. Ett antal konkreta gränshinder har enligt skrivelsen fått en lösning , och arbetet med att finna former för förebyggande av uppkomsten av nya gränshinder fortsätter. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf249 (S) 2013/14:Sf203 (MP) yrkande 13, 2013/14:Sf388 (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf273 (S) och 2013/14:Sf239 (MP). Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområdet omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjuk- respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av arbetshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbets- och kroppsskador samt bidrag för sjukskrivningsprocessen. Här behandlas även internationellt samarbete på socialförsäkringsområdet. Utgiftsområdet omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. har på förslag av finansutskottet i betänkande 2013/14:FiU1, och i enlighet med regeringens förslag, fastställt ramen för utgiftsområde 10 till (rskr. 2013/14:56). Anslag inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning i enlighet med regeringens förslag och med det villkor för anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen som utskottet anger, samt lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionsyrkanden om alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 31 . Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti, särskilt högriskskydd och ett generellt högkostnadsskydd o lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen om statlig ålderspensionsavgift. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Även demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. har antalet ersatta nettodagar ökat, vilket successivt har justerats i prognoserna. En förklaring till ökningen är att antalet personer som återvänder till sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tid med antingen sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning har blivit fler än vad som har beräknats. En annan förklaring är ett ökat inflöde av sjukfall som pågår i . Denna ökning beräknas fortgå . Åren därefter beräknas ett inflöde i nivå med . Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 29 . Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 1 . Utgifterna för Arbetshjälpmedel m.m. beräknas till . Dessa medel får användas för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . Utgifterna för boendetillägg beräknas till . Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar och löneutvecklingen. Antalet utbetalda nettodagar ökade med () jämfört med . Utgifterna för närståendepenning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bestäms till 49 . Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Beträffande aktivitets- och sjukersättningen påverkas nuvarande utgiftsutveckling i hög grad av att många lämnar sjukersättningen för att de fyller och att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms dock öka . Detta förväntas också påverka utgifterna för sjukersättning och aktivitetsersättning. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 44 . Utgiftsutvecklingen för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antal personer med aktivitets- och sjukersättning. Utöver detta styrs det av utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. Utgifterna beräknas till 4 . Utvecklingen av utgifterna för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivarna i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Handikappersättningar bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Antalet personer med handikappersättning uppgick till 61 700. Till förväntas antalet ha ökat till 63 900 personer. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bestäms till 3 . Anslaget får användas för utgifter för de arbetsskadeersättningar som omfattar förmåner enligt socialförsäkringsbalken och motsvarande äldre lagar. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på att en aktivare sjukskrivningsprocess lett till färre långa sjukfall även i de fall då sjukdomarna är arbetsrelaterade. Detta leder i sin tur till att färre personer beviljas livränta. Även för beräknas antalet personer med arbetsskadelivränta minska på grund av ett lågt nybeviljande av arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta når . Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning för kroppsskador bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet och krigsskadeersättning till sjömän enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Ersättningar för kroppsskador beräknas bli något lägre . I syfte att samla statens bidrag för att stimulera sjukskrivningsprocessens aktörer, föreslås att medel på anslaget Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården överförs till anslaget Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Regeringens bedömning är att statens olika stöd för att stimulera en aktivare sjukskrivningsprocess blir mer sammanhållna och därmed tydligare med denna förändring. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen bestäms till 3 . Regeringen föreslår även att regeringen bemyndigas att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2015 och 2016 (prop. 2013/14:1 punkt 1). Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. och Arbetsförmedlingen samarbetar löpande i rehabiliteringskedjan för att underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete. Utgifterna för detta samarbete beräknas till . Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes med syfte att ge ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Utgifterna beräknas till . Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har undertecknat en överenskommelse om en medicinsk rehabiliteringsgaranti för evidensbaserade och medicinska rehabiliteringsinsatser i syfte att åstadkomma återgång i arbete. Regeringen avser att även ingå en överenskommelse med SKL om en rehabiliteringsgaranti. Avsikten är dock att stimulera insatser för personer med lindriga eller medelsvåra psykiska diagnoser även genom den s.k. sjukskrivningsmiljarden, varför medlen till rehabiliteringsgarantin justeras ned med . Utgifterna beräknas till . Regeringen och SKL har slutit en överenskommelse om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess (den s.k. sjukskrivningsmiljarden). De åtgärder som har vidtagits inom ramen för denna har bidragit till att stärka vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. De har också bidragit till att undanröja hinder som försvårar en effektiv handläggning av sjukförsäkringsärenden. Regeringen avser att även ingå en överenskommelse med SKL om sjukskrivningsmiljarden. Utgifterna beräknas till 1 . För att kunna göra en rättssäker prövning av rätten till ersättning från sjukförsäkringen behöver i vissa fall begära in kompletterande medicinska underlag, s.k. försäkringsmedicinska utredningar, vid sidan om det läkarintyg som utfärdats av behandlande läkare. Utgifterna härför beräknas till . Bidraget till företagshälsovårdsbranschen har inte fungerat som det stöd till arbetsgivarna som var avsikten. Regeringen avser därför att ersätta bidraget med ett bidrag riktat till arbetsgivare i syfte att underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tillvaratas på arbetsplatsen, vilket skulle öka möjligheterna att den anställde tidigt kan återgå i arbete. Bidraget ska ges för sådana insatser för vilka det lämnas bidrag för koordinerade insatser enligt förordningen (2009:1423) om bidrag till företagshälsovård med vissa insatser inom rehabiliteringsområdet. Företagshälsovårdsföretag eller andra likvärdiga företag med tillräcklig kompetens ska kunna erbjuda dessa tjänster. Utgifterna beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till 7 . Regeringen föreslår även att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder (prop. 2013/14:1 punkt 2). Anslaget 2:1 får användas för förvaltningsutgifter. anslag ökas med för att möjliggöra en välfungerande verksamhet. Anslaget ökas vidare med till följd av föreslagna ändringar av åtgärdsreglerna i aktivitetsstödet. tillförs vidare medel för planerade reformer inom det familjepolitiska området. Sammantaget ökas anslag med . Regeringen föreslår att anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen bestäms till . Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. Motioner med anslagseffekt 2014 m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf379 yrkande 25 i denna del att ska anvisa till ett nytt anslag benämnt Slopad andra sjuklönevecka. I samma motion yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa företagens sjuklöneansvar för den andra sjuklöneveckan. I kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen bör slopas. I motion 2013/14:Sf214 av (S) i denna del begärs ett tillkännagivande om villkoren för företagare. Motionären anser att en viktig reform för att underlätta för de mindre företagen vore att ta bort arbetsgivarnas ansvar för den andra sjuklöneveckan. Vidare begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf379 (S) yrkande 25 i denna del att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än regeringen. Beloppet avser förutom ändrade regler i sjukförsäkringen bl.a. stärkt rehabilitering. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett stegvis höjt tak i sjukförsäkringen till tio prisbasbelopp och i ett första steg till åtta prisbasbelopp 2014. Om människor ska vara beredda att betala till det gemensamma systemet måste de också få ut en rimlig ersättning vid sjukdom. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ersättning under hela sjukperioden. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om riktiga rehabiliteringsåtgärder för återgång i arbete. Den enskilde måste redan från början få tillgång till de rehabiliteringsinsatser och individuellt anpassade stöd som sjukdomen kräver. Ju tidigare rehabiliteringsinsatserna sätts in, desto större är möjligheterna att de lyckas. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om behovet av tidsgränser som garanterar människor insatser. Motionärerna anser att tidsgränser i sjukförsäkringen bör ge människor rätt till insatser i form av rehabilitering och stöd, inte leda till utsortering. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska tas bort. Den som är sjuk och inte kan arbeta ska ha rätt till både rehabilitering och ekonomisk trygghet från sjukförsäkringen det tar att komma tillbaka till arbete. I motion 2013/14:Sf276 av i m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av förändringar i sjukförsäkringen och utvecklade rehabiliteringsinsatser. Motionärerna anser bl.a. att den bortre tidsgränsen bör slopas. Tidsgränser i sjukförsäkringen bör ge människor rätt till insatser och inte innebära att de kastas ut ur försäkringen. Vidare bör taket i sjukförsäkringen höjas och sjukpenning ges av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) under hela sjukperioden. I motion 2013/14:Sf293 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om tidsgränserna i sjukförsäkringen. Motionäerna anser att de absoluta tidsgränserna måste tas bort och utförsäkringarna upphöra. Tydliga avstämningstider kan vara bra, exempelvis när den sjuke ska tillförsäkras stöd och rehabilitering, men det är inte möjligt att sätta tidsgränser för hur länge sjukdomar varar. I motion 2013/14:Sf298 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett högre tak i sjukförsäkringen. En betydande del av dem som arbetar får ut betydligt av sin inkomst om de blir sjuka. För att stärka legitimiteten i sjukförsäkringssystemet bör taket höjas. I motion 2013/14:Sf300 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen ska vara upp till taket under hela sjukskrivningsperioden. Människor som är sjuka och inte kan arbeta bör få en rimlig ekonomisk ersättning det tar att komma tillbaka i arbete. Bland annat stärker det legitimiteten i sjukförsäkringssystemet. Vidare begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf379 (S) i yrkande 25 i denna del att till anslaget 1:6 anvisar mer än regeringen. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om vikten av företagshälsovård för att, tillsammans med arbetsmarknadens parter, minska och förebygga ohälsa i arbetslivet. Motionärerna anför att företagshälsovården och arbetsmarknadens parter är viktiga beståndsdelar i arbetet med att minska ohälsan i arbetslivet. Regeringens besparing på företagshälsovården är därför oacceptabel. Det betydligt mindre beloppet som riktas direkt till arbetsgivarna riskerar att bli alltför krångligt. I stället bör 200 (170 + 30) satsas direkt på företagshälsovården, vilket motsvarar använda medel . Även i motion 2013/14:A409 av m.fl. (S) begärs i yrkande 35 ett tillkännagivande om företagshälsovården. Den är, tillsammans med arbetsmarknadens parter, en viktig beståndsdel i arbetet med att minska ohälsan i arbetslivet. När ohälsotalen ökar krävs mer av aktiva insatser, inte mindre. Regeringens besparing på företagshälsovården är oacceptabel. I stället bör satsas direkt på denna. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf379 yrkande 13 även ett tillkännagivande om den framtida finansieringen av samordningsförbunden. Motionärerna anför att ju fler samordningsförbund som bildas desto mer urholkas finansieringen, vilket inte är tillfredsställande. I motion 2013/14:Sf306 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om Finsam. Motionärerna anser att den långsiktiga osäkerhet som råder när det gäller finansieringen inte är bra. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2013/14:Sf350 yrkande 1 i denna del att ska anvisa till en reform om slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. En schablonersättning för sjuklön ska ges till företag som har 11–49 anställda motsvarande den ersättning företag med tio anställda får. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om att avskaffa sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda. Det skulle förbättra de ekonomiska marginalerna för företagen och öka möjligheterna att utvecklas och anställa fler. Vidare begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf350 (MP) i yrkande 1 i denna del att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än regeringen. Motionärerna anser att sjukpenning bör ges av SGI under hela sjukperioden och att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen ska slopas. För att nå dem med de lägsta inkomsterna eller dem som helt saknar inkomster bör en grundersättning införas i sjukpenningen motsvarande golvet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. Som en följd av partiets förslag om höjt tak i arbetslöshetsersättningen (utg.omr. 14) bör anslaget 1:1 ökas med . I kommittémotion 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att ett golv för företagares sjukpenning bör införas. Vidare begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf350 (MP) i yrkande 1 i denna del att till anslaget 1:6 anvisar mindre än regeringen. Motionärerna anser att regeringens satsningar på sjukskrivningsmiljarden och rehabiliteringsgarantin inte fungerar. De bör därför avskaffas. För administration av en föreslagen förskolegaranti, s.k. väntepeng, begärs i kommittémotion 2013/14:Sf350 (MP) yrkande 1 i denna del att anvisar mer än regeringen till anslaget 2:1. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att införa en förskolegaranti för plats i förskola såväl efter anmält behov som för inskrivning. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2013/14:Sf343 i denna del att ska anvisa till ett nytt anslag benämnt 3:1 Sjuklön för små företag i syfte att lindra småföretagens sjuklöneansvar. I motion 2013/14:Sf383 begär (SD) i yrkande 1 ett tillkännagivande om att staten bör överta sjuklönekostnaden inklusive arbetsgivaravgiften för företag med tio eller färre anställda. För att göra det både billigare och enklare för företagen att anställa ska varje företag få göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, vilken uppgår till per företag och år. Detta ska gälla för högst tio anställda. I detta syfte föreslås att ett nytt anslag, Sjuklön för små företag, inrättas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att företag med fler än tio anställda bör befrias från den genomsnittliga sjuklönekostnaden motsvarande kostnaden för tio anställda inklusive arbetsgivaravgifter. Vidare begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf343 (SD) i denna del att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än regeringen. Partiets förslag inom utgiftsområde arbetslöshetsersättning innebär att sjukpenningen för arbetslösa bör höjas per dag. Slutligen begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf343 (SD) i dessa delar att till anslagen 1:2 och 1:3 anvisar respektive mindre än regeringen. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf318 i denna del att ska anvisa till ett nytt anslag benämnt Sjuklön för småföretag. Motionärerna anser att företag med upp till tio anställda ska slippa betala sjuklön. För företag med 11–15 anställda bör en avtrappning av sjuklöneansvaret ske. I kommittémotion 2013/14:N223 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om borttagande av sjuklönekostnader i mindre företag. Sjuklönekostnaderna kan medföra problem i mindre företag, vilket kan leda till att de inte vågar anställa. Företag med max tio anställda bör därför slippa betala sjuklön. För företag med 11–15 anställda bör en avtrappning ske. Vidare begär motionärerna i partimotion 2013/14:Sf318 (V) i denna del att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än regeringen. Ingen ska behöva lämna sjukförsäkringen av det skälet att ett visst antal dagar har förflutit. Bland annat bör staten överta ansvaret för sjuklön till den som varit sjukskriven längre än och därefter återgått i arbete. Detta ska enligt motionärerna gälla under det första anställningsåret. Med anledning av att partiets förslag om förändring av arbetslöshetsersättningen (utg.omr.