bet · H101JuU1 · 2013-11-22 00:00:00 — Organisationen för den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet består av samverkansrådet, operativa rådet, ett kansli, ett nationellt underrättelsecenter (Nuc), åtta regionala underrättelsecenter (Ruc) och olika aktionsgrupper med sammanlagt 200 polisanställda. huvuduppgift är att bestämma en myndighetsgemensam lägesbild av den grova organiserade brottsligheten och att fatta beslut om den strategiska inriktningen för satsningen. består av tio myndighetschefer. Rikspolischefen är ordförande och rikskriminalchefen är föredragande. Beslut fattas alltid i konsensus. Operativa rådet består av operativa chefer från de samverkande myndigheterna. Representanterna har mandat att för sin myndighet eller polisregion fatta operativa beslut. Beslut fattas i konsensus med rikskriminalchefen som ordförande. redovisas resultaten av den myndighetsgemensamma satsningen mot den grova organiserade brottsligheten till regeringen. I redovisningen anför att satsningen fortsätter att utvecklas i positiv riktning. En viktig framgångsfaktor är att satsningen blir alltmer myndighetsgemensam. Jämfört har fler insatser inneburit en omfattande och bred myndighetssamverkan. Vidare bedöms resultatet av den tillgångsinriktade brottsbekämpningen ha förbättrats. På uppdrag av har (Brå) genomfört en utredning om polisens arbete med hedersrelaterade brott. Syftet med utredningen var att kartlägga och analysera ett antal anmälningar om hedersrelaterat våld och på grundval av det lämna förslag till hur polisens arbete på området kan utvecklas. Brå har i rapporten av hedersrelaterat våld (rapport 2012:1) identifierat ett antal viktiga faktorer för att polisen ska kunna förbättra arbetet med att förebygga och utreda hedersrelaterade brott. Det handlar t.ex. om samverkan med skola och socialtjänst. I rapporten föreslår Brå att en nationell resursgrupp med kunniga personer bildas som polisen kan vända sig till och få hjälp av vid misstankar om hedersrelaterad brottslighet. Hedersrelaterade brott prioriteras högt av polisen. Varje polismyndighet har en särskild kontaktperson för ärenden om sådana brott. finns det hos polisen ett nationellt kompetensteam med utredare som är särskilt kunniga inom hedersrelaterade brott och som kan ge stöd i komplicerade ärenden. I detta sammanhang kan även nämnas att på uppdrag av regeringen har genomfört en särskild informationskampanj om brott i nära relationer inklusive hedersrelaterat våld och förtryck (Ju2011/6520/PO). fick 2009 i uppdrag av regeringen att effektivisera polisverksamheten (Ju2009/9595/PO). Enligt uppdraget skulle verka för att polismyndigheterna förbättrar sin organisation och ledningsstruktur, utveckla och förbättra utvärderingar av polisverksamheten samt utveckla tillsyn som en del av styrningen av polismyndigheterna. Enligt regleringsbreven skulle följa upp och redovisa polismyndigheternas fortsatta arbete med de åtgärder som har redovisats till regeringen inom ramen för uppdraget. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att granska styrning av polisens it-verksamhet. Granskningen omfattar styrningen av både förvaltningen och utvecklingen av it-system. Enligt granskningar som har gjorts tidigare finns vissa brister i styrningen. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbreven fick och Brå som gemensamt uppdrag att beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och föreslå hur det kan utvecklas. I uppdraget ingick att analysera vilket kunskapsstöd som polisen behöver i det brottsförebyggande arbetet, bedöma polisens metodstöd samt se hur Brå kan möta dessa behov. I myndigheternas återrapportering till regeringen, som redovisades i samband med årsredovisningen , beaktade myndigheterna bl.a. de synpunkter som lämnat på det brottsförebyggande arbetet i sin rapport brottsförebyggande arbete – har ambitionerna uppnåtts? (RiR 2010:23). Särskild vikt lades vid kritik av att polisens definition av brottsförebyggande arbete är alltför vid och diffus. En ny definition av polisens brottsförebyggande arbete utarbetades därför. Syftet med den nya definitionen är att den tydligt ska avgränsa den brottsförebyggande verksamheten från polisens övriga arbetsuppgifter. Den ska också vara operativt användbar, kunna försvaras teoretiskt samt ge goda förutsättningar för att kunna mäta och bedöma resultatet av arbetet. Av polisens årsredovisning (s. 31–32) framgår att inledde ett projekt som ska testa tillämpningen av den nya definitionen för polisens brottsförebyggande arbete. Projektet består av tre etapper och pågår till . I den första etappen prövas den nya definitionen genom en kartläggning av vad som kan anses vara brottsförebyggande arbete , och vad som kan komma att falla utanför den mer avgränsade definition som prövas i projektet. Under den andra etappen, som startade , prövar man ett problemorienterat brottsförebyggande arbetssätt vid i . gav 2008 ut en nationell handlingsplan för samverkan mellan polis och kommun (PoA-480-5788/06). Bakgrunden till initiativet var bl.a. att man ville betona vikten av en lokalt förankrad polis. som handlingsplanen gavs ut började , och Landsting (SKL) och Brå följa samverkan mellan kommun och polis på fyra orter i landet. Syftet var att identifiera och konkretisera samverkansprocessens delmoment. Arbetet resulterade i handboken i lokalt brottsförebyggande arbete som publicerades . har antalet samverkansöverenskommelser ökat, och 2011 fanns det överenskommelser i nästan alla kommuner. skickade Brå ut en enkät till samtliga kommuner och polismyndigheter med frågor om hur de tycker att arbetet med samverkansöverenskommelser har fungerat – problem som uppstått, hur man löst dessa, vilken hjälp man önskar och om det finns goda exempel som kan spridas. I resultatrapporten (2013:5) gör Brå bedömningen att överenskommelserna har bidragit till att det tycks finnas en stabil grund – bestående av ett gott samarbete – som kommunerna och polisen kan bygga upp ett kunskapsbaserat, effektivt brottsförebyggande arbete utifrån. bedömer Brå att arbetet kan förbättras när det gäller hur samverkansmodellen tillämpas, framför allt när det gäller uppföljning och val av brottsförebyggande åtgärder. När det gäller kompetensen inom polisen kan det nämnas att polismyndigheterna har tilldelats extra medel för en särskild satsning på ny och mer kompetens. Detta framgår av polisens årsredovisning (s. 43) och styrdokument Polisens planeringsförutsättningar för perioden –2014 (s. 13–14). Satsningen ska bidra till ett verksamhets- och resultatmässigt mervärde av den genomförda satsningen på 20 000 poliser. De medel som fördelas för satsningen ska gå till nyanställningar, och satsningen förväntas tillföra kärnverksamheten den specialistkompetens som behövs för att förstärka och förbättra effektivitet och resultat inom utredningsverksamheten. kommer att följa upp satsningen vid årsredovisningarna 2012–2014. Av polisens årsredovisning (s. 43) och det nämnda styrdokumentet (s. 16) framgår vidare att polisens arbete med mångfald är integrerat i verksamheten för att bidra till en resultatkultur och en ständig strävan efter att vara en attraktiv arbetsplats. Polisen har en nationell policy för mångfald och en handlingsplan för mångfald och likabehandling som pekar ut riktningen för polisens verksamhet. Regeringens uppdrag att analysera och beskriva behovet av att personer med annan utbildning än polisutbildning ska få utföra arbetsuppgifter som endast får utföras av en polisman har redovisats i en departementspromemoria (Ds 2013:64). I promemorian lämnas förslag till ändringar i en rad författningar som reglerar polisens trafikövervakningsverksamhet och utredningsverksamhet. Utgångspunkten för förslagen är att poliser i första hand ska arbeta med uppgifter där en polis kompetens är en nödvändig förutsättning. När det gäller övriga arbetsuppgifter ska den bästa möjliga kompetensen väljas. En aktiv fördelning av arbetsuppgifter mellan polisens anställda ska bidra till fler poliser i yttre tjänst för ökad synlighet och trygghet, för fler utredningsåtgärder i samband med att brotten begås samt till en effektivare brottsutredningsverksamhet i övrigt. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla polisens grundutbildning (Ju2012/8213/PO). Ett led i detta är att avveckla grundutbildningen vid i och ersätta den med en uppdragsutbildning vid ett universitet eller en högskola i eller nära . I skälen för beslutet anger regeringen bl.a. att flera av de skäl som har lyfts fram för att göra om grundutbildningen till en högskoleutbildning i stället kan uppnås genom att göra utbildningen vid i till en uppdragsutbildning vid ett lärosäte i eller nära . Med en uppdragsutbildning ges alla polisstuderande samma möjlighet att tillgodoräkna sig högskolepoäng. Vid lärosätena finns forskning samt en närhet till andra utbildningar och vetenskapliga discipliner. Dessutom får tre jämbördiga och jämförbara parter att förhandla och teckna avtal med (uppdragsutbildningar bedrivs vid och Linnéuniversitetet). får därmed en tydligare roll som beställare och högskolorna en tydligare roll som utförare. Enligt regeringen bör teori och praktik varvas i större utsträckning än . ska redovisa uppdraget . I förra årets budgetbetänkande (bet. 2012/13:JuU1 s. 54) behandlades och avstyrktes yrkanden om att inrätta en svensk motsvarighet till den brittiska myndigheten och en larmknapp på internet. Utskottet ansåg inte att borde föregripa den kommande stora förändringen av polisorganisationen med tillkännagivanden om polisens inre organisation och närliggande frågor. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). I samma betänkande (s. 54) avstyrkte utskottet också en motion om att borde få huvudansvaret för att bekämpa organiserad brottslighet och ett eget anslag. Utskottet hänvisade till den framgångsrika myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet som regeringen tog initiativ till 2007. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). I samma betänkande (s. 55) behandlades även ett motionsyrkande om att inrätta en resursgrupp inom polisen för hedersrelaterade ärenden. Utskottet fann att motionsyrkandet var i vart fall delvis tillgodosett och avstyrkte yrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). Utskottet behandlade och avstyrkte vidare ett antal motioner med olika förslag om polisens effektivitet och närliggande frågor (s. 55). I den delen pekade utskottet särskilt på regeringens uppdrag till att effektivisera verksamheten, den stora kommande omorganisationen av polisen och regeringens olika samverkansuppdrag till polisen och . följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). Utskottet behandlade och avstyrkte (s. 55) också motioner med olika förslag kring rekrytering och arbetssätt inom polisen. Enligt utskottet var detta sak att besluta om. Dessutom hänvisade utskottet till en särskild kompetenssatsning inom polisen som pågick . Även ett motionsyrkande om att personalhandledning borde bli en obligatorisk del i polisens verksamhet avstyrktes (s. 56) med hänvisning till att det var en angelägenhet för att besluta om. Detsamma gällde enligt utskottet polisens samverkan med ideella aktörer. Motioner med förslag om detta avstyrktes. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). Utskottet behandlade och avstyrkte (s. 56) även ett antal motioner med förslag om en mer närvarande och tillgänglig polis. I den delen anförde utskottet att det är viktigt med en lokalt förankrad polis. Utskottet vidhöll dock sin tidigare ståndpunkt om att frågor om resursfördelningen inom polisväsendet bör vara en angelägenhet för att besluta om. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). Utskottet har tidigare också behandlat och avstyrkt en motion med förslag om att överföra ansvaret för vissa av polisens uppgifter till andra aktörer. Detta gjordes i samband med att utskottet behandlade regeringens skrivelse om om rättsväsendets hantering av brottmål (skr. 2011/12:135, bet. 2012/13:JuU2). Utskottet uttalade då att det vore bra om polisen kunde renodla sitt arbete, t.ex. genom en utökad samverkan med andra samhällsaktörer. Utskottet var dock inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionen. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:28). ombildas landets 21 polismyndigheter till en sammanhållen polismyndighet. Om genomförs därmed en historisk reform som ger en ny polisorganisation med bättre förutsättningar att minska brottsligheten och öka tryggheten för alla. En särskild organisation har inrättats för det omfattande och komplexa arbetet med att genomföra sammanslagningen. Utskottet vidhåller att inte bör föregripa den kommande förändringen av polisorganisationen med tillkännagivanden om polisens inre organisation och närliggande frågor. bör därför avslå motion 2013/14:Ju360 (KD) om att avdela särskilda resurser för arbetet mot människohandel och motion 2013/14:Ju267 (M) yrkande 3 om att överväga en särskild avdelning för trafikpolisen. Utskottet avstyrker även förslagen i motion 2013/14:Ju419 (SD) yrkandena 1 och 2 om att inrätta en svensk motsvarighet till den brittiska myndigheten och en larmknapp på internet. Även motion 2013/14:Ju344 (SD) yrkandena 3 och 4 med förslag om olika organisatoriska förändringar när det gäller polisens arbete mot organiserad brottslighet avstyrks. I det sammanhanget noterar utskottet med tillfredsställelse att den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet som regeringen har startat fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Utskottet anser alltjämt att det vore bra om polisen kunde renodla sitt arbete, t.ex. genom en utökad samverkan med andra samhällsaktörer. Utskottet är dock fortfarande inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av förslagen i motion 2013/14:Ju329 (SD) om att föra över ansvaret för vissa av polisens uppgifter till andra aktörer. Förslaget i motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 98 om att inrätta en nationell resurs för hedersrelaterade brott måste anses vara tillgodosett genom det nationella kompetensteamet för sådana brott som finns inom polisen . Yrkandet bör avslås. Utskottet anser fortfarande inte att bör göra något tillkännagivande om polisens effektivitet och närliggande frågor. Skälet till detta är framför allt att regeringen redan gett i uppdrag att effektivisera verksamheten. Vidare bör inte föregripa den kommande stora omorganisationen av polisen. Utskottet avstyrker därför motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 10 och motion 2013/14:Ju213 (MP) yrkande 3 om tydliga och mätbara mål inom polisen. Utskottet avstyrker även motion 2013/14:Ju311 (SD) yrkande 2 om att utreda om polisens byråkrati kan minskas och organisationen bli effektivare och motion 2013/14:Ju268 (M) yrkande 1 om en effektivare polis. Utskottet vidhåller att det är sak att besluta om frågor som rör rekrytering och arbetssätt inom polisen. Det kan konstateras att polisen har en nationell policy för mångfald och en handlingsplan för mångfald och likabehandling som pekar ut riktningen för polisens verksamhet. Detta är enligt utskottet positivt. Utskottet noterar också med tillfredsställelse polisens särskilda kompetenssatsning för att få in ny och mer kompetens. bör mot denna bakgrund inte göra något tillkännagivande med anledning av motion 2013/14:Ju214 (MP) yrkande 5 om rekrytering av utrikes födda personer. Utskottet avvisar förslaget i motion 2013/13:Ju441 (SD) yrkande 7 om att förbjuda riktade rekryteringskampanjer. Även det motionsyrkandet bör alltså avslås. Även polisens personalhandledning och samverkan med ideella aktörer är enligt utskottet frågor som bör besluta om. bör avslå motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 22 och motion 2013/14:Ju213 (MP) yrkande 5 om att göra personalhandledning till en obligatorisk del av polisens verksamhet samt motion 2013/14:Ju399 (MP) yrkande 2 om polisens m.fl. samverkan med ideella aktörer. Utskottet noterar med tillfredsställelse att arbetet inom EU har resulterat i nya möjligheter till informationsutbyte, vilket underlättar myndigheternas arbete. Det har blivit möjligt att söka uppgifter i andra EU-länders dna-, fingeravtrycks- och fordonsregister. Vidare har svenska myndigheter fått bättre förutsättningar att få information om brott som svenska medborgare har begått utomlands. Vid vissa allvarligare brott har polisen dessutom fått möjlighet att söka i EU:s viseringsdatabas samt i databasen med fingeravtryck från asylsökande. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att bör göra något tillkännagivande om det internationella polisiära samarbetet mot grov organiserad brottslighet, och utskottet avstyrker därför motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 23. Även yrkande 24 om en s.k. exitverksamhet bör enligt utskottet avslås, och detsamma gäller motionerna 2013/14:Ju288 (M) och 2013/14:Ju439 (C) om s.k. avhopparverksamhet. I det sammanhanget noterar utskottet med tillfredsställelse att polisens arbetssätt med sociala insatsgrupper varit framgångsrikt. Även den särskilda satsningen mot de s.k. livsstilskriminellas brottslighet verkar ha varit framgångsrik. Det är enligt utskottet utmärkt att båda dessa satsningar fortsätter. Det är som ansvarar för att polisen har fungerande it-system. Som framgår ovan pågår just nu en granskning av styrning av it-verksamheten inom polisen. Utskottet anser därför inte att det behövs något tillkännagivande med anledning av motion 2013/14:Ju314 (M). Utskottet instämmer i det som förs fram i flera motioner om betydelsen av en närvarande och lokalt förankrad polis. Därför noterar utskottet med tillfredsställelse att flera polismyndigheter har utökat sin lokala polisverksamhet. Ett lokalt polisarbete innebär ökade möjligheter för polisen att arbeta nära och i samarbete med de boende och andra aktörer. Utskottet anser emellertid fortfarande att frågor om resursfördelningen inom polisväsendet bör vara en angelägenhet för att besluta om. bör därför inte göra något tillkännagivande med anledning av förslagen om polisens närvaro i motion 2013/14:Ju399 (MP) yrkande 3, motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 18, motion 2013/14:Ju316 (V) yrkande 8, motion 2013/14:Ju401 (S) yrkande 1, motion 2013/14:Ju381 (C), motion 2013/14:Ju350 (M), motion 2013/14:Ju267 (M) yrkande 1 och motion 2013/14:Ju311 (SD) yrkande 1. Utskottet anser inte heller att bör göra något tillkännagivande om förtroendet för polisen med anledning av motion 2013/14:C419 (MP) yrkande 25. Vidare anser inte utskottet att bör föregripa den kommande omorganisationen med ett tillkännagivande om att inrätta en polisombudsman. Motion 2013/14:Ju213 (MP) yrkande 4 bör alltså avslås. När det gäller polisutbildningen konstaterar utskottet att har i uppdrag att utveckla grundutbildningen för poliser. Den nuvarande grundutbildningen vid i ska avvecklas och ersättas med en uppdragsutbildning vid ett universitet eller en högskola. Utskottet ställer sig positivt till denna lösning, som bl.a. innebär att alla polisstuderande får samma möjlighet att tillgodoräkna sig högskolepoäng. Dessutom gynnas forskningen av att utbildningen placeras vid ett universitet eller en högskola. Utskottet anser inte att bör föregripa pågående arbete och avstyrker därför samtliga motionsförslag som gäller polisutbildningen. Detta innebär att bör avslå motion 2013/14:Ju213 (MP) yrkande 6, motion 2013/14:Ju223 (M), motion 2013/14:Ju252 (FP), motion 2013/14:Ju264 (KD), motion 2013/14:Ju273 (M) yrkandena 1 och 2, motion 2013/14:Ju316 (V) yrkande 1, motion 2013/14:Ju326 (M), motion 2013/14:Ju361 (C), motion 2013/14:Ju406 (M), motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 19, motion 2013/14:Ju441 av (SD) yrkandena 1 och 3–5 samt motion 2013/14:Ub430 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljöbrotts- och arbetsmiljöbrottsutredarnas anställningsställe, en motion om samverkan mellan och polisen samt en motion om att åklagartjänsterna i och borde återbesättas. Jämför reservationerna 20 (V), 21 (S, V), 22 (S) och 23 (V). Regeringen framhåller (prop. 2013/14.1 utg.omr. 4 s. 14) att de kraftiga resursförstärkningarna till rättsväsendet är en central del i regeringens arbete med att förbättra brottsbekämpningen och öka människors trygghet. Förstärkningarna har inneburit att de brottsbekämpande myndigheterna har kunnat utveckla och utöka sina verksamheter. När det gäller myndigheternas kärnuppgifter, dvs. att klara upp brott och lagföra personer, har dock den positiva utvecklingen mattats av. Regeringen anser att arbetet med utredning och lagföring behöver vidareutvecklas och effektiviseras framöver. Regeringen framhåller (s. 36) att polisen och utifrån respektive myndighets uppdrag har gemensamt ansvar för att utredning och lagföring håller en hög kvalitet och effektivitet. Regeringen konstaterar (s. 14–15) att har inlett en process för att utveckla myndighetens organisation. Syftet med organisationsförändringen är att skapa förutsättningar för ett mer flexibelt resursutnyttjande, förbättra möjligheterna för en strategisk central ledning och ge goda möjligheter till samverkan med polisen. Myndigheten kommer att samla ansvaret för budget, verksamhet och resultat inom den operativa åklagarverksamheten hos färre och större organisatoriska enheter. Det operativa åklagararbetet kommer även i fortsättningen att skötas vid åklagarkammare runt om i landet. Den förändrade organisationen är tänkt att träda i kraft . Regeringen noterar (s. 33) att det kom in drygt 202 000 ärenden eller närmare 496 000 brottsmisstankar till . Det är en minskning jämfört med . Av brottsmisstankarna var av mer komplicerad karaktär där en åklagare är förundersökningsledare. totala ärendebalans fortsatte att minska . Även genomströmningstider fortsatte att minska. Regeringen framhåller (s. 34) att när delar av brottsligheten blir alltmer gränsöverskridande och välorganiserad är internationellt samarbete en viktig del i verksamheten. Detta gäller särskilt för tre internationella åklagarkammare. Rådets beslut om förstärkning av bl.a. Eurojust genomfördes av under ledning av . Genomförandet av rådets beslut har skapat förutsättningar för ett effektivare samarbete över gränserna. Det har bl.a. inrättats ett nationellt samordningssystem för Eurojust i och skapats en jourfunktion för brådskande ärenden vid det svenska Eurojustkontoret som är tillgänglig dygnet runt. Det svenska genomförandet utvärderades av en arbetsgrupp inom EU. har antalet ärenden vid det svenska kontoret vid Eurojust ökat jämfört med föregående år. har polisen och arbetat med två gemensamma regeringsuppdrag som består i att analysera resultatet och kvaliteten i brottsutredningsverksamheten (s. 35). Myndigheternas redovisning visar att kvaliteten i de granskade förundersökningarna i stort är tillfredsställande med små möjligheter till ökad lagföring. I två av sju granskade brottstyper, nämligen fakturabedrägerier och rån mot barn , finns det dock brister, och lagföringen borde kunna vara högre. För att uppnå en enhetligare och effektivare mängdbrottshantering inom har två försöksverksamheter inletts . Hanteringen av trafikbrott har koncentrerats till två orter, och . Inom hanteras vidare en majoritet av mängdbrottsärendena på en av länets fem kammare. När det gäller hanteringen av ungdomsärenden arbetar åklagarkamrarna enligt ungdomsstrategi. Antalet åklagare som enbart arbetar med ungdomsärenden har ökat, och man har också infört en särskild bevakning och uppföljning av fristärenden. Regeringen framhåller (s. 35) att tre utvecklingscentrum är viktiga för myndighetens kvalitetsarbete. Utvecklingscentrumen har i likhet utarbetat rättspromemorior och handböcker som är ett viktigt stöd i den operativa åklagarverksamheten. har man bl.a. bedrivit utvecklingsarbete kring brottsofferfrågor. Det bildades också en särskild tillsynsavdelning inom som ansvarar för att samordna den rättsliga styrningen. För att förstärka brottsutredningsverksamheten har regeringen gett myndigheterna ökade resurser. Regeringen konstaterar (s. 36) att antalet personuppklarade brott minskade , trots att brottsutredningsverksamheten fick mer resurser än föregående år.