bet · H101SfU2 · 2013-11-26 00:00:00 — Utskottet noterar att det inom pågår fortsatta utvecklingsinsatser för it-utveckling och digitalisering, breddad kompetens hos handläggarna och ett utvecklat ledarskap samt ökad service bl.a. i syfte att effektivisera samarbetet med kommunerna. har rekommenderat att ska ge språkstöd och andra insatser till asylsökande som inte har ett arbete eller en praktikplats. Utskottet noterar att har vidareutvecklat språkstödet i form av lokaler, teknisk utrustning och handledare för självstudier i svenska. kommer också att se över och revidera sina interna styrdokument om sysselsättning för asylsökande. Med det anförda och eftersom resultatet av beredningen av förslag bör avvaktas avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkandena 12–14, 2013/14:Sf225 (S), 2013/14:Sf304 (S), 2013/14:Sf243 (S), 2013/14:Sf374 (S) yrkande 1, 2013/14:Sf331 (S), 2013/14:Sf389 (MP) yrkandena 1, 6 och 7, 2013/14:Sf313 (SD), 2013/14:C390 (SD) yrkande 1, 2013/14:Sf268 (V) yrkandena 1, 2 och 5, 2013/14:Sf230 (M) yrkandena 1–3 och 2013/14:Sf362 (M) yrkandena 1 och 2. ansvarar kommunerna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn, vilket bl.a. innebär att kommunerna ska ombesörja deras boende och omvårdnad. ska ingå överenskommelser med kommunerna om mottagande av barnen. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att trots att insatser har gjorts finns det fortfarande ett stort behov av fler boendeplatser i kommunerna för mottagande av både asylsökande ensamkommande barn och ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. Antalet platser som träffat överenskommelser om med kommuner understiger behovet. Det får till följd att barnen blir kvar i de s.k. ankomstkommunernas tillfälliga boenden. Om en ankomstkommun tar emot ett stort antal barn finns det en risk för att barnens behov av stöd inte kan tillgodoses tillräckligt. Vidare konstaterar regeringen att kostnaden för dessa boenden är betydligt högre än ersättningen för platser som har överenskommelser med kommunerna om. Mot den angivna bakgrunden har i enlighet med regeringens förslag beslutat att det fr.o.m. ska bli lättare för att anvisa ensamkommande barn till kommunerna. Några särskilda skäl för att anvisa till kommuner utan överenskommelse ska inte längre krävas (prop. 2012/13:162, bet. 2012/13:SfU11, rskr. 2013/14:2). Förslaget har sin grund i regeringens ramöverenskommelse om migration med de gröna. Vidare noterar utskottet att det av årsredovisning 2012 framgår att det inom myndigheten pågår ett projekt – lokalt och regionalt utvecklingsstöd. Det är sista delen i Kommuner och Landstings (SKL) och arbete för ett förbättrat mottagande av ensamkommande barn. Även och länsstyrelserna samverkar i projektet som medfinansieras av ERF (Europeiska flyktingfonden). Projektet utbildar och ger stöd till utvalda nyckelpersoner i deras utvecklingsarbete med ensamkommande barn. Projektets uppgifter är bl.a. att stödja lokala och regionala processer och samverkan främst i en pilotregion (län), genomföra fyra nationella utbildningar för gode män och arbeta vidare med samverkan på nationell nivå. Projektet startade och pågår till . I budgetpropositionen anförs också att regeringen verkar för ett mer ändamålsenligt boende för asylsökande ensamkommande barn, som ett alternativ till dagens hem för vård eller boende (HVB). Utredningen om tvångsvård för barn och unga (S 2012:07) har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att föreslå en ny rättslig reglering som möjliggör placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och fostran som bättre svarar mot barnens skiftande behov samt förbättrad kostnadseffektivitet i verksamheten. Ett delbetänkande ska lämnas . I budgetpropositionen anförs även att för att vistelsetiden i mottagandet ska vara så kort som möjligt krävs det att alla berörda aktörer, såväl myndigheter och domstolar som kommuner, samverkar effektivt. Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas och att det inte finns något skäl för att nu göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2013/14:Sf268 (V) yrkande 6, 2013/14:Sf228 (FP) och 2013/14:C213 (KD) yrkande 2. Motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 20 och 2013/14:Sf236 (S) får med anledning av beslut om ökade möjligheter för att anvisa ensamkommande barn till kommunerna anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet konstaterar att asylsökande i vissa fall kan beviljas ett särskilt bidrag för sjukresor. Utskottet, som utgår från att regeringen återkommer till om det finns brister i regelverket, anser inte att det finns skäl för något tillkännagivande. Motion 2013/14:Sf326 (S) avstyrks. Utskottet konstaterade i sitt av godkända betänkande 2011/12:SfU7 att regeringen efter granskning har infört regler om att asylsökande ska vara skyldiga att anmäla ändrade förhållanden till . Vidare har i betänkandet Återkrav inom välfärdssystemen (SOU 2009:6) föreslagit att det ska införas en generell återkravslag och att det i LMA ska hänvisas till denna lag. Betänkandet bereds i . Utskottet anser att beredningen bör avvaktas, varför motion 2013/14:Sf312 avstyrks. Utskottet anser vidare att det saknas skäl för att ta initiativ till en särskild redovisning av kostnaderna för bl.a. asylinvandring. Asylrätten bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter och är inte en fråga om ekonomi. Utskottet avstyrker därför motion 2013/14:Sf356 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vidarebosättning och rätt till utbildning för återvandring. Jämför reservation 18 (V). I motion 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en sådan ändring i förordningen (1984:936) att alternativt och övriga skyddsbehövande likställs med konventionsflyktingar när det gäller rätt till bidrag för anhörigas resor till . Det saknas enligt motionärerna anledning att skilja på de olika skyddsgrunderna i detta sammanhang. I motion 2013/14:Sf395 av Abdirizak Waberi (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa utbildning till stöd för återvandring. Motionären anför att som ett komplement till förvärvade kunskaper och erfarenheter kan riktade yrkesutbildningar med inslag av ekonomi och administration som anpassas efter behoven i det tidigare hemlandet vara ett bra sätt att öka möjligheterna att framgångsrikt etablera sig där. Flyktingar kan ges bidrag för kostnader för anhörigas resor till enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . Utskottet utgår från att regeringen uppmärksammar frågan om ett eventuellt behov av att utvidga förordningen skulle finnas. Utskottet avstyrker motion 2013/14:Sf220 (V) yrkande 11. Utskottet konstaterar att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder får användas för utgifter för bl.a. förberedelser för återvandring eller tillfälligt återvändande för deltagande i återuppbyggnad och utveckling av ursprungslandet och för återvandringsprojekt. Om regeringen bedömer att det finns behov av att införa en utbildning till stöd för återvandring utgår utskottet från att regeringen vidtar behövliga åtgärder. Utskottet avstyrker motion 2013/14:Sf395 (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslagen inom utgiftsområde 8, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: Anslagen inom utgiftsområde 8 anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt reservantens förslag i bilaga 4. 2013/14:Sf342 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2013/14:1 utgiftsområde 8 punkt 2 och avslår motionerna 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:Sf319 av m.fl. (V). Genom kraftiga nedskärningar på det migrationspolitiska området där asyltrycket på beräknas minska och –2017 kan besparingar inom utgiftsområdet göras. Besparingarna inom utgiftsområde 8 Migration kommer således nästan helt från det minskade asyltrycket. Endast besparingarna på anslagen 1:3 och 1:9 härleds till nedskärningar i verksamhet som bedöms vara ineffektiv eller olämplig på något annat sätt. Anslagen inom utgiftsområde 8 bör anvisas enligt mitt anslagsförslag som framgår av bilaga 4. Barn i asylprocessen, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Barn väljer inte att bli migranter. Barnperspektivet i asyl- och flyktingpolitiken måste stärkas och praxis i ärenden som rör barn mildras. Bland annat har begreppet synnerligen ömmande omständigheter kommit att tolkas alltför restriktivt och bör ändras till särskilt ömmande skäl. Barnets bästa ska vara vägledande vid alla beslut som rör barn, något som måste uppmärksammas av alla berörda myndigheter m.fl. Regeringen bör återkomma med förslag med denna inriktning. Barn i asylprocessen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 4. Regeringen bör i regleringsbrev för ange att myndigheten i asylärenden som rör barn ska använda landinformation som särskilt handlar om förföljelse av barn. Det är också väsentligt att det finns personal som är utbildad i utredningsmetodik för barn. Det krävs t.ex. särskilda kunskaper för att kunna bedöma barns subjektiva fruktan för förföljelse. Regeringen bör därför även uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredning och bedömning av barns asylskäl. Åldersbedömning, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:Sf387 av (SD) yrkandena 1 och 2. Undersökningar från , och visar att en stor andel av de ensamkommande unga immigranter som påstår sig vara under i själva verket är betydligt äldre. Regeringen bör uppdra åt att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som påstår sig vara under men som kan misstänkas vara äldre. Åldersbedömning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2013/14:Sf387 av (SD) yrkandena 1 och 2. Frågan om en asylsökande är över eller under kan få långtgående rättsverkningar i asylprocessen. Om förslag om att uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter införs för barn blir det än viktigare att åldersbedömningar omgärdas av starka rättssäkerhetsgarantier. Regeringen bör ge i uppdrag att redovisa hur åtta rekommendationer för åldersbedömningar av barn har genomförts i verksamheten. Regeringen bör även se till att utreda möjligheten att i utlänningslagen införa en rätt att överklaga beslut om åldersbedömning. Muntlig förhandling, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2013/14:Sf222 av (KD). Regeringen bör se över utlänningslagen så att det i mål om utvisning eller avvisning ska hållas en muntlig förhandling om det inte är uppenbart obehövligt. En muntlig förhandling ska alltid hållas om en part begär det. Offentligt biträde, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 40–42. Ärenden om familjeåterförening är komplicerade, och avgörandet kan få stora konsekvenser. Regeringen bör därför se över utlänningslagen så att det införs en möjlighet till offentligt biträde i ärenden om familjeåterförening. Vidare finns inte sällan ett stort behov av rättsligt biträde i s.k. Dublinärenden. Utlänningslagen bör därför ändras så att det blir möjligt att förordna ett offentligt biträde även i ärenden som handläggs enligt Dublinförordningen. Utlänningslagen bör också ändras så att det, om särskilda skäl föreligger, blir möjligt att förordna ett offentligt biträde i ärenden där ansökan om uppehållstillstånd görs via en svensk ambassad. Slutligen bör regeringen se över om , alternativt förvaltningsrätten, ska förordna offentliga biträden i stället för . Förstärkt skydd för tolkar, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf366 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Regeringen bör redogöra för för de konkreta åtgärder som behöriga myndigheter har vidtagit och som de planerar att vidta i syfte att garantera ett effektivt skydd för de lokalanställda tolkar som anlitas av Försvarsmakten innan de svenska trupperna drar sig tillbaka från . Vidare bör regeringen återkomma till med de förslag till lagändringar som krävs för att garantera ett effektivt skydd för den lokalanställda nyckelpersonal som anlitas av Försvarsmakten vid utlandsoperationer Ärendehandläggning och utbildningsfrågor, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 16, 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 43, 2013/14:Sf255 av (KD), 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5 och 7 samt 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 22. Regeringen måste se till att tilldelas resurser för utbildning och kompetensutveckling av personalen. De satsningar som har gjorts för att utreda kvinnors asylskäl måste fortsätta, till exempel när det gäller möjligheter att få välja handläggare, tolkar och offentliga biträden, men även för att kunna hantera de könsmässiga skillnader som kan förekomma. Personalen måste också utbildas och kompetensutvecklas i att hantera barns och hbt-personers speciella skäl. Det nuvarande upphandlingssystemet medger att mindre seriösa tolkförmedlingar kan uppge att de har tillgång till alla kompetenser och auktoriserade tolkar utan att detta stämmer. Det behövs en tillsyn över tolkförmedlingarna. Upphandlingsförfarandet går ut över utbildade och kvalificerade tolkar eftersom dessa får avtalsenliga arvoden och därmed oftast är något dyrare. Av en forskningsrapport om tolkservice från framgår tolkens roll och tolkningens betydelse för rättssäkerhet och integration. Enligt rapporten är en otillfredsställande tolkservice både dyr och rättsosäker. Regeringen bör göra en översyn av såväl upphandlingsregler som kompetenskrav vid upphandling av tolktjänster. Ärendehandläggning och utbildningsfrågor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 43 samt 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 22 och 2013/14:Sf255 av (KD), 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5, 7 och 8 samt 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 16. Regeringen bör i kommande regleringsbrev ställa krav på att genomför de förändringar som krävs för att åstadkomma en likformig tillämpning i asylärenden där genusfrågor, sexuell läggning och könsidentitet åberopas. I utlänningsärenden förekommer både komplicerade rättsliga frågor och svårbedömda faktiska förhållanden. Det finns ett behov av förstärkta utbildningsinsatser. Regeringen bör ge i uppdrag att lämna förslag på hur utbildning för personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden kan organiseras samt förslag på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. Utredning om tortyr, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26 samt 2013/14:Sf390 av och (båda MP) yrkandena 1 och 5. En stor andel av de asylsökande har utsatts för tortyr. medicinska utredningar vid misstanke om tortyr måste följa tydliga rutiner. har blivit fällt i . En grundlig medicinsk utredning skulle ha skett i ett ärende där tortyr åberopats av den sökande. Regeringen bör säkerställa att i enlighet med domar inför rutiner för ärendehandläggningen i dessa fall. Utredning om tortyr, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26 samt 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:Sf390 av och (båda MP) yrkandena 1 och 5. Av en dom av för de mänskliga rättigheterna framgår det att måste genomföra förändringar i asylprocessen. Regeringen bör lägga fram förslag till en ändring i utlänningslagen som innebär att uppfyller krav i fråga om bevis- och utredningsbörda när det gäller tortyr. För att ska uppfylla sina förpliktelser enligt kommer fler asylsökande att behöva få sina tortyrskador utredda. Regeringen bör se till att det finns tillräcklig kompetens och resurser för att genomföra fler tortyrskadeutredningar. Mottagande av asylsökande, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf225 av (S), 2013/14:Sf243 av m.fl. (S), 2013/14:Sf304 av och (båda S), 2013/14:Sf331 av och (båda S), 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 12–14 och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Sf230 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5, 2013/14:Sf313 av och (båda SD), 2013/14:Sf362 av i (M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7. Flyktingmottagandet i behöver utvecklas, med den självklara utgångspunkten att alla ska ges en reell chans till egen försörjning och bli en aktiv del i samhället. De stimulansåtgärder som genomförts har inte nått önskade resultat. När det gäller mottagandet vill många av landets kommuner ta och tar också ett stort ansvar för asylsökande. asylsökandena väntar, och i den pressade sociala situation de befinner sig i, behöver ta ett större ansvar för sökandes sociala situation . Det är ett arbete som mycket väl kan samordnas och organiseras i samverkan med berörda kommuner och ideella organisationer. bör ges ett tydligare uppdrag att stödja kommunerna i arbetet med att stärka mottagningsverksamheten och se över förutsättningarna för samverkan med det lokala samhället. bör utgöra en stödresurs för kommunerna och samordna de olika insatserna. Regeringen bör återkomma med ett förslag om hur ska stärka mottagningsverksamheten i kommunerna. Frågan om ett solidariskt mottagande måste lyftas till alla kommuner och de ekonomiska villkoren för kommunerna måste vara långsiktiga och stabila. är flyktingmottagandet långt ifrån jämnt fördelat över landet. Ett antal kommuner tar ett väldigt stort ansvar för mottagandet medan andra har en avvisande hållning. Regeringen bör se till att alla landets kommuner solidariskt tar ansvar för flyktingmottagandet. EBO, eget boende, ger rätten till den asylsökande att själv välja var han eller hon ska bo . EBO har dock lett till att människor bor under oacceptabla förhållanden, där trångboddheten leder till att de boende till och med tvingas sova i skift. Trenden är också att fler väljer bort EBO och i stället väljer möjligheten med anläggningsboende, ABO. EBO bör därför avvecklas och ett nytt långsiktigt hållbart system skapas. Regeringen måste tillsätta en utredning för att titta på nya boendemöjligheter för asylsökande i syfte att uppnå ett värdigt mottagande och en bra väg in i samhället. Mottagande av asylsökande, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Sf313 av och (båda SD) och 2013/14:Sf225 av (S), 2013/14:Sf230 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf243 av m.fl. (S), 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5, 2013/14:Sf304 av och (båda S), 2013/14:Sf331 av och (båda S), 2013/14:Sf362 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 12–14 och 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7. Det är en rättighet för alla i att få bosätta sig var man vill. Denna rättighet kan dock ställa orimligt höga krav på vissa kommuner, inte minst då såväl allmän service som det privata näringslivet måste anpassa sig till kommuninvånarna. Enligt lagen om mottagande av asylsökande tillåts asylsökande anordna ett eget boende, EBO, i . finns ingen möjlighet för redan hårt ansatta kommuner att undantas från EBO. Dessa kommuner bör ges de förutsättningar de behöver för att erbjuda kommuninvånarna den service de har rätt till utan försämrad kvalitet. Regeringen bör reformera bestämmelserna om EBO så att asylsökande deras ansökan prövas ska kunna anvisas en lämplig bostadsort för att inte öka belastningen i redan utsatta områden. Mottagande av asylsökande, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Sf225 av (S), 2013/14:Sf230 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf243 av m.fl. (S), 2013/14:Sf304 av och (båda S), 2013/14:Sf313 av och (båda SD), 2013/14:Sf331 av och (båda S), 2013/14:Sf362 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 12–14 och 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7. bör i betydligt större utsträckning än använda sig av möjligheten att bevilja asylsökande undantag från kravet på arbetstillstånd. Rätten att arbeta ska vara regel snarare än undantag. Regeringen bör i regleringsbrevet till ge myndigheten i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från kravet på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. Regeringen har lyft ut kravet att svenskundervisning ska ingå i utbudet av organiserad verksamhet ur regleringsbreven för . Konsekvensen av detta är att har all svenskundervisning för asylsökande upphört. Svenskundervisning och andra introduktionsinsatser bör starta när asylsökande kommer till , och kommunernas ansvar för att skapa fritidsverksamheter för asylsökande som bor på förläggningar och i eget boende måste tydliggöras. Regeringen bör se över regleringsbrevet för i syfte att återinföra svenskundervisning i utbudet av organiserad verksamhet. Regeringen bör vidare utforma ett förslag till regler för bostadsbidrag för asylsökande. Bidraget bör även kunna beviljas vid boende i andra hand eller som inneboende. Ensamkommande barn, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.