bet · H101FiU2 · 2013-12-10 00:00:00 — Den prognos som redovisar i budgetpropositionen skulle innebära ett litet anslagssparande på , vilket innebär att myndigheten inte behöver utnyttja sin anslagskredit. Utgångspunkten för är att anslaget 2014 enbart justeras med den sedvanliga pris- och löneomräkningen. Den årliga revision som utför är i allt väsentligt avgiftsbelagd. gör en översyn av avgifternas storlek i syfte att minska det överskott som uppstått och för att nå full kostnadstäckning . ökade avgiftsintäkterna med . Taxorna för årlig revision har liksom föregående år lämnats oförändrade i syfte att minska det överskott som uppstått , främst 2007 och 2008. Det ackumulerade överskottet har minskat och uppgår nu till 2012. finns det behov av ytterligare investeringar. Det gäller bl.a. stöd för dokumenthantering och it-stödet för den årliga revisionen. Därför föreslår att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplånig uppgår till högst . Vissa medlems- och garantiavgifter Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, () samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut samt till garantiavgiften för i . I enlighet med garantimodellen ska anslaget även kunna belastas om garantier till följande fem internationella finansieringsinstitut behöver infrias: Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), (), Europeiska () och CEB. Inga medel beräknas för infrianden av dessa garantier –2017. Den garantiram som har beslutat och det utställda kapitalet har av värderats till , en minskning med . För garantikapitalet har beslutat om en särlösning med en särskild garantireserv, där någon reservering för förväntade garantiförluster inte görs (prop. 2001/02:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 7.2, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34 och prop. 2001/02:1 utg.omr. 2, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129). I Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:Fi309 av m.fl. föreslås att inom utgiftsområde 2 anvisar , och motionärerna anvisar därmed sammantaget utöver vad regeringen föreslår . Kostnaderna för staten som arbetsgivare kommer att öka genom Socialdemokraternas förslag om att i två steg ta bort nedsättningen av socialavgifterna för unga och minska genom förslaget om att avskaffa arbetsgivarens ansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen unga. I kommittémotion 2013/14:Fi312 av Per m.fl. föreslås att anvisar mer till anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor än vad regeringen föreslår för en permanent satsning på att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. I motionen föreslås också att anvisar mer än vad regeringen föreslår till anslaget 1:2 Kammarkollegiet med förhoppningen om att resurser frigörs för att i snabbare takt kunna ompröva vattendomar. För att kompensera för ökade kostnader i staten med anledning av förslag i partimotion 2013/14:F319 av m.fl. om att slopa nedsättningen av socialavgifterna för unga föreslås att inom utgiftsområde 2 anvisar . I kommittémotion 2013/14:Fi278 av m.fl. föreslås att anvisar mer till anslaget 1:11 än regeringen med motiveringen att tillsyn över finansmarknaden är viktigt för att upprätthålla förtroendet. Motionärerna föreslår att anvisas mer än vad regeringen föreslår. Någon motivering till motionärernas förslag görs inte. I motionen föreslås slutligen att inom utgiftsområde 2 anvisar mer än regeringen, eftersom de förslag partiet fört fram i sin partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. om en reformering av arbetsgivaravgifterna genom att den generella sänkningen återställs och den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga slopas också påverkar statens lönekostnader. föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. att nedsättningen av socialavgifterna för unga tas bort. Detta innebär ökade kostnader för de statliga myndigheterna, konstaterar motionärerna och föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi258 av m.fl. att inom utgiftsområde 2 anvisar mer än regeringen . Utskottet ställer sig bakom regeringens och förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 2. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 3. Utskottet delar regeringens bedömning att finansiell stabilitet är en hörnsten för en väl fungerande samhällsekonomi och att det är en förutsättning för finansiell stabilitet att konsumenterna upplever trygghet på finansmarknaden och har förtroende för de finansiella företagen. Målet för det finansiella systemet som beslutat (prop. 2012/13:1 utg.omr. 2, bet. 2012/13:FiU2, rskr. 2012/13:132) avspeglar detta. Utskottet har tidigare betonat vikten av att särskilt följa upp målet för det finansiella systemet i de delar det gäller tillsyn och regelgivning samt kraven på effektivitet, stabilitet och konsumentskydd. Enligt uppgifter från kommer den skrivelse om en särskild resultatredovisning för det finansiella systemet som är ett resultat av det tillkännagivande som beslutade om i samband med budgetbehandlingen (bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104) att lämnas till . För att möta den finansiella krisen har det tagits ett antal initiativ på olika nivåer. Det gäller såväl politiska initiativ till tillsyn och krishantering som forskning på området. förutsättningar att genom regelgivning, tillstånd och tillsyn bidra till ett väl fungerande finansiellt system har stärkts. De satsningar som regeringen tidigare föreslagit uppgår till 2012–2014. –2016 föreslås ytterligare satsningar på sammanlagt . Utskottet delar regeringens bedömning att den finansiella stabilitetspolitiken har en nära koppling till traditionell tillsyn, penningpolitik, finanspolitik och krishantering och att det finns behov av ett system där preventiva åtgärder och operativt krishanteringsarbete kan hanteras samlat. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att inrätta ett formaliserat finansiellt stabilitetsråd där företrädare för regeringen, , och ingår och noterar att ett förberedande möte om rådets arbetsformer redan har hållits. Utskottet utgår ifrån att det finansiella stabilitetsrådet ska vara ett mötesforum med konstruktiva diskussioner mellan myndigheterna i syfte att värna finansiell stabilitet och motverka uppbyggnaden av finansiella obalanser. Det faktum att sju partier ställt sig bakom initiativet är en styrka för politiken för finansiell stabilitet. Utskottet vill påminna om att resultaten av samarbetet mellan myndigheterna inom området finansiell stabilitet bör återrapporteras till (se bet. 2011/12:FiU15). Med anledning av att utöver regeringens förslag vill satsa för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män i den statliga verksamheten vill utskottet betona att jämställda löner såväl i staten som i övriga delar är ett mycket viktigt mål. Liksom tidigare kan utskottet notera att utvecklingen långsamt går åt rätt håll. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen noga följer frågan om skillnaden mellan mäns och kvinnors löner. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag, bemyndiganden och godkännanden av investeringsplaner inom utgiftsområde 2 och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. 2 Möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar till det pågående arbetet med att fullfölja och utveckla reformen med Statens servicecenter. I motion 2013/14:Fi263 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter. Motionären framhåller att möjligheten att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter skulle innebära att skattepengar användes mer effektivt och att det skulle skapa fler jobb i , där myndighetens huvudkontor ligger. För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättade regeringen servicecenter 2012. Regeringen anger att målet är att av statsförvaltningens anställda är anslutna till Statens servicecenter vid utgången av 2015 och att huvuddelen av myndigheterna är anslutna på . Regeringen har gett ESV i uppdrag att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter. I uppdraget ligger också att utreda behovet av och analysera fördelar och nackdelar med en starkare styrning och samordning av anslutningen av myndigheter till Statens servicecenter och särskilt utreda och överväga behovet av förordningsreglering. Enligt budgetpropositionen avser regeringen också att närmare utreda möjligheterna att utvidga Statens servicecenters tjänsteutbud med bl.a. ett e-arkiv och ett e-diarium. Mot bakgrund av att regeringen redan arbetar med att fullfölja och utveckla reformen med Statens servicecenter i en riktning som motionären föreslår avstyrks motionsyrkandet. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . har därmed fattat beslut om både ramar för de 27 utgiftsområdena och de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Våra förslag om att ta bort nedsättningen av socialavgifter för unga och att avskaffa arbetsgivarens ansvar för den andra sjuklöneveckan avslogs. För utgiftsområde 2 gäller att de samlade utgifterna , i enlighet med riksdagsordningen, inte får överstiga 14 under fortsatta behandling. Vårt budgetförslag för utgiftsområde 2 överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Trots att våra förslag har fallit i det första steget av budgetprocessen vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om, till följd av att vi kompenserar staten som arbetsgivare för de ökade kostnader som våra förslag skulle ha inneburit. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (MP) Per (MP) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . har därmed fattat beslut om både ramar för de 27 utgiftsområdena och de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Vårt förslag om att ta bort de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga i två lika stora steg 2014 och 2015 avslogs. För utgiftsområde 2 gäller att de samlade utgifterna , i enlighet med riksdagsordningen, inte får överstiga 14 under fortsatta behandling. Vårt budgetförslag för utgiftsområde 2 överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Trots att våra förslag har fallit i det första steget av budgetprocessen vidhåller jag politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om, bl.a. till följd av att kompenserar staten som arbetsgivare för de ökade kostnader som förslaget om att ta bort de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga skulle ha inneburit. Jag står också fast vid förslag om att det inom utgiftsområde 2 borde avsättas för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män i den statliga verksamheten och att Kammarkollegiet borde tillföras för att minska myndighetens administrativa börda. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (SD) (SD) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . har därmed fattat beslut om både ramar för de 27 utgiftsområdena och de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Våra förslag om att återställa den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften och att slopa den så kallade ungdomsrabatten avslogs. För utgiftsområde 2 gäller att de samlade utgifterna , i enlighet med riksdagsordningen, inte får överstiga 14 under fortsatta behandling. Vårt budgetförslag för utgiftsområde 2 överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Trots att våra förslag har fallit i det första steget av budgetprocessen vidhåller jag politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om, bl.a. till följd av att kompenserar staten som arbetsgivare för de ökade kostnader som förslagen om reformerade arbetsgivaravgifter skulle ha inneburit. Jag står också fast vid förslag om ökade anslag till och . Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (V) (V) anför: ställde sig bakom regeringens budgetförslag . har därmed fattat beslut om både ramar för de 27 utgiftsområdena och de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Vårt förslag om att ta bort nedsättningen av de sociala avgifterna för unga avslogs. För utgiftsområde 2 gäller att de samlade utgifterna , i enlighet med riksdagsordningen, inte får överstiga 14 under fortsatta behandling. Vårt budgetförslag för utgiftsområde 2 överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Vi ser nu hur välfärdssamhället krackelerar allt mer. Högerregeringen har lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på den gemensamma välfärden i kommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. Detta som vi blivit allt mer av ett risksamhälle där ingen av oss längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring finns där för oss när vi behöver dem. står inför ett vägval. som skatterna har sänkts med ca har de sammanlagda statsbidragen till kommunerna endast ökat med 5,2 miljarder i fasta priser . Effekterna syns allt tydligare i växande kunskapsskillnader, större gruppstorlekar på fritids och i förskolan och akut personalbrist i sjukvården. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. De ekonomiska klyftorna ökat och tryggheten försämrats för alla. Inkomstgapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. Redan nästan år räknar vi med att våra satsningar på välfärden och investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande m.m. ger nästan 30 000 jobb. Våra förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. storsatsar på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar därutöver för ett stort antal riktade satsningar på sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna, och minskar därmed behovet av oavlönat omsorgsarbete I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna och den står också i motsats till en effektiv jobbpolitik. finansierar sina satsningar fullt ut genom att avvisa ett antal av de skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare som regeringen genomfört. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola och äldreomsorg. Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. Trots att förslag har fallit i det första steget av budgetprocessen vidhåller jag politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som har beslutat om, bl.a. till följd av att kompenserar staten som arbetsgivare för de ökade kostnader som förslagen om reformerade arbetsgivaravgifter skulle ha inneburit. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: bemyndigar regeringen att –2021 besluta om en låneram i som uppgår till högst 2 för att finansiera Statens järnvägars obligationsportfölj (avsnitt 3.6.4). bemyndigar regeringen att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 3.6.6). bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 4.5.3). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av statens informationssystem för budgetering, hantering av dokument och uppföljning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018 (avsnitt 4.5.4). bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 5.5.2). godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 9.5.1). bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 12 för investeringar i fastigheter m.m. (avsnitt 9.5.1). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 9.5.2). godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 9.5.3). bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler (avsnitt 9.5.3). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt uppställning. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 11.5.1). anvisar för ett ramanslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fi258 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2013/14:Fi263 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter. 2013/14:Fi278 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2013/14:Fi309 av m.fl. (S): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår i tabellen i motionen. 2013/14:Fi312 av Per m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabellen i denna motion. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter 1 Förslaget till anslag 1:15 lämnas av . Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Vi ska besluta om hur pengarna inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ska fördelas. Vi socialdemokrater har, som det står i betänkandet, inget annat förslag, eftersom vi redan tidigare, i vår budgetmotion, har berättat att vi skulle ha velat se en helt annan ram och politik. Men ställde sig bakom regeringens budgetförslag . Våra förslag om att ta bort nedsättningen av sociala avgifter för unga och att avskaffa arbetsgivarens ansvar för den andra sjuklöneveckan avslogs. För utgiftsområde 2 gäller att den samlade utgiftsramen i enlighet med riksdagsordningen inte får överstiga under fortsatta behandling. Vårt budgetförslag avseende utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning överskrider denna nivå med 100 miljoner. Vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag.Eftersom i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet.Däremot vill jag kommentera några av delarna i utgiftsområdet. Utgiftsområdet innehåller frågor som rör finansiell stabilitet och goda ekonomiska prognoser för vårt land. , , , , och finns inom utgiftsområdet. Namnen talar för sig själva. Vitala delar av den finansiella stabiliteten berörs också inom utgiftsområdet. Det gäller och Riksgälden. När finanskrisen kom fordrade vi av regeringen ytterligare resurser och analysförmåga till . De extra resurserna skulle användas för att säkerställa att kunde genomföra sina grundläggande uppdrag, som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn.Vi anser att nivån på krisberedskapen i betalningssystemet är tydligt kopplad till stabiliteten på finansmarknaden och till samhällsekonomins funktionssätt. Det är mycket viktigt att säkerställa en tillräcklig krisberedskap inom detta samhällsviktiga område. Inrättandet av stabilitetsrådet, som ska bedöma finansiell stabilitet, hantera kriser och redovisa sina ställningstaganden offentligt, ställer vi oss bakom. Rådet ser på helheten, och det är bra. Det ska bli intressant att följa upp dess arbete.Enligt senaste rapport lånar svenska staten 100 miljarder. Regeringen lånar alltså till sina skattesänkningar. Hushållens ökade skuldsättning till bolån ökar också, beroende på att det inte byggs tillräckligt. Priserna höjs när efterfrågan är större än utbudet. Påföljden blir att hushållen lånar alltmer. Mot denna bakgrund, herr talman, tror jag att det är klokt att inrätta detta stabilitetsråd.Vi socialdemokrater är också bekymrade över hur regeringen handhar frågor gällande lagen om offentlig upphandling. Offentlig upphandling är ett viktigt område.