bet · H101KrU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Dessutom måste samfundet bidra till och stärka de grundläggande värderingar som samhället bygger på. Problemet är att endast religiösa samfund har kommit i fråga för bidrag från staten. kvalificerar sig inte för statligt stöd, detta trots att de arbetar med samma typ av existentiella frågor som de religiösa samfunden och är att betrakta som livsåskådningsorganisationer. Förbundet är en sådan sekulär livsåskådningsorganisation som fått avslag på sin ansökan med motiveringen att de inte ägnar sig åt tillbedjan av en gud. Men en gudstro och firande av gudstjänst är inte ett krav för att få statsbidrag då buddistiska samfund får statligt stöd trots att de varken tror på en eller flera gudar eller förrättar gudstjänster. Icke-religiösa livsåskådningsorganisationer, som Förbundet , ägnar sig åt verksamhet som är likvärdig med den som bedrivs i de religiösa samfunden. Det finns möjlighet till sekulära ceremonier i form av barnvälkomnande, vigslar och begravning. I länder som , och betraktas livsåskådningsorganisationer neutralt – oavsett gudstro – och där har således även sekulära och humanistiska organisationer rätt till stöd från staten. En liknande lagstiftning bör införas i . Kriterierna för vilka som ska få statligt stöd bör – oberoende av livsåskådning – enbart baseras på vilken typ av verksamhet som bedrivs. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning om hur stödet till trossamfund kan vidgas till att omfatta också andra livsåskådningssamfund. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2013/14:Kr342 (FP) och 2013/14:Kr343 (M). Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 17, punkt 1 (S) i (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. fastställde utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid för till 12 (bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Denna utgiftsram får inte överskridas då i ett andra steg i budgetprocessen tar ställning till frågan om hur anslagen inom ramarna ska fördelas. Eftersom vi har ett annat budgetalternativ med högre ambitioner än regeringen på utgiftsområde 17 har vi valt att i stället lägga fram ett särskilt yttrande som redovisar vilken inriktning vi skulle vilja se på politiken inom utgiftsområdet. Vi har i vår kommittémotion 2013/14:Kr339 föreslagit att utgiftsområde 17 i ett första steg borde utökas med i förhållande till regeringens förslag. I vår motion framför vi förslag som vi skulle ha satsat på om vårt budgetalternativ hade gått igenom. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7, 99:1, 99:2) Arbetsmarknaden för professionella skådespelare, dansare, musiker och sångare kännetecknas av förhållandevis få tillsvidareanställningar. För att bl.a. öka den sociala och ekonomiska tryggheten för frilansande scenkonstnärer, avlasta arbetslöshetskassan samt utveckla arbetsförmedlingen och öka frilansande scenkonstnärers möjlighet till kompetensutveckling, införde den socialdemokratiska regeringen scenkonstallianser. finns tre scenkonstallianser, för dans, musik och teater, där ett antal professionella skådespelare, dansare och musiker får anställning och ersättning då de saknar engagemang. Socialdemokraterna vill nu låta fler kulturarbetare få möjlighet till anställning och föreslår en ökning av stödet till scenkonstallianserna med i förhållande till regeringens förslag. Detta innebär en 33-procentig ökning av anslaget och 95 nya anställningar. Vi anser vidare att det är viktigt att jämställdhetsaspekten finns med i scenkonstalliansernas verksamhet. Inget kön bör vara representerat med . Kulturarvslyftet är regeringens arbetsmarknadsprojekt för åren 2012–2014 inom kulturarvsområdet. Målgruppen är personer som har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden. Projektet var tänkt att skapa arbetstillfällen för 4 400 personer, men sedan starten har endast 314 personer fått en anställning. Regeringen har således misslyckats med Kulturarvslyftet, och vi anser därför att satsningen bör läggas ned. Medlen bör i stället användas för att återinföra och utveckla , som den nuvarande regeringen lade ned 2009. Access var både en kulturinsats och en jobbskapande reform. Åtgärden var mycket populär bland både kulturinstitutionerna, fackliga organisationer och kulturskaparna. I nya Access vill vi öppna upp för möjligheten för fler institutioner än museer och arkiv att delta; det kan även vara scenkonstinstitutioner och ideella föreningar, t.ex. riksorganisationer inom kulturområdet. Uppdraget bör samordnas av . Vi anser att det är viktigt att jämställdhetsaspekten finns med i Access verksamhet. Inget kön bör vara representerat med . För detta nya Accessprojekt anslår vi 2014 i ett nytt anslag. Detta möjliggör 222 nya årsarbetstjänster på heltid . Medel överförs från till . Den svenska musik- och har skördat stora framgångar. Dels för att den har erbjudit många barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans, dels för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Det är en spännande utveckling som pågår i kultur- och musikskolor. ser vi socialdemokrater med oro på utvecklingen, nämligen att allt färre barn får tillgång till den kommunala musik- och . I många kommuner höjs avgifterna, och barn och unga tvingas bort från musik- och av ekonomiska skäl. För att stödja kommunerna föreslår vi att det inrättas ett stimulansbidrag för musik- och kulturskolor. Kommuner som har en avgift på eller nu sänker den till max per termin inom musik- och får ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Anslaget föreslår vi ska hanteras av och uppgå till . Vi vill vidare att regeringen ger ett särskilt uppdrag till att i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och (SMoK) följa utvecklingen och göra en översyn av musik- och i . Regeringen bör vidare utarbeta en nationell strategi som innehåller en plan för barns rätt till kulturutövande. Vi anser att alla barn och unga ska ha rätt till kultur. Museer och utställningar (8:1–8:6) Reformen med fri entré på de statliga museerna, som pågick 2005 och 2006, möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade museernas fria entré till sig grupper som besökt ett museum, t.ex. barnfamiljer med låga inkomster. När regeringen avskaffade reformen med den fria entrén 2007 föll antalet besök med närmare 2 miljoner vid de 19 statliga museer som hade haft fri entré. Detta motsvarade en publiknedgång på jämfört med . Fri entré på museer var också en viktig integrationsskapande åtgärd. Socialdemokraterna anser att det nu är dags att återigen öppna museerna för fler. Vi vill också verka för att det blir fri entré även på de regionala museerna. För detta anslår vi utöver regeringens förslag. Politik för det civila samhället (13:1–13:6) Vi socialdemokrater ser med oro på de höjda avgifterna inom idrotten. Vi vill motverka den nuvarande utvecklingen med sänkta bidrag till idrottsrörelsen som leder till ökande avgifter för de som idrottar och som stänger dörrar till idrottsligt engagemang. Vi föreslår därför ett Handslag med föreningslivet, , Svenskt Friluftsliv och kommunerna för att se till att barn och ungdomar får bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott och friluftsverksamhet. Vi avsätter för detta ändamål, varav till anslaget Stöd till idrotten och till anslaget Stöd till friluftsorganisationer. Folkbildning (14:1–14:2) Nästan 100 000 personer i åldern 18–är inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetslösa. Av dessa har varit arbetslösa mer än – en väldigt i en ung människas liv. Regeringen har gjort en extra satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium i syfte att öka deras studiemotivation. Folkhögskolornas särskilda engagerande pedagogik har visat sig kunna uppnå väldigt goda resultat bland dessa ungdomar. Folkhögskolorna kan ge unga människor en möjlighet att ta en examen motsvarande gymnasieexamen och kan ge en framtidstro och en väg tillbaka som leder till arbete och utbildning. Vi delar uppfattning att folkhögskolorna är en oerhört viktig resurs för att möta det ökande behovet av kompetensgivande utbildning. uppskattar att folkhögskolorna kan genomföra en riktad utbildningsverksamhet till av deltagarna i den studiemotiverande satsningen, vilket motsvarar 2 000 helårsplatser. Regeringen har föreslagit 1 000 platser, men vi finner detta otillräckligt och föreslår därför ytterligare 1 000 nya helårsplatser till en kostnad av . Det är vidare viktigt att ta till vara den kompetens som folkhögskolorna har, och vi föreslår därför att rekryteringen av unga till folkhögskolan ska ske genom ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 17, punkt 1 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I de grönas budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 17. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle blivit fallet med de grönas förslag (bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från att delta i beslutet. de grönas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 17 borde ha ökats med på det sätt som framgår av de grönas motion 2013/14:Kr338. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) Flera svenska städer upplåter utrymme åt författare som, på grund av sina åsikter eller sina litterära verk, förföljs i sitt hemland. Fristadsarbetet sker i samarbete mellan och olika regionala och lokala organisationer. de gröna stöder ambition att vidga fristadsbegreppet till att omfatta förföljda kulturarbetare ur andra konstformer. För att stimulera detta anslår vi ytterligare . de gröna anser att ideella föreningar tillsammans med kommunala eller privata aktörer ska ha möjlighet att ansöka om medel för lokala kultursatsningar. Det kan handla om att utveckla teater, slöjd eller konst eller att ordna utsmyckning av bostadsområden. Det kan också handla om satsningar för att utveckla, vidga eller utöka verksamheten vid kultur- och musikskolor. Vi anser att det är viktigt att åtgärderna utgår från de boendes behov och önskemål. För detta anslår de gröna . Landets musik- och kulturskolor är enligt de gröna viktiga för ungas möjligheter till kulturskapande. Det är frivilligt för kommunen att driva musik- och kulturskola. Konsekvensen av detta är att det finns brister i den nationella likvärdigheten: vissa kommuner har höga avgifter, andra har låga eller inga avgifter. I några kommuner saknas musik- och kulturskola helt. Musik- och innehåll och mål varierar över landet, och den saknar en övergripande strategi för samordning, utveckling och utvärdering. de gröna anser att alla barn och ungdomar ska ha likvärdig tillgång till estetiska uttryck och likvärdiga möjligheter till kulturell och konstnärlig verksamhet. Därför tycker vi att det behöver upprättas en nationell kulturstrategi för unga. En nationell strategi kan bidra till att landets kulturskolor samordnas. Det blir också lättare att öka likvärdigheten till kulturutövande om den nationella tillgången kan kartläggas och utvärderas. de gröna anslår till för att en nationell kulturstrategi för unga ska upprättas. Samhället bör ta ansvar för att professionella kulturskapare får samma villkor för exempelvis löner, pensioner och arbetslöshetsersättningar som andra arbetstagare. Genom musik-, dans- och teaterallianserna har en del frilansande musiker, dansare och skådespelare fått en stabil försörjning. utan uppdrag erbjuds de vidareutbildning, rådgivning och andra insatser som främjar framtida uppdragsgivning. de gröna anser att scenkonstallianserna är en bra förebild för hur en trygg arbetsmarknad kan skapas. Vi avsätter för att verksamheten ska kunna omfatta allt fler kulturutövare, också utanför scenkonstområdena musik, dans och teater. Bibliotekariens roll förändras i takt med att biblioteken utvecklas, och i takt med annan utveckling inom utbildning, information och teknik. För att biblioteken ska fylla sin funktion både i nutid och fordras välutbildade biblioteksanställda med välutvecklad förmåga till hantering av information och arkiv. Pedagogisk kompetens har också blivit viktigare då människor, i alla åldrar, på egen hand kan söka upp information och tillgodogöra sig kunskap. Det är bara drygt hälften av alla biblioteksanställda som är utbildade bibliotekarier . Samarbetet inom, och mellan, regioner och landsting är av avgörande betydelse för att en likvärdig bibliotekskompetens ska kunna erbjudas till alla invånare. de gröna förstärker bidragen till regional kulturutveckling med , i syfte att stärka den regionala biblioteksutvecklingen med fokus på bibliotekarieyrket. Teater, dans och musik (2:1–2:3) De fria grupperna, verksamma inom musik, drama, dans, poesi m.m., är en omistlig del av det svenska kulturlivet. Här skapas framtidens konstnärliga uttryck, och här får estetiken nya former. Det fria kulturlivet bryter ny mark, till glädje för såväl dagens medborgare som kommande generationer. Men de fria kulturskaparna lever ofta under knappa förhållanden, vilket hämmar deras möjligheter att skapa. de gröna anser att anslagen till de fria grupperna bör ökas. För det anslår vi så att de fria grupperna kan stödjas, på såväl lokal som regional nivå. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) är samlingsnamnet för det statliga ramavtalet för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning som började gälla . Trots att detta avtal finns vittnar konstnärer om att de inte får ersättning enligt modellen. de gröna menar att det i goda arbetsvillkor ingår att få ersättning enligt avtal. För att stimulera och säkerställa att staten blir en normerande kraft i det här sammanhanget ökar vi anslaget till utställningsersättningarna med . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) de gröna vill stärka ställningen för landets bildkonstnärer. Kompositörer, författare och andra upphovsmän får ersättning för att deras verk används. På samma sätt måste också bildkonstnärerna ersättas. Det gör man genom att satsa på den individuella visningsersättningen. de gröna satsar på ersättning till bildkonstnärerna genom en utökning av den individuella visningsersättningen. Det bidrar till bättre arbetsvillkor för bildkonstnärerna och underlättar därmed bildkonstens spridning. de gröna värnar kulturskapare och vill därför att samtliga konstnärsstipendier ska vara skattepliktiga och pensionsgrundande. bidrag och stipendier består av tre former: konstnärsbidrag, projektbidrag och långtidsstipendier. Konstnärsbidrag utbetalas för att en konstnär ska åtnjuta ekonomisk trygghet , så att han eller hon kan ägna sig åt konstnärligt skapande utan avbrott, eller åt experiment och nydanande konstnärlig verksamhet. Konstnärsbidrag finns i många olika former. Exempelvis finns arbetsstipendier, målinriktade arbetsstipendier, stora stipendier, pensionsbidrag och efterlevandebidrag. Ett- och tvååriga arbetsstipendier (punktstipendier) är skattefria, medan fleråriga löpande (eller längre) stipendier enligt skattelagen är beskattade. betalade ut ca i stipendier som inte var skattepliktiga och pensionsgrundande. de gröna avsätter i budgeten för att göra samtliga stipendier skattepliktiga och pensionsgrundande. de gröna värnar överenskommelsen mellan regeringen och , Föreningen och om rätt till förhandlingar om biblioteksersättningens grundbelopp. Biblioteksersättningen bidrar såväl till kulturskaparnas arbetsvillkor som till möjligheterna för nya författare och skriftställare att etablera sig. Vi frigör utrymme för en uppräkning av ersättningen, och budgeterar för en ersättning om för hemlån av originalverk. För detta satsar vi och därefter samma belopp . Politik för det civila samhället (13:1–13:6) de gröna vill göra en särskild satsning på idrott riktad mot miljonprogramsområden. Det kan handla om insatser för att ordna bra anläggningar och träningsmiljöer men även om att utveckla träningsformerna så att fler kan lockas till idrotten. För detta vill vi öka anslaget med . Folkbildning (14:1–14:2) Kultur och bildning löper som en röd tråd genom de grönas kulturpolitik. Därför satsar vi på att utveckla folkbildningsverksamheten. Möjligheten att gå på folkhögskola är en oumbärlig del av utbildningsväsende. För många människor är folkhögskolan vägen tillbaka in i utbildningssystemet då den vanliga skolan har svikit. Sammanlagt läser ungefär 12 000 elever in gymnasiekompetens på folkhögskola . Av utvärderingar vet vi att de som går vidare från allmän linje på folkhögskola till högre studier ofta klarar studierna bra. Problemet är att alla som vill läsa på folkhögskola inte får det på grund av bristande platstillgång. de gröna föreslår att 10 000 nya studieplatser på folkhögskolornas allmänna linje upprättas . För detta satsar vi . Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Inom kulturpolitiken vill vi särskilt betona vikten av det gemensamma kulturarvet och dess vikt för den nationella identiteten. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Vi vill också höja anslagen till kyrkoantikvarisk ersättning och införa en helt ny kulturarvsfond för att bevara och stimulera den svenska kulturmiljön. Eftersom har ställt sig bakom regeringens budgetproposition vad gäller de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster (bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Därför har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 17. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i vår motion för utgiftsområde 17. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) De delar av kulturarvet som kan anses särskilt värdefulla eller särskilt betydelsefulla för formandet av den svenska identiteten bör lyftas fram i en nationell kulturkanon. avsätter till för detta ändamål. Vi anser att stödet till mångkultur och samtidskonst bör minskas med och att stödet till den samiska kulturen ska öka. Anslaget för bidrag till regional kultursamverkan bör minskas med som en följd av minskat stöd till mångkultur och samtidskonst. anser att förskolan ska införlivas i Skapande skola-satsningen och avsätter i syfte att tillgängliggöra kulturen också för de yngsta barnen. Vi vill också avsätta till forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet och öka stödet till icke-statliga kulturlokaler med . Teater, dans och musik (2:1–2:3) Syftet med ökningen är att bevara kulturarvet och levandegöra den traditionella, folkliga, svenska kulturen. Litteratur, läsande och språk (3:1–3:4) vill minska anslaget för litteratur, läsande och språk med . Vi vill förstärka anslaget till och folkminnen med och anser att institutet bör ges ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap också om finlandssvenskars och estlandssvenskars dialekter och kulturarv. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Vi vill minska anslaget till med och anslaget för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön med . I stället vill vi förstärka med . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Ersättningar och bidrag till konstnärer ska minskas med . Kulturmiljö (7:1–7:3) anser att det behövs en ökad satsning på kulturarvsforskning och avsätter därför ytterligare till . Vidare ökar vi den kyrkoantikvariska ersättningen med . Museer och utställningar (8:1–8:6) Vi anser att bör flyttas från anslaget Centrala museer: Myndigheter till anslaget Centrala museer: Stiftelser. Vi vill öka anslaget Bidrag till vissa museer med . Trossamfund (9:1–9:2) vill minska stödet till trossamfund med . Ungdomspolitik (12:1–12:2) Stödet till nationell och internationell ungdomsverksamhet minskas med . Politik för det civila samhället (13:1–13:6) avsätter för att permanenta en elitsatsning, för en särskild satsning på idrott för äldre och för pris- och löneomräkning. Vi anser att stödet till kvinnors organisering liksom stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer ska upphöra. anser att ytterligare bör avsättas till stöd till friluftsorganisationerna för att ge utrymme för att intensifiera arbetet med att höja medvetenheten hos medborgarna, i synnerhet barn och ungdomar, om det svenska immateriella kulturarv som är kopplat till naturen. Folkbildningen (14:1–14:2) Bidraget till folkbildningen minskas med och anslaget till kontakttolkutbildning med . anser att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå och avsätter för ändamålet. Vi anser att en bidragsfond för skapande äldreomsorg skulle lyfta kommunernas befintliga satsningar på samma sätt som skolors kulturverksamhet har förstärkts och nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att ansöka om medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 17, punkt 1 (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet.