bet · H001SoU18 · 2013-05-06 00:00:00 — En skyldighet i lag att ingå överenskommelser tydliggör och förstärker huvudmännens ansvar på området utan att staten i detalj föreskriver hur det ska genomföras eller vilka verksamheter som ska bedrivas. Det kan därför sägas vara en styrform som väl balanserar kravet på att medborgarna ska garanteras strukturer som gör att deras behov av helhetslösningar kan tillgodoses mot vikten av att vården och stödet utformas utifrån de lokala och regionala förutsättningarna. Utskottet ser vidare positivt på att organisationer som företräder personer som missbrukar beroendeframkallande medel och deras närstående ges möjlighet att, utan krav på att godkänna överenskommelsernas innehåll, lämna synpunkter på innehållet i överenskommelserna. Utskottet delar bedömningen att två huvudmän med delvis gemensamt ansvar utgör en utmaning, och för att tillgodose individens behov utifrån ett helhetsperspektiv behöver de båda huvudmännens insatser i många fall samordnas. Enligt utskottet är de båda huvudmännen själva bäst lämpade att lösa de utmaningar som kan finnas, genom att från lokala behov gemensamt avgöra hur verksamheten ska dimensioneras, uppgifter fördelas och samverkan säkerställas. Utskottet påminner om att det på den nationella nivån också finns riktlinjer för missbruks- och beroendevård (revidering pågår) samt ANDT-strategin med bred målinriktning. Vidare har staten och Kommuner och Landsting ingått överenskommelser om stöd till utveckling av en mer kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård. Det som tas upp i motionerna 2012/13:So21 (S) yrkandena 5, 6 och 8 samt 2012/13:So208 (S) yrkande 4 ligger inom ramen för sådant som överenskommelserna kan tänkas omfatta. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom förslagen till ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och i socialtjänstlagen (2001:453). Motionerna 2012/13:So19 (SD) yrkande 1, 2012/13:So20 (V) yrkandena 4, 21 och 22, 2012/13:So21 (S) yrkandena 5, 6 och 8, 2012/13:So22 (MP) yrkandena 24 och 8, 2012/13:So208 (S) yrkandena 4 och 8 samt 2012/13:So557 (S) yrkande 42 avstyrks. Utskottet påminner om den möjlighet kommuner och landsting har när det gäller att utveckla gemensamma verksamheter som exempelvis och ungdomsteam. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So20 (V) yrkandena 2 och 3. Utskottet delar inte bedömningen i motionerna om uppdrag till . bör inte ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So20 (V) yrkande 15 och 2012/13:So22 (MP) yrkande 6 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vårdgaranti, lagreglering av bemötande, individens ställning och valmöjlighet, tillgänglighet, sprututbyte och personliga ombud. Jämför reservationerna 8 (S, MP, V), 9 (V), 10 (S, MP, V), 11 (S), 12 (MP), 13 (V), 14 (S, V), 15 (MP), 16 (SD) och 17 (MP, V). Regeringen gör bedömningen att personer med missbruks- eller beroendeproblem bör ha samma ställning och tillgång till hälso- och sjukvård som andra patientgrupper, liksom få sina behov tillgodosedda inom på samma sätt som andra klientgrupper. Regeringen påpekar att utredningen föreslog en förstärkt vårdgaranti för personer med missbruk eller beroende och att landstingen skulle vara skyldiga att tvärprofessionellt utreda och inleda behandling inom senast från den dag en patient söker specialiserad vård för missbruks- eller beroendeproblem eller på annat sätt uppmärksammas inom hälso- och sjukvården eller . Om inte eller en annan längre tidsfrist som överenskommits med den enskilde inleder en beslutad behandling ska den enskilde ha rätt att få denna utförd av någon annan. Också kommunerna skulle erbjuda dem som behöver psykosociala insatser på grund av missbruk eller beroende en garanti för att en individuell plan ska upprättas senast från den dag en klient söker psykosocialt stöd eller att behov av stöd uppmärksammas på något annat sätt inom eller hälso- och sjukvården. Regeringen påminner om att bestämmelser om vårdgaranti infördes i HSL (prop. 2009/10:67, bet. 2009/10:SoU7, rskr. 2009/10:212). Enligt § HSL ska erbjuda dem som är bosatta inom vårdgaranti. Vidare framgår av 11 kap. 1 § SoL att utan dröjsmål ska inleda en utredning av vad som genom en ansökan eller anmälan eller på något annat sätt har kommit till nämndens kännedom och som kan leda till någon åtgärd av nämnden. Det finns inte någon lagstadgad vårdgaranti motsvarande den inom hälso- och sjukvården. Däremot ska kommunen enligt 16 kap. 6 a § SoL åläggas att betala en särskild avgift om den inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL som någon är berättigad till enligt beslut av en socialnämnd och domstol. Regeringen gör, liksom ett antal remissinstanser, bedömningen att en vårdgaranti enligt utredningens förslag inom område inte innebär någon förbättring jämfört med den nuvarande regleringen. Regeringen anför att personer med missbruk och beroende omfattas av hälso- och sjukvårdens vårdgaranti men konstaterar att vårdgarantin inte alltid kommit personer med missbruks- och beroendeproblem till godo. Skälet till det är enligt regeringen att det inom vissa landsting saknas behandlingsresurser framför allt inom den specialiserade missbruks- och beroendevården. Regeringen anser att det inom ramen för de lokala överenskommelser som föreslås finns goda förutsättningar för att förbättra den tidsmässiga samordningen av landstingens och kommunernas behandlings- och stödinsatser liksom möjlighet att säkerställa såväl tillgänglighet som kvalitet i insatser eftersom värdet av en snabb insats avgörs av kvaliteten i denna. Även kortare tidsgränser än vad den befintliga vårdgarantin anger kan enligt regeringen fastställas lokalt i överenskommelserna om samarbete när det gäller t.ex. personer i behov av läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende eftersom vårdgarantins tidsgränser kan vara alltför långa i de fallen. Regeringen gör bedömningen att personer med missbruk eller beroende har rätt till ett lika bra bemötande som andra patient- och klientgrupper. Regeringen påpekar att insikten om att ett bra bemötande är en viktig förutsättning för framgångsrik vård fanns redan när de två huvudlagarna HSL och SoL utformades i slutet av 1970- och . I lagstiftningen används dock inte termen bemötande utan det uttrycks på ett annat sätt. Enligt HSL och SoL ska verksamheterna bl.a. bygga på människors självbestämmande och integritet. Av SoL framgår att insatserna ska vara av god kvalitet samt utformas och genomföras tillsammans med den enskilde. I HSL nämns att vården så långt som möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten. Diskrimineringsgrunderna och diskrimineringsförbudet i diskrimineringslagen (2008:567) omfattar och hälso- och sjukvården. Regeringen anser att rätten till ett gott bemötande regleras tydligt i såväl lagstiftning som riktlinjer för och hälso- och sjukvården och att ett ytterligare förtydligande inte kan anses vara ändamålsenligt. Enligt regeringen krävs ett brett angreppssätt när det gäller bemötandefrågor, och det handlar bl.a. om en ökad kompetens hos professionen. Regeringen understryker vikten av att kommunerna, landstingen och de enskilda vårdgivarna prioriterar fortbildning i bemötande. Regeringen påminner här om uppdrag att ta fram ett utbildningspaket för vårdpersonal om bemötande. Uppdraget ska redovisas och innehåller även ett förslag till pilotprojekt. Vidare anser regeringen att en ökad professionalisering minskar risken för ett moraliserande förhållningssätt. Tillgänglig och attraktiv vård för att nå fler och i ett tidigare skede Regeringen gör bedömningen att lagstiftningen bör ses över och vid behov förtydligas i syfte att främja kommunernas möjligheter att erbjuda insatser i form av service och göra dem mer tillgängliga för grupper som har svårt att nå. Inom pågår ett arbete där kommunerna strävar efter att öka tillgängligheten till insatser och i ökad utsträckning erbjuda stöd och hjälp inom ramen för öppna verksamheter eller individuellt anpassade insatser utan biståndsbeslut. Syftet är att individer och familjer ska ta kontakt med och på så sätt få hjälp i ett tidigt skede, helst innan problemen blir stora. Regeringen anser att detta är en positiv utveckling ur ett tillgänglighetsperspektiv eftersom det kan sänka trösklarna till att söka vård. Enligt regeringen innebär detta att ingången till vård- och stödinsatser blir likartad oavsett om det är hälso- och sjukvården eller som är huvudman för insatsen. I kommittémotion 2012/13:So21 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om en särskild behandlingsgaranti för missbrukare. Motionärerna anser att det behövs en vårdgaranti som innebär att insatser ska påbörjas när en individ söker hjälp för t.ex. sin narkotikaanvändning. Det är enligt motionärerna rimligt att reella vårdinsatser kommer till stånd , men kommuner och landsting bör uppmuntras till ännu snabbare insatser så patienten upplever att hans eller hennes önskan att göra något åt sitt missbruk fångas upp. I motion 2012/13:So208 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att den restriktiva narkotikapolitiken måste kombineras med hög tillgänglighet till evidensbaserad missbrukarvård. I kommittémotion 2012/13:So22 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om att regeringen efter en fördjupad analys skyndsamt bör återkomma med förslag om en vårdgaranti för personer med missbruks- och beroendeproblematik. I kommittémotion 2012/13:So20 av m.fl. (V) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att regeringen ska tillsätta en utredning med uppgiften att lämna förslag på att införa en särskild vårdgaranti inom missbruksvården. Enligt motionärerna behövs denna utredning eftersom förslag till förstärkt vårdgaranti byggde på ett ändrat ansvarsförhållande mellan kommuner och landsting. I kommittémotion 2012/13:So20 av m.fl. (V) begärs i yrkande 17 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur rätten till ett bra bemötande för personer med missbruk och beroende kan regleras i SoL och HSL. Motionärerna anser att ett bra bemötande inte kan tvingas fram genom lagstiftning men att en sådan kan vara en markering om att huvudmännen måste ta frågan på allvar. Individens ställning och valmöjlighet I kommittémotion 2012/13:So21 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om behovet av individanpassad hjälp mot missbruk. Motionärerna anser att den enskilde måste få större inflytande och vara delaktig på ett annat sätt än tidigare för att vården ska bli effektiv. En liknande begäran finns i kommittémotion 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 42. I kommittémotion 2012/13:So22 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om valmöjlighet för den enskilde inom missbruks- och beroendevården. Motionärerna anser att valmöjlighet för den enskilde måste finnas också inom missbruks- och beroendevården och att regeringen bör återkomma med ett förslag om hur detta bättre ska kunna tillgodoses. I kommittémotion 2012/13:So20 av m.fl. (V) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om möjligheten att välja behandlingsform. Motionärerna anser att möjligheten att välja behandlingsform bör vara lika självklar inom missbruksvården som inom all annan vård, med förbehåll för att läkemedelsassisterad behandling måste vara medicinskt motiverad och beslutad av läkare. I kommittémotion 2012/13:So22 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om förebyggande insatser och vård för läkemedelsberoende. Motionärerna anser att regeringen särskilt bör lyfta dessa frågor med Kommuner och Landsting (SKL) och återkomma med en plan för ett lämpligt sätt att säkerställa att såväl förebyggande insatser som vård och behandling för läkemedelsberoende genomförs. I yrkande 17 finns en liknande begäran när det gäller tillgänglighet till insatser mot dopning. Motionärerna anser att personer som har problem med dopning ofta har svårt att få professionell vård. Regeringen bör därför lyfta frågan med SKL och återkomma med en plan för ett lämpligt sätt att säkerställa att såväl förebyggande insatser som behandling för dopningproblematik genomförs och finns att tillgå i hela landet. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om odiagnostiserade eller obehandlade neuropsykiatriska tillstånd. Motionärerna anser att den självmedicinering som förekommer i dessa fall kan leda till problem och att ett sådant missbruk ofta kan förebyggas med rätt insatser. Motionärerna anser att man behöver se närmare på detta område och att regeringen bör återkomma med förslag. I kommittémotion 2012/13:So20 av m.fl. (V) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om att substitutionsbehandling ska finnas tillgänglig och kombineras med psykosociala åtgärder. Motionärerna påpekar att tillgången till substitutionsbehandling är ojämnt fördelad över landet och att det är otillräckligt att bara medicinskt behandla det fysiska beroendet utan att ta tag i de psykosociala problemen. I kommittémotion 2012/13:So22 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om program för sprututbyte. Motionärerna anser att sådan verksamhet ska finnas i varje landsting och att det bör framgå av lag eller på annat sätt. Det är också viktigt att det finns personal som kan motivera till behandling. I kommittémotion 2012/13:So20 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att ska fatta beslut om sprututbyte. Motionärerna påpekar att kommunerna har vetorätt mot att landstingen inrättar sprututbytesverksamhet och anser att landstingen självständigt bör kunna besluta om detta. I motion 2012/13:So19 av (SD) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen ska låta utreda verksamheten med sprututbyte för att utvärdera densamma och återkomma med förslag. I kommittémotion 2012/13:So20 av m.fl. (V) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om personliga ombud för personer med missbruk och beroende. Motionärerna föreslår att personliga ombud ska införas i missbruksvården, på motsvarande sätt som i psykiatrin. (SOU 2011:35) har visat att missbruk och beroende är ett dolt folkhälsoproblem, som vård- och stödsystemet behöver bli bättre på att uppmärksamma och möta. Utredningen bedömer att endast en av fem med missbruk eller beroende nås av vården, vilket speglar både hur tillgänglig och attraktiv den befintliga vården är och hur individers motivation att söka vård ibland brister. För en grupp narkotikamissbrukare finns ett problem med vårdköer, nämligen personer med ett opiatberoende. Det har konstaterat i en kartläggning som lämnades till regeringen . Utskottet delar regeringens uppfattning att det inom ramen för de lokala överenskommelser som föreslås finns goda förutsättningar för att förbättra den tidsmässiga samordningen av landstingens och kommunernas behandlings- och stödinsatser liksom möjlighet att säkerställa såväl tillgänglighet som kvalitet i insatserna. Även kortare tidsgränser än vad den befintliga vårdgarantin anger torde kunna fastställas lokalt i överenskommelserna om samarbete. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2012/13:So20 (V) yrkande 16, 2012/13:So21 (S) yrkande 2, 2012/13:So22 (MP) yrkande 13 och 2012/13:So208 (S) yrkande 2, varför dessa avstyrks. Det är en självklarhet att personer med missbruk eller beroende har rätt till ett lika bra bemötande som andra patient- och klientgrupper. Alla som kommer i kontakt med hälso- och sjukvården och har rätt till ett respektfullt och professionellt förhållningssätt. Utskottet konstaterar att rätten till ett bra bemötande regleras tydligt i såväl lagstiftning som riktlinjer för och hälso- och sjukvården. Utskottet delar regeringens bedömning att ett ytterligare förtydligande inte behövs. Motion 2012/13:So20 (V) yrkande 17 avstyrks. Utskottet kan konstatera att det av socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen framgår att verksamheterna bl.a. ska bygga på människors självbestämmande och integritet. Av socialtjänstlagen framgår att insatserna ska vara av god kvalitet samt utformas och genomföras tillsammans med den enskilde. I hälso- och sjukvårdslagen nämns att vården så långt som möjligt ska utformas och genomföras i samråd med patienten. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So521 (S) yrkande 42, 2012/13:So20 (V) yrkande 18, 2012/13:So21 (S) yrkande 3 och 2012/13:So22 (MP) yrkande 14, varför dessa avstyrks. Utskottet noterar och ser positivt på uppdrag (se s. 31) att närmare granska situationen i de landsting där tillgängligheten till behandling vid opiatberoende brister och lämna förslag till hur den kan öka. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Resultatet av detta arbete bör inte föregripas. Utskottet noterar vidare kommunernas arbete där man i ökad utsträckning erbjuder stöd och hjälp inom ramen för öppna verksamheter eller individuellt anpassade insatser utan biståndsbeslut med syftet att enskilda ska ta kontakt med och på så sätt få hjälp i ett tidigt skede. Detta är en positiv utveckling. Inom ramen för ANDT-strategin pågår ett arbete mot bl.a. missbruk eller beroende av dopningsmedel. Ett av de långsiktiga målen i strategin är att personer med missbruk eller beroende ska få ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. Sammantaget anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2012/13:So20 (V) yrkande 10 och 2012/13:So22 (MP) yrkandena 1, 16 och 17. I lagen (2006:323) om utbyte av sprutor och kanyler finns bestämmelser om sprututbytesverksamhet. Lagen syftar till att förebygga spridning av hiv-infektion och andra blodburna infektioner bland personer som missbrukar narkotika. bör inte ta något initiativ när det gäller frågor om program för sprututbyte. Motionerna 2012/13:So19 (SD) yrkande 3, 2012/13:So20 (V) yrkande 9 och 2012/13:So22 (MP) yrkande 7 avstyrks. Utskottet ställer sig inte bakom yrkandet om att personliga ombud ska införas i missbruksvården. Motion 2012/13:So20 (V) yrkande 19 avstyrks. Bättre kunskap, kvalitet och kompetens Utskottets förslag i korthet avslår motioner inom området för ANDT-strategin och motioner om statistik, stöd till medberoende, forskning om spelberoende, slopad spärregel m.m., kvalitetskrav i behandlingsenheter samt arbete och socialförsäkring. Jämför reservationerna 18 (S), 19 (MP), 20 (V), 21 (S, MP, V), 22 (S, MP, V), 23 (S, V), 24 (S, MP, V), 25 (SD), 26 (S), 27 (MP), 28 (V) och 29 (V) samt särskilt yttrande (MP). Regeringen gör bedömningen att kunskapen om utvecklingen av alkohol- och drogkonsumtionen, om förekomsten av riskbruk, missbruk och beroende av alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel och dopningsmedel samt om samhällets insatser måste förbättras för att målsättningen om en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård ska kunna nås. Regeringen påpekar att staten traditionellt tagit ett ansvar för att regelbundet kartlägga den nationella missbrukssituationen genom olika former av undersökningar av befolkningens alkohol- och droganvändning. Enligt regeringen är informationen viktig dels för regering och riksdag vid utformning av den nationella politiken inom ANDT-området, dels för kommuner och landsting vid beslut om inriktning, dimensionering och utformning av förebyggande insatser och av missbruks- och beroendevården regionalt och lokalt. har en särskild projektgrupp haft regeringens uppdrag att lämna förslag på indikatorer som ska ingå i uppföljningen av ANDT-strategin, vilket även omfattar målet att personer med missbruk eller beroende ska få ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. inkom projektgruppen med sitt förslag. Gruppen konstaterade att statistiken behöver utvecklas för delar av målområdet för att indikatorer som på ett bra sätt mäter måluppfyllelsen ska kunna utvecklas. Projektgruppens förslag bereds inom . Förslag på ett samlat uppföljningssystem kommer att presenteras . Regeringen gör bedömningen att kvalitetskraven på behandlingsenheterna bör utvecklas. kan därför komma att få i uppdrag att närmare utreda behovet av och möjligheterna att utveckla ett system för auktorisation, alternativt skärpta tillståndskrav, för behandlingsenheter. Regeringen konstaterar att utredningen noterar att det kan vara stora skillnader i innehåll och kvalitet mellan olika hem för vård eller boende (HVB). Regeringen delar utredningens bedömning att tillståndskraven i högre grad än måste ta sikte på innehållet i den verksamhet som bedrivs och att användningen av evidensbaserade metoder och relevant kompetens hos medarbetarna är grundläggande för en kunskapsbaserad vård. Regeringen har därför för avsikt att ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för att ta fram kriterier för utökade kvalitetskrav för tillstånd alternativt ett auktorisationssystem för HVB när det gäller personer med missbruks- eller beroendeproblem. Regeringen gör bedömningen att det krävs insatser för att kontinuerligt utveckla kvaliteten på vård- och behandlingsinsatserna. Enligt regeringen krävs det kontinuerliga insatser för att stärka forskningen och kunskapsspridningen inom missbruksområdet för att uppnå målsättningen om en mer kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård. Regeringen påpekar att det av utredningens analys framgår att missbruks- och beroendevården brister när det gäller kunskapsbaserade insatser. I vissa fall är orsaken att forskningsbaserad kunskap saknas och i andra fall att den forskningsbaserade kunskapen inte tas till vara i de operativa verksamheterna. Regeringen anför vidare att den kontinuerligt arbetat med att utveckla kvaliteten på missbruks- och beroendevården och att insatserna är en del av arbetet med att uppnå målen i ANDT-strategin. Regeringen avser att avsätta för arbetet inom ANDT-strategin. Av regeringens ANDT-strategi, som antogs av (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, skr. 2010/11:203), framgår att personer med missbruk eller beroende ska få ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. Strategin innehåller även mål om att färre barn ska födas med skador orsakade av alkohol, narkotika, dopning eller tobak liksom att antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av dessa substanser ska minska. Nedan beskrivs kortfattat några av de initiativ som regeringen tagit för att nå dessa mål. Ett långsiktigt mål i ANDT-strategin är att minska antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av bl.a. alkohol, narkotika eller dopningsmedel. För att nå den målsättningen har regeringen bl.a. gett i uppdrag att stödja hälso- och sjukvården att utveckla sitt arbete i enlighet med riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder, som bl.a. omfattar alkohol. Studenthälsan är, enligt regeringen, en annan viktig arena för att nå unga vuxna i det förebyggande arbetet. har regeringens uppdrag att bygga upp och se till att det förebyggande och hälsofrämjande arbetet på universiteten och högskolorna långsiktigt kan förvaltas. Regeringen vill också lyfta fram elevhälsans viktiga roll i skolans förebyggande verksamhet, både på generell och på mer individinriktad nivå. fattade regeringen flera beslut för en förstärkt elevhälsa. För att stärka elevhälsan satsar regeringen totalt 20122015. initierade regeringen en särskild satsning mot cannabis som kommer att pågå under hela strategiperioden och bl.a. innebär samarbete mellan storstäderna , och . Det övergripande syftet är att minska användningen av cannabis bland ungdomar . För att nå detta mål kommer städerna dels att utveckla förebyggande metoder och arbetssätt för att förhindra en debut i missbruk, dels att utveckla metoder och arbetssätt för att genom tidiga insatser avbryta ett begynnande missbruk, dels att utveckla insatser för att stödja individer att bryta med ett mer avancerat missbruk.