bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Den översyn av kvalitetsregistren som gjordes 2010 pekar på att det bl.a. behövs en mer effektiv datainsamling till registren och en starkare nationell styrning av infrastrukturen. finns problem med att vissa uppgifter dubbelregistreras i journalsystemen och kvalitetsregistren, vilket kan lösas genom att integrera strukturerade kvalitetsregister och nuvarande journalsystem. Den satsning som sker på att utveckla kvalitetsregistren måste följas upp med det tydliga målet att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling. En särskild överenskommelse med industrin ska reglera etiska, juridiska och ekonomiska frågor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Jämställdhet inom forskningsfinansieringen, punkt 53 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 15 och 16 samt 2012/13:Ub510 av m.fl. (MP) yrkande 4. Systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. Det är uppenbart att systemet inte håller tillräckligt hög kvalitet. Rapporten : om miljardsatsningar på starka forskningsmiljöer En utvärdering av excellenssatsningarna (2010), skriven på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i högskolan, visar att den snäva definitionen av excellens gynnat manliga forskare och haft starka negativa effekter på jämställdheten. Enligt rapporten har mellan en halv och på detta sätt omfördelats från kvinnor till män. Detta måste åtgärdas. Jämställdhet i akademin handlar således också om att utveckla kvalitetsbegreppet. Sammansättningen i bedömargrupper inom forskningsråd har visat sig vara viktig för vad som bedöms vara hög kvalitet inom forskning. En rapport från , Kollegial bedömning av vetenskaplig kvalitet En forskningsöversikt, pekar på att vad som betraktas som vetenskaplig kvalitet varierar stort mellan discipliner och bedömare. Jämställdhet inom forskningsfinansieringen måste därför beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Vi behöver tydligt visa att vi vill se en förändring av de negativa konsekvenser som excellenssatsningarna till s.k. strategiska forskningsmiljöer haft för jämställdheten inom den svenska högskolan. Vi vill därför skärpa instruktionerna för de tre forskningsråden , för arbetsliv och socialvetenskap och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem och tydliggöra kraven att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. De ska alla ha jämn könsfördelning i beredningsorganisationen, säkerställa att det i beredningsorganisationen finns kompetens rörande jämställdhet som forskningsområde, verka för att genusperspektiv får genomslag i forskning och utveckling samt rapportera i vilken utsträckning hänsyn tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområde. Vi föreslår därtill att forskningsråden och Verket för innovationssystem får ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över hela processen för fördelning av forskningsmedel inklusive excellenssatsningar och motsvarande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Tvärvetenskaplighet inom forskningsfinansieringen, punkt 54 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 8. Många av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt och en insikt om att många olika faktorer påverkar. Därför bör en tvärvetenskaplig ansats främjas i den kunskapsbaserade samhällsutvecklingen. har kritiserat forskningsrådens finansiering som i flera forskningsstrategier sägs gynna mer traditionellt organiserad forskning och sakna utrymme för stöd till det som inte ryms inom detta. Starka discipliner i traditionell mening är en förutsättning för en stärkt tvärvetenskaplighet, men det måste finnas utrymme också i den nyfikenhetsstyrda forskningen att anlägga ett tvärvetenskapligt perspektiv. De statliga forskningsråden bör därför få ett tydligare uppdrag att främja och följa upp tvärvetenskaplighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Styrning av forskningsråden, punkt 55 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 31. Regeringens forskningsproposition innebär en otydlig ledning av forskningsråden i den meningen att propositionen inte förmår prioritera eller styra forskningsmedlen på ett adekvat sätt. En framgångsrik ledning av forskningsråden måste innebära att forskarna får stor frihet att forma den verksamhet och de processer som ska finansieras. Regeringens detaljerade uppdrag riskerar att hämma den oväntade utvecklingen och de oförutsedda resultat som också den tillämpade forskningen ger. Dessutom leder det till att forskningsledare och forskare får ägna ännu större delar av året till att bevaka utlysningar, skapa strategiska, till utlysningarna anpassade, nätverk, skriva ansökningar samt delta i beredningen av andra forskares ansökningar. Det är inte heller en önskvärd utveckling, utan verkar också hämmande på forskningens kvalitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Doktoranders studiesociala villkor, punkt 56 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 19 och 20 samt 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 28. Något som är utmärkande för är att av forskningen vid våra lärosäten utförs av doktorander. Därmed är de källan till en mycket stor del av den forskning som genomförs i landet. undervisar de i grundutbildningen och även för industridoktorander är det uppenbart att deras uppdragsforskning innebär långt mer än endast utbildning. En långsiktigt hållbar forskningspolitik måste därför ha en tydlig och framåtsyftande strategi för doktorandernas situation. socialdemokratiska regeringar genomförde stora insatser för att förbättra situationen för landets doktorander. Bland annat infördes flera forskarskolor, och lärosäten tilläts inte längre anta någon doktorand utan att ha ordnat med ersättning för hela doktorandtiden. Forskningsråden fick också särskilda anslag för att öka antalet meriteringstjänster. Men mer behöver göras alla doktorander ska anställas . En alltför stor del av forskning utförs av doktorander utan anställning. De finansieras i stället av utbildningsbidrag eller stipendier. Att inte ha en anställning som doktorand skapar otrygghet och dessutom en utestängning från de sociala trygghetssystemen. Detta gynnar varken forskningens kvalitet eller doktoranderna som individer. Doktorander ska garanteras anställning och därmed ges tillgång till de sociala trygghetssystemen . Flera lärosäten har på ett ansvarsfullt sätt redan avskaffat utbildningsbidragen. Men vi vill ta vårt ansvar och se till att alla doktorander erbjuds bra arbetsvillkor. Det är först genom ett beslut i som alla doktorander verkligen kan garanteras likvärdiga och trygga villkor oavsett lärosäte. har beräknat att kostnaden för att avskaffa utbildningsbidraget endast skulle belasta lärosätenas ekonomi med ca men ge ett betydande mervärde för doktorandernas studiesociala villkor. För 20142016 föreslår vi att avskaffandet av utbildningsbidragen finansieras med de ökade direkta anslagen för forskning och forskarutbildning som lärosätena får . Vi föreslår också att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer ska utarbeta en överenskommelse för hur stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Som en övergångslösning bör universitet och högskolor teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktoranders stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studier vid sjukdom eller föräldraledighet. Utländska doktorander ska ges samma ersättningar och sociala skyddsnät som sina svenska kolleger. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Doktoranders studiesociala villkor, punkt 56 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 28 samt 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 19 och 20. Doktoranders studie- och anställningsvillkor är en av förutsättningarna för kvalitativ forskning på universitet och högskolor. Det är viktigt att doktorander erbjuds en trygg anställning. En försörjning genom stipendier och bidrag är alltför osäkert; dessutom riskerar det att äventyra kvaliteten i forskningen. Om ska förbli en stark forskningsnation har goda villkor för att rekrytera de bäst lämpade till forskarutbildningen en central och helt avgörande roll. Nära hälften av den undervisande och forskande personalen på högskolor och universitet i kommer att gå i pension . Det är hög tid att bereda väg för en ny generation forskare. Forskarutbildningen behöver belysas som en möjlig karriärväg, öppen för alla som därtill är lämpade och meriterade. vill stimulera fler av kommuner att erbjuda studenter på forskarnivå att bli kommundoktorander eller erbjuda kommunanställda med akademisk examen att kunna forska på deltid. En sådan utveckling pågår inom skolans värld men bör öka samt spridas till andra sektorer, såsom kriminalvård, vård och omsorg samt fastighets- och avfallshantering. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att stärka möjligheterna och förbättra villkoren för doktorander samt främja fler kommundoktorander enligt vad som ovan anförts. Doktoranders studiesociala villkor, punkt 56 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 28 samt 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 19 och 20. Svensk forskning utförs till stor del av doktorander vid våra lärosäten. För är det självklart att den som utför arbete ska vara anställd och ha lön och övriga arbetsvillkor reglerade i kollektivavtal. är det tillåtet att anta doktorander utan att anställa dem. Forskarutbildning för doktorander som saknar anställning finansieras med utbildningsbidrag eller stipendier. Det bidrar till en osund konkurrens. De som är bäst lämpade för forskning kan avstå från en forskarutbildning om ingen anställning erbjuds. I stället antas de som accepterar att utföra arbete under sämre villkor. Svensk forskarutbildning, som har hög kvalitet, kommer att bli än mer attraktiv om alla doktorander kan erbjudas anställning och därmed en rimligt trygg tillvaro under forskarutbildningen. Ytterligare en stor fördel med att anställa doktorander på forskarutbildningen är att det kan leda till en större öppenhet i antagningen. Informationen om lediga platser kommer att spridas till fler, vilket leder till fler kvalificerade sökande. Det kommer förhoppningsvis även att leda till att fler med utländsk bakgrund och fler från arbetarklassen antas samt att könsfördelningen kan bli jämnare i fler ämnen. Med ett öppnare antagningssystem finns också bättre möjligheter att bryta beroendeförhållanden mellan doktorander och handledare. För dem som efter examen söker sig utanför högskolevärlden för att arbeta är det också en bättre merit att ha varit anställd. Doktorandanställningar ökar forskarutbildades attraktionskraft på arbetsmarknaden. förbättrades de ekonomiska förutsättningarna för doktorander. Det har medfört att doktorander genomför forskarutbildningen snabbare än tidigare, med bibehållen kvalitet på avhandlingarna, samt att en större andel examineras. påbörjades en process som syftade till att omvandla alla utbildningsbidrag inom forskarutbildningen till doktorandtjänster. av doktoranderna har utbildningsbidrag. Regeringen tar endast små steg på denna väg genom sin bedömning att doktorander med utbildningsbidrag bör anställas tidigare. Detta ska finansieras inom ramen för de forskningsanslag som ges. förslag är att utbildningsbidragen nu ska avskaffas och att doktoranderna ska anställas. Om utbildningsbidragen omvandlas till anställningar ökar lönekostnaderna för doktorander med som kostnaderna för utbildningsbidrag minskar med . Stipendiefinansiering under forskarutbildningen innebär en rad nackdelar. Doktorander som finansieras med stipendier har inte rätt till inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. räknar inte heller stipendiefinansierad forskarutbildning som överhoppningsbar tid och därför har de doktorander som finansieras med stipendier inte någon vilande sjukpenninggrundande inkomst (SIG). Stipendierna räknas inte som pensionsgrundande inkomst och lärosätena kan inte heller teckna försäkringar för stipendiater. Dessutom berättigar inte stipendier till den automatiska övergång till doktorandanställning som sker för doktorander med utbildningsbidrag när återstår av forskarutbildningen. Den enda regel som finns rörande stipendier är att statliga anslag inte får användas till dessa. Det finns dock en rad stipendiefonder och externa medel som används till stipendier. Enligt (2011:8 R) finansieras av doktoranderna med stipendier. Stipendier är en förlegad finansieringsform dels på grund av den osunda konkurrens som skapas och den ekonomiska otrygghet det leder till, dels på grund av bristen på regler som gör det lätt att missbruka stipendierna. Det bör därför inte vara tillåtet att finansiera doktorander med stipendier. Regeringen anser i propositionen att universitet och högskolor bör teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktoranders stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. Detta är förstås ett steg framåt, men vi vidhåller ändå vår tidigare bedömning att stipendiefinansiering inte bör förekomma, utan att dessa doktorander i stället bör anställas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder som innebär att samtliga som antas till forskarutbildning också anställs som doktorander enligt vad som ovan anförts. Rekrytering till forskarutbildningen, punkt 57 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 12. De många studenter som inte är väl förtrogna med vad det innebär att forska kanske inte heller gör det aktiva valet att påbörja en forskarutbildning. På så sätt går miste om flera väl lämpade kommande forskare. Det medför också en snedrekrytering till forskarutbildningen. En av de bästa vägarna till att motverka snedrekrytering är därför en forskningsanknuten grundutbildning som inspirerar fler till en karriär som forskare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att minska snedrekryteringen till forskarutbildningen enligt vad som ovan anförts. Internationalisering och EU:s forskningsprogram, punkt 58 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 23. Forskningens betydelse ökar i ett internationellt perspektiv. Dels behövs ökad kunskap för att lösa de globala utmaningarna inom hälsa, fattigdom och miljöförstöring, dels behövs en förbättrad förståelse av nya internationella maktrelationer, nya internationella aktörer och spelregler. Det internationella samarbetet inom forskning och innovation är därför av central betydelse. 2020-strategin med dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen innebär ökat fokus på forskning och innovation för tillväxt, konkurrenskraft och hållbar utveckling. Europeiska unionens (EU) finansiering av europeisk forskningssamverkan sker huvudsakligen via ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration. Det nuvarande sjunde programmet avslutas i och med 2013 och nästa ramprogram, Horisont 2020, ska gälla . Som ett led i att stärka forskningen inom EU beslutade att det europeiska forskningsområdet ska vara förverkligat 2014. Syftet med det europeiska forskningsområdet är att skapa ett fritt flöde av kunskap, forskare och forskningsresultat inom EU. Viktiga delar av arbetet rör mobilitet, gemensamma program, forskningens infrastruktur, internationellt samarbete med länder utanför EU samt kunskapsöverföring mellan universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, samhällsaktörer och näringsliv. Med detta som bakgrund är det synnerligen viktigt att betona att ska vara en aktiv part i detta gemensamma forsknings- och innovationssamarbete. Vi välkomnar därför att regeringen nu anger att det behöver utvecklas ett mer sammanhållet svenskt arbetssätt och anger att det bör inrättas strukturer och satsningar för proaktiv påverkan och agerande inom EU samt för myndighetsövergripande prioriteringar. Vi ser klara fördelar med att en nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat inrättas vid Verket för innovationssystem som får i uppdrag att samverka med övriga forskningsfinansiärer i syfte att underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. vill vi ytterligare skärpa och konkretisera kopplingen till EU:s forskningsprogram. Vi menar att forskningsinstituten utgör en viktig strategisk infrastruktur för kunskapsöverföring mellan akademisk forskning och näringslivets behov av innovationsutveckling. Forskningsinstitutens roll är att effektivisera det svenska forsknings- och innovationssystemet genom att bidra till att kunskap omställs till innovationer för att stärka företagens konkurrenskraft. De har också visat sig särskilt lämpade att agera som koordinatorer inom internationella forskningsprojekt genom att de förfogar över forskare med annan profil än vad som är vanligt inom svenska lärosäten. Vi anser därför att instituten tillsammans med Verket för innovationssystem bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. Vi menar därför att ansvaret för samordning och deltagande i forskningsprogram samt ansvaret för sekretariatet delas mellan Verket för innovationssystem och forskningsinstituten. Svenskt forsknings- och innovationsutbyte måste också intensifieras med länder utanför EU. Flera av de snabbt växande ekonomierna, inte minst i södra och östra , gör stora och långsiktiga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Det är önskvärt att exportfrämjande arbete samt kulturfrämjande och globala varumärkesbyggande arbete genom utlandsbeskickningar och andra institutioner ges möjlighet till ökad kompetens om svensk forskning i syfte att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. Härvidlag har regeringen ett stort ansvar att tydligt signalera vikten av att blir en aktiv global spelare. Vi vill också betona vikten av att svensk forsknings- och biståndspolitik samverkar i syfte att nå kunskapsöverföring till och från , en ekologiskt hållbar global utveckling, fattigdomsbekämpning och en stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration, punkt 59 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 32. presenterade kommissionen sitt förslag till det kommande ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstration för perioden 20142020. Programmet har fått namnet Horisont 2020. Förhandlingarna om det kommande ramprogrammet initierades och förväntas avslutas . Vi är positiva till att ministerrådet har enats om att stärka fokus på tvärvetenskaplig forskning i jämförelse med kommissionens förslag samt förenkla och reducera byråkratin för att göra det attraktivare för små och medelstora företag att söka finansiering. Därmed bör detta också synas i den svenska forskningspolitiken, men regeringens proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) lämnar mer att önska för de områdena. Gällande budgeten för ramprogrammet behöver en större andel av budgeten riktas till innovation i små och medelstora företag. I kommissionens förslag till rambudget är det en försvinnande liten del, vilket i praktiken sänker de ambitioner som rådet kommit överens om. I slutförhandlingarna om ramprogrammet bör detta vara en av den synpunkter. I propositionen pekar regeringen ut ramprogrammet som viktigt för , och vikten av aktivt svenskt deltagande lyfts fram. Detta syns dock inte tillräckligt i propositionens övriga delar. Samverkan och deltagande i EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration kan inte vara något utöver de satsningar som görs nationellt utan måste vara en helt integrerad del. I EU 2020-strategin pekas klimatfrågan, minskad användning av fossila råvaror och brist på naturresurser ut som några av de viktigaste utvecklingsområdena. I propositionen syns detta endast i fråga om att utveckla produktion, användning och förädling av förnybar biomassa. Det är otillräckligt. Såväl ramprogrammet som den svenska nationella forskningspolitiken behöver i större utsträckning bidra till att möjliggöra en omställning av samhället i hållbar riktning, som vi skapar förutsättningar för fler jobb. I kommissionens förslag till nytt forskningsprogram för EU är genusperspektivet svagt representerat. Förslaget har fått kritik för att endast lyfta fram en jämn fördelning av kvinnor och män bland de forskare som tilldelas pengar. Att det finns ett behov av genusperspektiv i själva forskningen diskuteras inte i någon större grad. Rådet har ännu inte förändrat det i förslaget till ramverk. Detta behöver förändras, inte minst eftersom klimatforskningen måste delges ett genusperspektiv för att bli effektiv. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder när det gäller EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration enligt vad som ovan anförts. Högskolans internationalisering, punkt 60 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 10. var det många studenter från länder utanför , framför allt , som lockades att studera på magisternivå i . Ett av de huvudsakliga skälen var att utbildningen var avgiftsfri för utländska studenter. tar även svenska lärosäten ut avgift av studenter som inte är medborgare i EU, och antalet utländska studenter vid svenska lärosäten har minskat dramatiskt. Detta gäller även för de utbildningar som ges på engelska. Med införandet av studieavgifter har tagit ett steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden. Detta är ett stort steg i helt fel riktning. Akademin behöver enligt vår mening mer öppenhet, inte avgifter.