bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Hushållens konfidensindikator (som är en sammanvägning av ett antal frågor som används för att sammanfatta stämningsläget bland hushållen) sjönk efter att ha ökat i rad. Indikatorn ligger därmed något under det historiska genomsnittet. Nedgången beror på att hushållens syn på den svenska ekonomin blivit mer negativ. Bedömningen av den egna ekonomin har dock inte ändrats, och synen på utvecklingen av den egna ekonomin är fortsatt mer positiv än normalt. Även hushållens förväntningar på arbetslösheten dämpades något jämfört med . Hushållens förväntningar på inflationen på tolv månaders sikt har minskat från en ökning på till . Den rörliga bostadsräntan förväntas uppgå till , jämfört och . Även på två och tror hushållen på en högre bostadsränta än de har gjort föregående . (Källa: , Konjunkturbarometern publicerad .) Enligt arbetskraftsundersökningen var 4 609 000 personer sysselsatta , vilket är en ökning med 38 000 personer jämfört med . I åldersgrupperna ökade antalet med 12 000 respektive 27 000 personer. Antalet sysselsatta bland utrikes födda ökade med 29 000 personer. /11 har antalet sysselsatta bland utrikes födda visat på en kontinuerlig statistiskt säkerställd ökning. ökade antalet arbetslösa med 27 000 personer, en ökning som helt förklaras av de heltidsstuderande arbetslösa. Arbetslösheten var , vilket är en ökning jämfört med samma kvartal föregående år. Antalet långtidsarbetslösa personer i åldern uppgick till 125 000 personer, vilket är oförändrat jämfört med samma kvartal föregående år. var sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen, . Jämfört med samma kvartal föregående år är det en oförändrad sysselsättningsgrad. Bland männen var den och bland kvinnorna . Bland utrikes födda var sysselsättningsgraden , även den oförändrad jämfört med samma vartal föregående år. (Källa: SCB, Arbetskraftsundersökning [AUU] publicerad .) Löneutvecklingen i ekonomin som helhet var jämfört med samma månad året innan enligt konjunkturlönestatistiken. I näringslivet ökade lönerna , i kommunsektorn och i staten . (Källa: , Löneutvecklingen, publicerad .) Inflationstakten, dvs. förändringen i konsumentprisindex (KPI) , var , vilket är en nedgång då den var . (Källa: SCB, Konsumentprisindex, publicerad .) Producentpriserna sjönk jämfört med april föregående år. Detta uppges vara den lägsta årstakten sedan producentprisindex började publiceras i sin nuvarande form, dvs. Förändringen förklaras av kronans värde. (Källa: SCB, Konsumentprisindex, publicerad .) Enligt finansmarknadsstatistiken uppgick de monetära finansinstitutens utlåning till hushållen till . Det är en ökning med jämfört med motsvarande månad föregående år. Tillväxttakten uppgick därmed till , vilket kan jämföras med tillväxttakten som uppgick till . Av hushållens lån på utgör eller bostadslån. Resterande del av hushållsutlåningen utgörs bl.a. av konsumtionslån. Ökningen av lånen med förklaras främst av bostadslån som stod för 103 miljarder av ökningen och som hade en årlig tillväxttakt på , vilket kan jämföras med då tillväxttakten uppgick till . Den årliga tillväxttakten för utlåning till hushåll har mattats av från till en ökningstakt på och inledningen av 2013. (Källa: SCB:s finansmarknadsstatistik, publicerad .) Reporäntan lämnades oförändrad på vid penningpolitiska möte . (Källa: reproräntabeslut, publicerat .) Enligt småhusbarometern har priserna på småhus varit oförändrade februariapril 2013, jämfört med november 2012januari 2013. På årsbasis, senaste tremånadersperioden jämfört med , har priserna stigit . (Källa: SCB, Småhusbarometern, publicerad .) Utskottet kan konstatera att den globala finans- och skuldkrisen nu är inne på sitt femte år och kan sägas vara den värsta depression. har emellertid visat på en god motståndskraft genom krisen, vilket bl.a. lyfter fram i sin rapport. hör till den grupp av länder som genom hela krisen i genomsnitt haft en årlig tillväxt på . Detta kan jämföras med genomsnittet för som (20072012) ligger på eller euroområdet som haft ett genomsnitt på . Den svenska tillväxten har också varit bland de högsta i EU . En ökad osäkerhet om den globala ekonomiska utvecklingen i kombination med finanspolitiska åtstramningar inom ökade dock hushållens och företagens sparande. Den internationella konjunkturen mattades därför av ytterligare . Enligt uppgifter från IMF så minskade den globala tillväxten från 2012. Den svenska tillväxten dämpades från till . Trots förhållandevis starka position påverkades den svenska ekonomin av den svaga efterfrågan från viktiga exportmarknader. Utskottet kan emellertid notera att står fortsatt starkt i . Siffror över visar på att svensk BNP ökade jämfört med , vilket är betydligt över Europasnittet. Av uppgifterna framgår att hushållens konsumtion och lagerinvesteringar gav det största bidraget till utvecklingen. Inledningen av 2013 präglas dock av ett fortsatt svagt internationellt konjunkturläge. Detta visar såväl regeringens som och prognoser. Euroområdet befinner sig i recession med en mycket hög arbetslöshet. visar uppgifter på att tillväxten stärkts i och i stora tillväxtekonomier. Den globala efterfrågeutvecklingen bedöms dock bli fortsatt svag 2013 och 2014, trots att den globala tillväxten väntas stiga något . IMF:s prognos visar på en ökad global tillväxt från . Den låga tillväxten i omvärlden bedöms medföra att efterfrågan i den svenska ekonomin utvecklas svagt även 2013. Den svaga omvärldsefterfrågan dämpar exporten och håller tillbaka företagens investeringsplaner. indikatorer pekar också på att tillväxten i den svenska ekonomin är svagare än normalt, och indikatorer för industrin visar på att produktionen växer långsamt. Utskottet kan notera att i regeringens prognos bedöms BNP växa 2013 och 2014. Det rådande konjunkturläget i den svenska ekonomin avspeglar sig också på arbetsmarknaden. Efter en stark uppgång i sysselsättningen, mattades den av . Trots den utdragna lågkonjunkturen kan utskottet notera att antalet personer i arbetskraften har stigit. ökade arbetskraften snabbare än sysselsättningen, vilket medförde att arbetslösheten steg till 2012, vilket kan jämföras 2011. Uppgifter från SCB:s arbetskraftsundersökning visar på en svag ökning av sysselsättningen , jämfört med samma kvartal föregående år. Trenden för antalet och andelen personer i arbetskraften är enligt SCB positiv. En svag till oförändrad sysselsättning 2013 och ett ökat antal personer i arbetskraften medför att arbetslösheten bedöms komma att stiga något . I regeringens prognos beräknas arbetslösheten till 2013 och 2014. Utskottet kan konstatera att det även ligger i linje med bedömning. Jämfört med budgetpropositionen har siffrorna för arbetslösheten reviderats upp för hela prognosperioden. Enligt utskottet visar det på svårigheten i att bedöma effekterna på den svenska ekonomin när stora delar av framför allt euroområdet befinner sig i en finans- och skuldkris. Detta bekräftar inte minst uppgifterna över tillväxten som visade på en relativt stark tillväxt i förhållande till andra euroländer, trots en svag internationell efterfrågan. Viktiga faktorer för en internationell återhämtning är dock att osäkerheten runt krisen i euroområdet minskar. Beslutsfattare måste agera så att krisen långsiktigt kan hanteras. Penningpolitiken behöver få ett större genomslag, för att därmed stimulera efterfrågan. Vidare behöver tydliggöra hur finanspolitiken kommer att utformas. Detta pekar såväl IMF som på som viktiga åtgärder för en återhämtning. Enligt IMF har återhämtningen redan tagit fart, men man pekar på att den är ojämnt fördelad. Utskottet kan också notera att det finns tecken på en återhämtning i den internationella konjunkturen. Bland annat har arbetsmarknaden långsamt återhämtat sig och bostadsmarknaden förbättrats i . I väntas tillväxten växa i god takt framöver, och även i väntas vidtagna stimulansåtgärder medföra en ökad tillväxt. Enligt utskottet finns det således goda förutsättningar för en starkare global efterfrågan. Regeringens bedömning är att den internationella konjunkturen återhämtar sig 20152017. Denna bedömning ligger väl i linje med såväl som bedömningar. Utskottet kan emellertid notera att bedömning är att återhämtningen kommer något snabbare än vad regeringens och prognos visar på. I samband med att den internationella konjunkturen återhämtar sig bedöms även euroområdet återhämta sig. Återhämtningen bedöms dock bli trög. Det finns ett stort behov i många länder av att minska skuldsättningen i den offentliga sektorn, vilket medför att den offentliga sektorn och hushållen antas fortsätta att hålla ett högt sparande. Dessutom är arbetslösheten mycket hög i framför allt , vilket kan hålla tillbaka en ökad konsumtion. Den internationella återhämtningen 20152017 bedöms i regeringens prognos bidra till att den svenska ekonomin kan växa i en god takt från. 2015 och framåt. Hushållens konsumtion väntas dock bli en viktig drivkraft jämfört med tidigare konjunkturuppgångar. Eftersom kronan är stark och omvärldsefterfrågan mycket svag blir den inhemska efterfrågan viktig för återhämtningen. anser att den inhemska efterfrågan är avgörande för att upprätthålla tillväxten i den svenska ekonomin. Ett tidigare högt sparande gör att det finns goda förutsättningar för en hög konsumtionstillväxt. Uppgifter visar på att hushållens disponibla inkomster ökade i löpande priser jämfört med , vilket ökar förutsättningarna för en konsumtionstillväxt. kan dock noteras att hushållens sparkvot är fortsatt hög. Utskottet kan notera att regeringens bedömning är att läget på arbetsmarknaden förbättras 20152017 och att arbetslösheten minskar till . Konsumtionen kan därmed växa i god takt. Även BNP bedöms växa i god takt . Resursutnyttjandet stiger därför mot slutet av prognosperioden. Eftersom resursutnyttjandet är lågt i utgångsläget och tillväxten inledningsvis svag dröjer det till 2017 innan resursutnyttjandet är balanserat. Osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen är emellertid stor och riskerna för en sämre utveckling överväger. I euroområdet råder fortsatt stor osäkerhet om hur den statsfinansiella krisen kommer att utvecklas. En politisk oro i flera euroländer kan leda till att turbulensen på de finansiella marknaderna återkommer. I samband med hanteringen av krisen i euroområdet är det många parter som är involverade. Det är därmed många intressen som ska vägas samman, vilket kan vara svårt och leda till att beslut drar ut . Detta medför att krisens utveckling i euroområdet kan vara svår att förutse och därmed kan orsaka oro på de finansiella marknaderna. Sammantaget skulle detta medföra en ökad osäkerhet som håller tillbaka hushållens konsumtion och investeringar. Mot bakgrund av den rådande globala finans- och skuldkrisen vill utskottet understryka det svårbedömda läge som befinner sig i. Osäkerheten om hur den svenska och internationella ekonomin kommer att utvecklas framöver är därmed mycket stor. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet. offentliga finanser är fortsatt bland de starkaste i EU med en låg och trendmässigt fallande skuld. Utskottet delar regeringens syn att det finns ett visst utrymme att föreslå ofinansierade reformer i den kommande budgetpropositionen men att en slutgiltig bedömning får göras i budgetpropositionen. Den utdragna lågkonjunkturen bör mötas med en ansvarsfull finanspolitik som kombinerar långsiktiga reformer för jobb, företagande, tillväxt och välfärd med insatser som stöder återhämtningen, som hållbara offentliga finanser värnas. Politiken måste fortsätta att skapa fler vägar till jobb eller eget företagande för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det svenska samhället ska hålla ihop. Den höga arbetslösheten motiverar också temporära och riktade åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet för att motverka lågkonjunkturen. De fyra olika oppositionspartiernas alternativa förslag till riktlinjer avslås. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). 2.1 Propositionens förslag till riktlinjer Den ekonomiska politikens huvuduppgift är att skapa så hög varaktig välfärd som möjligt genom hållbar tillväxt, hög sysselsättning, makroekonomisk stabilitet och välfärd som kommer alla till del. Fokus i regeringens politik har legat på strukturella reformer för varaktigt högre sysselsättning och tillväxt. har klarat den ekonomiska nedgången bättre än de flesta andra länder och är ett av få EU-länder som aldrig varit föremål för underskottsförfarandet i stabilitets- och tillväxtpakten. Det finns därmed skäl att fortsätta att utforma en politik som förenar strukturåtgärder för långsiktig tillväxt, åtgärder för att motverka att arbetslösheten biter sig fast samt sunda offentliga finanser med åtgärder som håller samman samhället. Arbetslösheten antas bli något högre än vad som prognostiserades i budgetpropositionen, främst till följd av inbromsningen i omvärlden. Regeringen bedömer att arbetslösheten kommer att ligga kvar på höga nivåer . Även om BNP-tillväxten tar fart kommer det att finnas lediga resurser i ekonomin även mot slutet av prognosperioden. kommer därigenom att sedan krisen slog till ha gått igenom en period om med lågt resursutnyttjande. För att minska riskerna för att den höga arbetslösheten biter sig fast bör finanspolitiken i närtid inriktas på att stötta återhämtningen i konjunkturen, givet att tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna kan upprätthållas. Utvecklingen av de offentliga finanserna Den svaga ekonomiska utvecklingen gör att den offentliga sektorns finanser bedöms uppvisa underskott både 2013 och 2014 (se tabell 2.1). Den gradvisa återhämtningen av konjunkturen medför att det finansiella sparandet vänds till ett mindre överskott 2015. Därefter förstärks sparandet gradvis till av BNP 2017. I förhållande till budgetpropositionen har prognosen för det finansiella sparandet 20132016 reviderats ned med 1,01,av BNP . Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges, utfall , prognos för 20132017 -0,7 -1,6 -1,0 Källa: ekonomiska vårproposition. Samtliga delar av den offentliga sektorn (staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn) bedöms redovisa underskott 2013 och 2014. Förstärkningen av den offentliga sektorns finanser sker i huvudsak i staten. Ålderspensionssystemets finanser bedöms förstärkas och antas därefter i stort sett vara i balans. Den kommunala sektorn redovisar ett litet negativt finansiellt sparande, men ett positivt resultat sett över hela prognosperioden1[ Investeringar ingår som en avdragspost i det finansiella sparandet. I resultatet är investeringarna periodiserade, varför endast avskrivningarna ingår.]. Kommunsektorns finanser bedöms vara förhållandevis stabila 20132017, trots ett fortsatt svagt konjunkturläge . beräknas kommunsektorns resultat uppgå till , vilket bedöms vara i nivå med god ekonomisk hushållning. Kommunsektorns skuldsättning har ökat , bl.a. på grund av stora lånefinansierade investeringar i fastigheter och infrastruktur. Den finansiella situationen bedöms dock vara relativt stabil i sektorn, även om spridningen mellan enskilda kommuner och landsting är stor. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP , vilket ger en god marginal till referensvärdet inom EU:s på av BNP. En svagare utveckling av det finansiella sparandet bidrar till att skulden blev något större än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Sammantaget beräknas skulden öka med . Som andel av BNP minskar skulden till av BNP 2017. Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen har prognosen för statens skatteintäkter reviderats ned med , och de takbegränsade utgifterna har reviderats upp med för . Statens budgetsaldo har reviderats ned med 2013 jämfört med budgetpropositionen, vilket i huvudsak förklaras av Riksgäldens ökade upplåning i syfte att stärka valutareserv. Riksgäldens upplåning förklarar också att det finansiella sparandet i staten är betydligt starkare än budgetsaldot 2013. Upplåningen belastar endast budgetsaldot och påverkar inte det finansiella sparandet eftersom staten får motsvarande fordran på . Skatteintäkterna har reviderats ned med för åren 20142016, vilket i huvudsak förklaras av den nedreviderade prognosen över ekonomins utveckling med färre arbetade timmar. har utgifterna reviderats ned med jämfört med bedömningen i budgetpropositionen, främst på grund av att rabatterade avgift till EU beräknas återbetalas retroaktivt 2016. Tabell 2.2 Statens budgetsaldo 20122017 Miljarder kronor, utfall , prognos för 20132017 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . Källa: ekonomiska vårproposition. Uppföljning av överskottsmålet och bedömning av budgetutrymmet De framåtblickande indikatorerna, sjuårsindikatorn och det strukturella sparandet, visar att det finansiella sparandet ligger något under målets nivå 2013 och 20142[ Eftersom överskottsmålet främst utgör ett framåtblickande riktmärke för finanspolitiken följs målet i första hand upp i ett framåtblickande perspektiv. En bakåtblickande analys görs dock för att se om det funnits några systematiska fel i finanspolitiken. Som framgår av tabell 2.3 uppgick det konjunkturjusterade finansiella sparandet av BNP, vilket tyder på att det inte finns några stora systematiska avvikelser i finanspolitiken som kan påverka måluppfyllelsen framöver.]. Eftersom BNP-gapen bedöms vara stora i negativa termer under dessa år är den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn väsentligt starkare än den ojusterade, och den pekar på ett sparande i linje med eller något över överskottsmålet. Eftersom bedömningen bygger på en oförändrad finanspolitik stärks sparandet gradvis därefter så att det överstiger överskottsmålet mot slutet av perioden. Sammantaget pekar de indikatorer som används för uppföljning av överskottsmålet på att budgetutrymmet ökar men att utrymmet för ofinansierade reformer är begränsat i närtid. Till följd av den utdragna lågkonjunkturen kan det finnas skäl att använda en viss del av budgetutrymmet tidigare . Detta möjliggörs av att det finns ett stort förtroende för offentliga finanser. Som framhölls i ramverksskrivelsen (skr. 2010/11:79) kan stabiliseringspolitiska skäl motivera en temporär avvikelse från överskottsmålet, även justerat för konjunkturens inverkan, förutsatt att förtroendet för de offentliga finanserna upprätthålls. Även riskerna för svagare offentliga finanser som följer av en eventuellt sämre ekonomisk utveckling måste dock beaktas. Att använda en del av budgetutrymmet tidigare bör därför ske med försiktighet, enligt regeringen. Tabell 2.3 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP -0,7 -1,6 -1,0 -0,7 -0,4 -0,1 -2,2 -3,5 -3,3 -2,3 -1,1 -0,4 -3,2 -2,4 -2,0 -1,1 Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringens samlade bedömning är att det finns ett visst utrymme för att föreslå ofinansierade reformer i den kommande budgetpropositionen. En slutgiltig bedömning av budgetutrymmet görs dock i budgetpropositionen . Regeringens målsättning är att de offentliga finanserna ska stärkas i takt med resursutnyttjandet på ett sätt som är konsistent med överskottsmålet, förutsatt att ingen ytterligare allvarlig störning drabbar den svenska ekonomin. Även med fler åtgärder i den kommande budgetpropositionen kommer det att finnas marginaler för att möta en djupare eller mer utdragen nedgång. Det finansiella sparandet kan tillåtas sjunka ytterligare utan att den finanspolitiska hållbarheten hotas. Bedömning av utgiftstaket och 2017 Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen bedöms budgeteringsmarginalen bli något mindre 20132015 men tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i utgiftsutvecklingen, enligt regeringen. Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå bör uppgå till , vilket är högre än motsvarande bedömning som gjordes i budgetpropositionen och vårproposition. Regeringen kommer att lämna ett förslag till om nivån på utgiftstaket i budgetpropositionen . Regeringens preliminära bedömning av utgiftstaket är att det bör uppgå till . Det är högre än 2016, vilket motsvarar ungefär den genomsnittliga årliga ökningstakten sedan taket infördes . Den bedömda budgeteringsmarginalen stöder överskottsmålet. Tabell 2.4 Utgiftstak 20132017 Miljarder kronor om inget annat anges Regeringens bedömning av utgiftstak Utgiftstak, procent av potentiell BNP Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter Budgeteringsmarginal, procent av BNP Strukturellt sparande, procent av BNP Källa: ekonomiska vårproposition. Bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet Hållbarhetsberäkningar för offentliga finanser visar att den långsiktiga hållbarheten är god och i allt väsentligt oförändrad sedan föregående års beräkningar. Hållbarheten skapar en marginal för finanspolitiken att möta både den utdragna lågkonjunkturen och de ökade utgifter som följer av de demografiska förändringarna på lång sikt. står inför ett antal samhällsekonomiska förändringar som tillsammans utgör påtagliga risker för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I takt med att medellivslängden ökar är det därför viktigt med ett högt arbetskraftsdeltagande bland både kvinnor och män, såväl utrikes som inrikes födda, samt att inträdet på arbetsmarknaden tidigareläggs och utträdet senareläggs. Regeringen redovisar också aktuella utvärderingar av den långsiktiga hållbarheten i svensk finanspolitik från , , , och . Regeringen konstaterar att den svenska finanspolitiken är långsiktigt hållbar i finansiell mening enligt samtliga dessa bedömare. Regeringen betonar att hållbarhetsberäkningarna är starkt beroende av de antaganden som görs, och resultaten måste tolkas med stor försiktighet. utvecklar en ny modell för att bl.a. möjliggöra en fördjupad utvärdering av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringen redogör för tillämpningen av det finanspolitiska ramverket i en bilaga i vårpropositionen och konstaterar att det har klarat finanskrisens prövningar. Erfarenheterna visar på vikten av att det finns tydliga budgetpolitiska mål och restriktioner samt en väl utformad budgetprocess för att bevara förtroendet för de offentliga finanserna. Regeringen bedömer att den agerat i enlighet med det finanspolitiska ramverket. I budgetpropositionen uttalade regeringen att den avsåg att återkomma till med överväganden kring om det är önskvärt att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak. Regeringen bedömer att redan fastställda utgiftstak i sällsynta fall kan behöva ändras om det är en förutsättning för att lämplig stabiliseringspolitik ska kunna bedrivas. Eftersom det inte finns några formella hinder för att besluta om en ändring av ett tidigare fastställt utgiftstak medger den etablerade ordningen en sådan flexibilitet. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté för att göra en översyn av budgetprocessen i syfte att stärka det budgetpolitiska ramverket. EU:s s.k. finanspakt trädde i kraft och innehåller bestämmelser som syftar till att stärka de offentliga finanserna och samordningen av den ekonomiska politiken i euroområdet. har tillkännagivit för regeringen att en framtida bindning till finanspaktens regler ska underställas en ny prövning av (bet. 2012/13:FiU28). Regeringen skriver i vårpropositionen att den inte avser att verka för att ska bli bundet av de aktuella reglerna. Ett sådant steg bör vidare, enligt regeringen, kunna tas först efter godkännande. Remitterade och aviserade skatteförslag I anslutning till den ekonomiska vårpropositionen har en särskild promemoria med ett antal skatteförslag remitterats.