bet · H001SfU8 · 2013-06-04 00:00:00 — Frågan om det finns anledning att göra några ändringar i gällande regler om ideellt skadestånd för kränkning är en principiell fråga som inte bör begränsas till anställning av utlänningar som inte har tillstånd att vistas i . Utskottet ställer sig således inte bakom motion 2012/13:Sf9 (V) yrkande 2 som därmed avstyrks. I likhet med sin inställning i det av godkända betänkandet 2012/13:SfU7 Migration och asylpolitik anser utskottet att bör avslå motion 2012/13:Sf9 (V) yrkande 1 om att straffet för den som arbetar illegalt ska avskaffas. Motionsyrkandet avstyrks således. När det gäller de övriga lagförslagen kan utskottet inte komma till någon annan slutsats än att de är ändamålsenliga och lämpliga för att genomföra sanktionsdirektivet. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom motion 2012/13:Sf11 (SD) yrkandena 1, 2, 4, 5, 9 och 10 som därmed avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag med den ändringen att tidpunkten för ikraftträdandet bör bestämmas till . Härigenom kan kungörandet av de antagna lagarna ske före ikraftträdandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Minimilön, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf10 av (S). Vi anser att det av flera skäl vore olyckligt att föra in minimilönebegreppet i den lagstiftning som föreslås. Bland annat råder det mellan exempelvis LO och delade meningar om vad detta begrepp innebär. I enlighet med sanktionsdirektivet är det fullt möjligt att, som utredaren i betänkandet SOU 2010:63 föreslår, låta lönen och ersättningen bestämmas i enlighet med ett tillämpligt svenskt kollektivavtal. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag till lydelse av 5 § 1 lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av utlänning som inte har rätt att vistas i enligt följande: den avtalade lönen eller ersättningen anses motsvara den lön eller ersättning som följer av ett tillämpbart svenskt kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Fråntagande av offentligt stöd m.m. i vissa fall, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf11 av (SD) yrkande 3. Den största risken med att anställa illegal arbetskraft är att svarta dumpade löner kommer att utbetalas och detta gäller oavsett om den anställde har tillstånd att vistas i eller inte. Avsaknaden av arbetstillstånd ska därför vara avgörande för om sanktionen ska utdömas. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om att sanktionen fråntagande av rätten till offentligt stöd, bidrag och andra förmåner även ska gälla då en arbetsgivare har anställt en utlänning som har tillstånd att vistas i landet men som saknar arbetstillstånd. Presumtion för arbete, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag när det gäller 5 § 2 lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av utlänning som inte har rätt att vistas i . 2012/13:Sf11 av (SD) yrkande 7 och avslår proposition 2012/13:125 punkt 1 i denna del. Regeln om presumtion för ett arbetsförhållande om tre månaders heltidsanställning kan leda till att en arbetstagare får en lön som han eller hon inte har tjänat in, t.ex. vid säsongsanställning. Regeringens förslag i denna del bör därför avslås. Lönegaranti, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf11 av (SD) yrkande 8. Avtalet mellan arbetsgivare och olagligt anställda utlänningar har slutits på osedliga grunder. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om att sådan ersättning inte ska omfattas av lönegarantilagen. Inspektioner m.m., punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf11 av (SD) yrkandena 11 och 13. När det gäller inspektioner måste dessa vara omfattande. kontrollanter bör få befogenheter att utföra arbetsplatskontroller och att utdela ekonomiska sanktioner på plats. Polisen bör främst fokusera på undersökningar av vissa riskbranscher. bör få ökade anslag för att kunna bedriva inspektioner i riskbranscher och hantera anmälningar från . Regeringens antagande att det räcker med 68 årsarbetskrafter är en grov underskattning. Regeringen bör återkomma till med förslag om inspektioner och ökade anslag. Skadestånd m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf9 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Arbetsgivarna bör bära hela straffansvaret för själva anställningen. Det skulle förbättra papperslösas möjligheter att kräva löner och arbetsvillkor i enlighet med lagar och avtal och att utnyttja rätten att få skadestånd och ersättning. Regeringen bör återkomma med lagförslag om att avkriminalisera papperslösa som försörjer sig genom att arbeta och om skadestånd för kränkande behandling. Övrigt om genomförande av sanktionsdirektivet, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf11 av (SD) yrkandena 1, 2, 46, 9, 10 och 12. För är det viktigt att inte bara skydda som nation från missbruket att utnyttja olaglig arbetskraft från tredjeländer, utan även individen och våra rättsregler. Det är viktigt att sanktionsdirektivets bestämmelser genomförs på ett sådant sätt att konsekvenserna av att bli ertappad för brottet blir större än de vinster ett företag kan göra genom att använda illegal arbetskraft. Annars kommer problemet med illegal arbetskraft aldrig att försvinna. Det huvudsakliga syftet med sanktionsdirektivet är att avskräcka ohederliga företagare från att med slavlöner anställa och i vissa fall importera illegal arbetskraft. Den finansiella sanktionen den särskilda avgiften ska därför vara betydligt strängare än vad regeringen har föreslagit. Arbetsgivare som har illegal arbetskraft anställd ska betala en avgift på ett prisbasbelopp. Vid anställningar ska avgiften vara två prisbasbelopp och vid längre anställningar tre prisbasbelopp. Även fängelsestraffet för aktuella arbetsgivare bör vara strängare än vad regeringen har föreslagit för att den avskräckande effekten ska uppnås. Straffskalan bör vara fängelse från till . I normalfallet bör straffet vara fängelse . I lagen om offentlig upphandling bör det förtydligas att en arbetsgivare som fällts för brott mot att anställa en utlänning som vistas olovligen i ska fråntas rätten att delta i offentlig upphandling . Det bör vidare lagregleras att den arbetsgivare som har belagts med sanktionsavgift för anställning av arbetskraft som vistas olagligt i landet eller som inte fullgjort sina åligganden beträffande kostnader för återsändande till hemlandet får uteslutas från att delta i en offentlig upphandling. Ovanstående ska gälla även om en företrädare för en juridisk person har gjort sig skyldig till något av ovanstående. En arbetsgivare som har anställt en utlänning som vistas olagligt i ska kunna få sitt tillstånd att bedriva tillståndspliktig verksamhet återkallat. Denne bör även kunna vägras eller fråntas F-skattsedel. Även dessa sanktioner ska omfatta juridiska personer. Regeringen föreslår att uppdragsgivare ska ha ett subsidiärt ansvar med avseende på bl.a. lön och annan ersättning då båda har genomfört otillräckliga kontroller. Detta undergräver hela tanken bakom sanktionsdirektivet. Åtgärderna måste avskräcka solidariskt och således avse båda. Beträffande möjligheten att få ytterligare tillfälligt uppehållstillstånd ska en gräns på en månad införas. Vid behov ska uppehållstillståndet kunna förlängas med högst en månad i taget. När utredningsledaren anser att förhör har hållits och bevisning blivit dokumenterad i tillräcklig omfattning ska utlänningen återföras till sitt hemland. Kostnaderna för den anställdes återvändande till hemlandet är väsentligt högre än vad regeringen har antagit, vilket har visat. Arbetsgivaren bör därför utöver den särskilda avgiften stå för återvändandekostnaderna för såväl den anställde som för eventuella familjemedlemmar och släktingar som har följt med till . I första hand bör inrätta en offentlig förteckning över arbetsgivare som är juridiska personer och som har begått någon överträdelse enligt sanktionsdirektivet. Förteckningen ska kunna utgöra en del av underlaget i samband med beslut om offentlig upphandling inom EU och vid ansökan om offentliga förmåner, stöd eller bidrag. En gallring av uppgifterna bör ske . Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vad som anförs i reservationen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:125 Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare: antar regeringens förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av utlänning som inte har rätt att vistas i . antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 2012/13:Sf9 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att avkriminalisera papperslösa som försörjer sig genom att arbeta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att papperslösa som försörjer sig genom att arbeta ska kunna få skadestånd för kränkande behandling. 2012/13:Sf10 av (S): antar regeringens förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i med den ändringen att 5 § får den lydelse som anges i motionen. 2012/13:Sf11 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nivån på de ekonomiska sanktionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fängelsestraff. begär att regeringen ändrar sina ställningstaganden när det gäller fråntagande av rätten till offentligt stöd, bidrag och andra förmåner om arbetaren har tillstånd att vistas i landet men inte har arbetstillstånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fråntagande av rätten att delta vid offentliga upphandlingar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återkallad F-skatt och förbud mot tillståndspliktig verksamhet vid lagöverträdelser enligt sanktionsdirektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om solidariskt ansvar mellan arbetsgivaren och arbetsgivarens uppdragsgivare. avslår regeringens förslag om en presumtion för ett arbetsförhållande om tre månaders heltidsanställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om lönegaranti. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillfälligt uppehållstillstånd då de för utredningen relevanta illegala arbetarna samarbetar med polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kostnaderna för den illegala arbetarens återvändande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inspektioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett register för lagförda i enlighet med sanktionsdirektivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få ökade anslag för att kunna bedriva inspektioner i riskbranscher och hantera anmälningar från . Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare beslutade att ge arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2012/13:125 Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare och de tre motioner som har väckts med anledning av propositionen, i de delar som berör utskottets beredningsområde. begränsar sig i yttrandet till förslag i propositionen och motionerna som rör frågor om begreppet minimilön, presumtionsregeln om tre månaders arbete och lönegaranti. Utskottet tillstyrker regeringens proposition 2012/13:125 och avstyrker motionerna 2012/13:Sf10 (S) och 2012/13:Sf11 (SD) i de delar som berör utskottets beredningsområde. I yttrandet finns två avvikande meningar (S och SD). De förslag som läggs fram i propositionen avser genomförande av och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (sanktionsdirektivet). Syftet med sanktionsdirektivet är att motverka olaglig invandring till Europeiska unionen. I direktivets artikel 1 anges att det därför i direktivet fastställs gemensamma minimistandarder för sanktioner och åtgärder som medlemsstaterna ska tillämpa gentemot arbetsgivare som överträder förbudet att anställa tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i landet. Av artikel 3 framgår att medlemsstaterna ska förbjuda anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i landet och att överträdelser av förbudet ska bestraffas med de sanktioner och åtgärder som fastställs i direktivet. Medlemsstaterna ska enligt artiklarna 5, 10 och 12 vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att överträdelse av förbudet för arbetsgivare att anställa tredjelandsmedborgare som saknar rätt att vistas på territoriet ska bli föremål för effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. Sanktionerna består av finansiella sanktioner (artikel 5), straffrättsliga sanktioner (artikel 10), ansvar och sanktioner för juridiska personer (artiklarna 11 och 12) och vissa andra åtgärder (artikel 7). Vid en överträdelse av förbudet ska en arbetsgivare även ansvara för betalning av eventuella innestående ersättningar för utfört arbete till tredjelandsmedborgare som vistats i landet utan tillstånd samt ansvara för betalning av innestående skatter och sociala avgifter. Såvida inte arbetsgivaren eller arbetstagaren kan bevisa motsatsen, ska den överenskomna ersättningen presumeras ha varit åtminstone lika hög som minimilönen enligt tillämplig nationell lagstiftning, kollektivavtal eller i enlighet med etablerad praxis i den relevanta branschen och anställningsförhållandet presumeras ha varat (artikel 6). I lönegarantilagen (1992:497), som gäller både vid konkurs och vid företagsrekonstruktion, finns bestämmelser om att staten kan gå in och betala ersättning till en arbetstagare i form av lönegaranti för en förmånsberättigad lönefordran. I proposition 2012/13:125 Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare föreslår regeringen lagändringar i bl.a. utlänningslagen (2005:716) för genomförandet av sanktionsdirektivet. Regeringen föreslår även att det införs en särskild lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i . Regeringen bedömer att utlänning är det begrepp, till skillnad från tredjelandsmedborgare som används i direktivet, som ska användas vid genomförandet av direktivet i svensk lagstiftning. I den särskilda lag som föreslås regleras bl.a. direktivets krav på rätten för utlänningar som saknat rätt att vistas i att få lön och annan ersättning för utfört arbete. Enligt 5 § första punkten ska vid tvist mellan en utlänning och en arbetsgivare om innestående ersättning införas en presumtion om att lönen anses motsvara den minimilön som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Enligt 5 § andra punkten ska en presumtion också gälla om att tre månaders heltidsarbete har utförts. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Av de tre motioner som väckts med anledning av propositionen kommittémotion 2012/13:Sf9 av m.fl. (V), motion 2012/13:Sf10 av (S) och motion 2012/13:Sf11 av (SD) är det endast de två sistnämnda som innehåller yrkanden som berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. (S) behandlar i motion 2012/13:Sf10 regeringens förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i . Motionären noterar att regeringen föreslår att presumtionsregeln i 5 § första punkten ska ha lydelsen att lön eller ersättning ska motsvara minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Motionären noterar även att regeringen anser att begreppet minimilön ska sammanfalla med samma begrepp i utstationeringslagen och därmed tolkas i enlighet med utstationeringsdirektivet. Motionären anser att det vore olyckligt att införa begreppet minimilön i lagen. Enligt motionären bör lydelsen i 5 § första punkten vara den som föreslagits i (SOU 2010:63), nämligen att den avtalade lönen eller ersättningen anses motsvara den lön eller ersättning som följer av ett tillämpbart svenskt kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Motionären anser därför att regeringens förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i ska antas med den ändringen att 5 § får den lydelse som anges i motionen. (SD) påpekar i motion 2012/13:Sf11 att presumtionsregeln för ett arbetsförhållande om tre månaders heltidsanställning kan leda till att en arbetstagare får lön som han eller hon inte har tjänat in. Det föreslås därför att regeringens förslag om en presumtionsregel i denna del ska avslås (yrkande 7). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att illegalt anställda inte ska omfattas av lönegarantilagen (yrkande 8). Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringens förslag i proposition 2012/13:125 berör ett område av stor betydelse i vårt samhälle. För att försäkra sig om att människor behandlas med respekt och värdighet på arbetsmarknaden är det viktigt att ha ett regelsystem som ser till att oseriösa arbetsgivare drabbas av sanktioner. De ändringar som föreslås i propositionen föranleds av ett EU-direktiv. Det föreligger alltså en skyldighet för att anpassa de nationella bestämmelserna till sanktionsdirektivet. Utskottet begränsar sin behandling till de förslag i propositionen och motionerna som är kopplade till dels förslaget om en lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistats i , dels lönegarantilagen. Förslaget till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i Sanktionsdirektivet innehåller bl.a. bestämmelser om att en utlänning som inte har haft rätt att vistas i ett land, men som arbetat under sin olagliga vistelse i landet, har rätt till eventuell innestående ersättning från arbetsgivaren. Utskottet noterar att regeringen föreslår att bestämmelserna ska genomföras genom en ny lag, tillsammans med vissa andra frågor som direktivet ger upphov till. Utskottet välkomnar att lagstiftning införs på området. En uttrycklig lagbestämmelse som fastställer utlänningars rätt till innestående ersättning innebär, som påpekas i propositionen, bl.a. att den rättsliga följden på området blir klar och tydlig samt att personer som berörs ges möjlighet att få full kännedom om sina rättigheter och skyldigheter. Enligt utskottets uppfattning är det lämpligt att lagstiftningen i denna del genomförs genom en särskild lag. Artikel 6.1 a i sanktionsdirektivet innehåller krav på att innestående ersättning ska presumeras ha varit av viss nivå. (S) föreslår i motion 2012/13:Sf10 att presumtionsregeln vid genomförandet av direktivet i svensk lag ska få den lydelse som föreslagits i (SOU 2010:63). Lydelsen skulle därmed få utformningen att lönen eller ersättningen anses motsvara den lön eller ersättning som följer av ett tillämpbart kollektivavtal i stället för den i propositionen föreslagna lydelsen minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal. Utskottet kan inte dela uppfattningen att den lydelse som föreslås i propositionen skulle vara problematisk. Vad gäller begreppet minimilön, som är det begrepp som används i sanktionsdirektivet, redogörs det grundligt i propositionen för vad som innefattas i begreppet (se s. 120 f). Betydelsen av begreppet är även tänkt att sammanfalla med begreppet minimilön i 5 a § utstationeringslagen varför ledning bör sökas även i förarbetena till den lagen (se prop. 2009/10:48 s. 57 f). Enligt utskottets mening får den lydelse som regeringen föreslagit i 5 § första punkten i den nya lagen om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistats i anses vara väl lämpad både för att motsvara direktivets krav och för att passa in i den svenska lagstiftningen på området. Utskottet vill även framhålla att genomförandet av sanktionsdirektivet i den ordning som föreslås inte kan anses föregripa det arbete som sker i den parlamentariska kommitté som har fått i uppdrag att utvärdera om tillämpningen av lex fungerar så att skyddet för utstationerade arbetstagares villkor kan säkerställas. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Artikel 6.3 i sanktionsdirektivet ställer krav på en presumtionsregel om att ett anställningsförhållande för en utlänning som vistats olagligt i landet ska uppgå . (SD) vänder sig i ett motionsyrkande mot att det i propositionen föreslås att en bestämmelse med en presumtion om tre månaders heltidsanställning ska införas i lagen. Motionären vill avslå regeringens förslag i denna del. Utskottet instämmer dock i regeringens bedömning att presumtionsregeln i denna del, som slås fast i sanktionsdirektivet, måste införas eftersom det i svensk rätt inte finns någon motsvarighet till bestämmelsen. Utskottet delar även bedömningen att presumtionen bör avse tre månaders heltidsarbete för att den ska få avsedd effekt. Såväl utlänningen som arbetsgivaren har möjlighet att föra bevisning som leder till att anställningstiden bedöms vara en annan än vad som anges i presumtionsregeln. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag om lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistats i och anser att propositionen bör bifallas i denna del och att här behandlade motioner bör avslås. När det gäller motionsyrkandet om att olagligt anställda personer inte ska omfattas av lönegarantilagen konstaterar utskottet att det är en fråga som inte uttryckligen behandlas i den aktuella propositionen. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att med anledning av genomförandet av sanktionsdirektivet eller av andra skäl undanta den grupp av arbetstagare som här är aktuella från att omfattas av lönegarantilagen. Utskottet anser därför att även motionsyrkandet om lönegarantilagen bör avslås. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare () (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regeringen föreslår i proposition 2012/13:125 bl.a. en särskild lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete som utförts av en utlänning som inte har rätt att vistas i . Regeringen föreslår att begreppet minimilön ska användas i den nya lagen. Av propositionen framgår även att begreppet minimilön ska sammanfalla med begreppet minimilön i utstationeringslagen och att det därmed ska tolkas i enlighet med utstationeringsdirektivet.