bet · H001FiU25 · 2013-03-18 00:00:00 — För att få en överblick över vilka konsekvenser åtgärder och beslut som finns med i stadsbudgeten får för barn bör redovisas i samband med budgeten i form av en barnbilaga. Redovisningen bör gälla alla beslut som i bred bemärkelse påverkar barns livsvillkor. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om en barnbilaga i statsbudgeten. Pris- och löneomräkningen i staten, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi251 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Fi273 av och (båda S). Systemet med pris- och löneomräkning infördes som en följd av övergången till mål- och resultatstyrning. Systemet är ett generellt system med en automatisk beräkning. Det tar inte hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen. Den grundläggande orsaken till att modellen infördes var att lönerna inom den statliga sektorn skulle ha en följsamhet gentemot andra sektorer på arbetsmarknaden. Löneutvecklingen i staten ska genom denna metod inte vara vare sig högre eller lägre. I en situation då många tjänsteyrken, som exempelvis telefonförsäljning, växer i omfattning och i viktiga avseenden industrialiseras, skapas det en situation där kraven på rationalisering i den statliga sektorn blir orimliga. Den nuvarande omräkningsfaktorn är okänslig för de stora skillnaderna när det gäller produktivitetstillväxten inom tjänstesektorn. Den riskerar i praktiken att bidra till en successiv urholkning av de offentliga verksamheterna. Det behövs mot denna bakgrund ett nytt system för pris- och löneomräkningen och att begär att regeringen ska återkomma med förslag på hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än med syfte att motverka urholkningen av verksamhetsanslagen i budgeten. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om pris- och löneomräkningen i staten. Behov av ny statistik, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi256 av (SD) och 2012/13:Fi276 av (S). En stor del av det ekonomiska biståndet går till utrikes födda. Till viss del förs redan statistik som visar hur stor andel av det ekonomiska biståndet som fördelas på inrikes respektive utrikes födda. Däremot förs inte mer en detaljerad statistik om t.ex. bakgrund och utbildning för dem som tar emot bistånd. För att politiken lättare ska kunna analysera orsakerna till att vissa människor blir beroende av ekonomiskt bistånd och vilka grupper som är mest utsatta, bör det statistiska underlaget förbättras. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om behovet av ny statistik. Staten som arbetsgivare, punkt 2 (V) (V) anför: har i andra sammanhang lagt fram förslag och motionerat om hur föräldraansvaret kan delas lika mellan föräldrarna. Att fördela ansvaret för hem och barn är en av de mest centrala jämställdhetsfrågorna (jfr mot. 2012/13:Sf297). Det är väl belagt att det ojämna uttaget av föräldraledigheten har negativa effekter på kvinnors löneutveckling och anställnings- och arbetsvillkor. Jag anser att föräldraförsäkringen bör individualiseras genom lag så att antalet dagar delas lika mellan föräldrarna utan möjlighet till överlåtelse. Undantag ska göras för ensamstående föräldrar. Dessutom bör taket i föräldraförsäkringen höjas. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2011/12:So494 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statsbudgeten ska kompletteras med en barnbilaga. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi202 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en . 2012/13:Fi204 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk ägandeutredning. 2012/13:Fi216 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att använda metoden Social return on investment (SROI) för att få ett helhetsresultat av de offentligt finansierade verksamheter som finns inom välfärdssektorn. 2012/13:Fi217 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en förändring i lagstiftningen rörande universitetens och högskolornas möjligheter att äga sina fastigheter. 2012/13:Fi222 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri tillgång till offentliga data. 2012/13:Fi224 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en expertgrupp för effektivisering av kostnader, med inspiration från den modell som införts i . 2012/13:Fi227 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att i regleringsbrevet för de statliga bolagen och verksamheterna införa rökfri arbetstid för de anställda. 2012/13:Fi233 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur ekonomiskt hållbara våra offentligfinansierade välfärdssystem är och när gränsen för det offentliga åtagandet kan bli ifrågasatt och vilka lösningar vi då är beredda att diskutera för att lösa detta. 2012/13:Fi237 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig osund konkurrens. 2012/13:Fi241 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mätetal ska införas i samtliga offentligt finansierade verksamheter. 2012/13:Fi242 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtida utmaningar. 2012/13:Fi243 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av tjänstepension på lönebeskedet. 2012/13:Fi251 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer med förslag på hur pris- och löneomräkningen kan utformas på ett mer rättvist sätt än i syfte att motverka urholkningen av verksamhetsanslagen i budgeten. 2012/13:Fi256 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga och utöka det statistiska underlaget kring utbetalningar av ekonomiskt bistånd samt att regeringen återkommer till med ett förslag för hur detta kan åstadkommas. 2012/13:Fi265 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera ett utvecklingsprogram för att främja användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster. 2012/13:Fi273 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över löne- och anslagssystemet i staten. 2012/13:Fi276 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gröna nationalräkenskaper. 2012/13:Fi279 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta statliga myndigheter gå före när det gäller att erbjuda anställda upp till fortsatt anställning. 2012/13:Fi286 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statlig förvaltning. 2012/13:Fi297 av Per och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tydligt bör ge berörda statliga myndigheter i uppgift att samarbeta med kommuner och landsting som vill göra sociala investeringar. 2012/13:C421 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Akademiska Hus och lärosätenas roll i bostadsförsörjningen. 2012/13:Fö219 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska överlämna värdefulla naturområden i till . 2012/13:Sf386 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppmana statliga myndigheter att främja ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen bland sina anställda. 2012/13:So201 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statsbudgeten ska kompletteras med en barnbilaga. 2012/13:Ub385 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra statliga myndigheter, verk och företag till rökfria arbetsplatser genom regleringsbrev och ägardirektiv. 2012/13:T301 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta intäkterna från försäljningarna av statliga bolag investeras i infrastruktur såsom Norrbotniabanan, och andra viktiga infrastrukturobjekt som saknar finansiering. 2012/13:N369 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statliga inkomster som kommer av aktieutdelningar från statliga bolag eller försäljning av statlig egendom ska användas till att utöka det statliga engagemanget i viktiga svenska samhällsfunktioner. 2012/13:A386 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsintegrering av den statliga budgeten och jämställdhetskonsekvensbeskrivningar av politiska reformer. 2012/13:A393 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett kompetensutvecklingsprogram kan utformas för att offentligt anställda ska kunna läsa sfi inom ramen för sin anställning. Vi ska nu debattera ett antal motioner från allmänna motionstiden inom områdena statlig förvaltning och statistik. De motioner vi socialdemokrater har valt att lyfta fram rör användarperspektiv och design i offentlig verksamhet, etiskt förhållningssätt i staten samt försäljning av naturområden i Stockholms skärgård.Fru talman! Det är anmärkningsvärt hur den digitala utvecklingen som på så många sätt har förändrat vår privata tillvaro har satt så få avtryck i andra viktiga delar i våra liv som förskola, skola, sjukvård eller omsorg om våra äldre.Det gäller tekniken som vi använder när vi bygger lokalerna och husen. Vi använder ny avancerad teknik för styrning av el, luft och vatten till våra skolor, vårdlokaler och äldreboenden. Men mycket lite av den nya tekniken används av och kommer till dem som använder sig av eller finns i husen. Användarperspektivet har i princip lämnats åt sidan.Vården har kommit längst, och skolan har också kommit en liten bit på väg. Men det finns fortfarande mycket kvar att göra. Vi menar att staten borde initiera ett utvecklingsprogram för att främja just användarperspektivet i den offentliga verksamhetens tjänster. Vi ser inte att E-delegationen, som nämns i betänkandet, har just det användarperspektiv som efterfrågas i motionen.Fru talman! Som förtroendevald eller anställd i offentlig förvaltning måste vi alltid värna medborgarnas förtroende. Staten och dess myndigheter måste vara föregångare och leva upp till det som beslutar när det gäller ekonomisk redovisning och momsredovisningar och leva upp till lagen om offentlig upphandling.När det begås uppenbara felaktigheter på departement och myndigheter, och när det är tydligt att man inte använder skattemedel på ett ansvarsfullt sätt, tappar medborgarna självklart förtroendet för statsförvaltningen.Det projekt om offentligt etos och värdegrundsfrågor i statsförvaltningen som genomförts har uppenbart inte gett de resultat som man förväntat sig och hoppats på då 2011 och 2012 var år av ytterst tvivelaktiga personalfester, förvånansvärt stor internrepresentation, resor och lyxiga luncher och middagar både på vissa departement och på myndigheter.Att detta uppdagas efter granskning av medierna förstärker bilden av att det finns ett tydligt behov av mer än det genomförda projektet. Därför föreslår vi att staten bör ta fram en ekonomihandbok och ett etiskt förhållningssätt för statsförvaltningen och myndigheterna.Det borde vara i allas intresse att återfå medborgarnas förtroende som har gått förlorat. Jag har väldigt svårt att förstå hur man från majoriteten inte ser behovet av förändring och ytterligare riktlinjer efter det som uppdagades på Näringsdepartement, , och talman! Få områden i är så eftertraktade för rekreation och friluftsliv som . Därför beslutade den tidigare socialdemokratiska regeringen att ett tjugotal av områden var viktiga att hålla öppna för allmänheten och det rörliga friluftslivet. De skulle därför fortsätta att ägas av staten och vara öppna för allmänheten då Försvarsmakten inte längre hade användning för marken efter försvarsbeslutet 2004.Områdena listades därför i den statliga skärgårdsutredningen. Det här är områden som i vissa fall har hyrts eller arrenderats som säljs till marknadspris. I många fall är det områden som borde anses vara värda att behålla i statlig ägo, det vill säga framför allt hos , eller föras över till göras om till naturreservat.Ett tiotal unika områden i är nu ute på försäljning. Oron är naturligtvis stor för hur allemansrätten och strandskyddet kommer att påverkas. Vi menar att man är det med all rätt då vi ser hur tillgängligheten till unika områden redan nu begränsas genom privat ägande och att strandskyddet inte alltid beaktas på det sätt som man hade kunnat önska när bygglov beviljas.Skärgårdsstiftelsen är beredd att ta över förvaltningsansvaret och ägandet av marken som inte är bebyggd eller indelad i tomter. Den är även beredd att åta sig kostnaden för förvaltningen och den långsiktiga skötseln av marken. Övriga områden kan ägas av Naturvårdsverket.Vi menar att regeringen har ett ansvar att inte sälja ut områden som har varit helt skyddade genom statligt ägande. Innan man säljer bör man återigen undersöka vilka öar eller fastigheter som är skyddsvärda och inte bör säljas.Dessa värden måste också anses viktigare än de kronor en försäljning kan komma att ge statskassan även om det naturligtvis är många vi talar om i Stockholms skärgård.Det finns pengar att spara. I betänkandet lyfter majoriteten fram avsättning av skyddsvärd skog som ett argument för att sälja öar i . För mig haltar den argumentationen. Att välja att behålla mark och bidra till att uppfylla mål att skydda mark enligt FN-överenskommelsen är troligen ett bättre ekonomiskt alternativ än att köpa in annan skyddsvärd mark eftersom staten då måste betala över marknadsvärdet.Vi stödjer naturligtvis alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall på reservationerna 4 och 7. Vi ska här debattera frågor som rör hur den statliga förvaltningen kan användas för att nå viktiga samhällsmål.Jag vill börja med ett viktigt samhällsmål som handlar om att studenter ska kunna få en egen bostad och välja den utbildning som passar dem oberoende av hur bostadssituationen på den aktuella orten ser ut. Så är det tyvärr inte . är bristen på studentrum akut på många studentorter runt om i Sverige.Studenter tvingas tacka nej till studieplatser på grund av att de inte lyckas få tag på en bostad och kan därmed inte få den utbildning som passar dem och som skulle ge dem störst chans att få ett arbete och komma in på arbetsmarknaden.Som vi ser det behövs fler krafter och mer kapital frigöras för att skapa fler studentbostäder i . Vi har därför föreslagit att man ska ge direktiv till så att det får möjlighet att tillhandahålla studentbostäder och också är skyldigt att upplåta sin mark för detta där det är lämpligt.Vi tycker också att de lärosäten som så önskar borde tillåtas att investera i studentfastigheter. Det görs som vi ser det i alldeles för liten utsträckning. Jag yrkar därför bifall till vår reservation nr 6 i detta ärende.Ett annat viktigt mål som länge har kämpat för i samhället är att vi ska nå ett jämställt samhälle där män och kvinnor har samma möjligheter och samma skyldigheter. Ända sedan bildades har det varit självklart för oss att vi ska jobba mot ett jämställt samhälle. Vi har också försökt att själva föregå med gott exempel genom att ha lika många kvinnor som män på våra listor och att alltid ledas av ett kvinnligt och ett manligt språkrör.Den norm som vi har infört i vårt eget parti vill vi också se genomföras i samhället i övrigt. Men tyvärr är det väldigt långt kvar innan samhället kan kallas jämställt. Här behövs uppenbart insatser göras för att öka takten i jämställdhetsarbetet.Skillnaden mellan män och kvinnor syns tydligt i många aspekter. Det handlar om uttaget av föräldraförsäkring, vården av sjukt barn och att man kan se skillnaden i lönekuvertet varje månad.Ett väldigt tydligt exempel är att skillnaden i nettoinkomst mellan kvinnor och män är väldigt stor och har ökat kraftigt som den borgerliga regeringen har suttit vid makten.Under ett år har inkomstskillnaderna mellan gruppen män och gruppen kvinnor i genomsnitt ökats . Sammanlagt är det nu i skillnad i nettoinkomst för en genomsnittlig man och en genomsnittlig kvinna i . Det är en skillnad som ger dramatiska effekter i möjligheterna att välja inriktning i sitt liv och fritt kunna bestämma inriktning.Från sida anser vi att den statliga budgeten måste främja en jämställd samhällsutveckling. Därför vill vi att jämställdhet ska integreras på alla områden i budgeten. På papperet ska jämställdhetsintegrering användas i . Men det är tyvärr lätt att se att den strategin inte används på ett systematiskt sätt.Det saknas konkreta jämställdhetspolitiska mål, indikatorer och en kvalitativ metod för analys, uppföljning och utvärdering. Resultatet syns i dålig jämställdhet inom bland annat arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och inte minst föräldraförsäkringen.Från sida anser vi att det är hög tid att införa en lag om jämställdhetsintegrering i statens budget. En sådan lagstiftning skulle säkerställa att myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering verkligen sker och att det sker strukturerat så att de jämställdhetspolitiska målen kan nås. Dessa mål har vi ställt oss bakom här i med bred enighet. En sådan reform skulle inbegripa att ett jämställdhetsråd bildas. Det skulle bidra med expertis och bedöma effekterna av reformer på gruppen kvinnor respektive gruppen män.En bärande del i ett strategiskt jämställdhetsarbete är att göra jämställdhetskonsekvensbeskrivningar för att utvärdera större politiska reformer. På samma sätt som miljölagstiftningen föreskriver en miljökonsekvensbeskrivning om man ska bygga infrastruktur eller om man ska införa miljöfarliga verksamheter tycker vi att det är rimligt att effekterna på jämställdheten utreds noga vid större reformer.Ett exempel där en tydlig jämställdhetsredovisning borde ha gjorts är när jobbskatteavdraget genomfördes av den sittande regeringen. Det är tydligt att effekterna av jobbskatteavdraget har blivit att det har gynnat gruppen män mer än gruppen kvinnor. Det har på många sätt försvårat och försenat jämställdhetsarbetet i samhället.Herr talman! Många studier visar att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor ökar, och de ökar allra mest när man får barn. Eftersom kvinnor tar ut mer föräldraledighet än män halkar de efter i karriären och i lönesättningen. I går kom TCO:s pappaindex för . Det visar tydligt att utvecklingen fortfarande går alldeles för långsamt när det gäller att minska skillnaderna i uttag av föräldraförsäkring. av föräldraledigheten togs ut av pappor, och resten togs ut av mammor.Med den takt som gäller i arbetet med att få fler pappor att ta ut mer av föräldraförsäkringen skulle det ta innan föräldraledigheten delas lika mellan kvinnor och män. Det är inte en acceptabel utveckling, som vi ser det. Vi måste se till att utvecklingen går betydligt snabbare än så. har föreslagit en tredelad föräldraförsäkring där en tredjedel tas ut av mannen, en tredjedel tas ut av kvinnan och en tredjedel kan fördelas lika. Det skulle vara en välkommen reform som skulle kunna få snabba effekter på fördelningen av uttaget av föräldraledighet. Utan denna typ av reformer kommer vi tyvärr att få vänta alldeles för länge på att få ett jämställt samhälle och mer lika och rimliga löner mellan kvinnor och män.Tidigare har haft riktlinjer att verka för ett mer jämställt uttag av föräldradagarna. Det har , förvånansvärt nog, regeringen steg för steg tagit bort. I stället för att verka för ett mer jämställt uttag av föräldraledigheten framhåller man föräldrarnas val och blundar tyvärr för att man därmed skapar ett mer ojämställt samhälle. Egentligen bygger reglerna i föräldraförsäkringen på att hälften av dagarna ska tillfalla vardera föräldern, men eftersom dagar fritt kan överlåtas blir uttaget för kvinnor betydligt högre. Ungefär tre fjärdedelar av dagarna tas ut av kvinnor.Tydliga direktiv till att verka för ett mer jämställt uttag skulle kunna få stor effekt. Jag är därför bekymrad över att regeringen har tagit bort den styrning som har funnits för att få att jobba med dessa frågor. Regeringen borde vara tydlig och uppmana statliga myndigheter att främja ett mer jämställt uttag bland sina anställda.Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 1 om jämställdheten i regeringens arbete. I betänkandet behandlas ett 30-tal motioner från den allmänna motionstiden som rör statlig förvaltning och statistik. Jag tänker uteslutande beröra en sverigedemokratisk motion, och därmed också en reservation, som rör just statistik.För att kunna utvärdera och eventuellt omvärdera, utforma och fatta kloka politiska beslut krävs ett så bra beslutsunderlag som möjligt. Där är inte minst statistik ett bra instrument för att bedöma nuläget, men också för att kunna utvärdera den förda politiken.Vi för omfattande statistik inom i stort sett samtliga samhällsområden, inte minst av just dessa orsaker. Vi för också statistik över ekonomiskt bistånd eller vad som tidigare kallades socialbidrag.Vi för statistik över vilka som får ekonomiskt bistånd baserat på bland annat kön och olika åldersgrupper och på om man är ensamstående, sambo eller gift. Den baseras också på om man är född i eller utrikes född. Men vi menar att detta inte är ett tillräckligt bra underlag för att fatta väl genomtänkta politiska beslut.Herr talman! En stor del av det ekonomiska biståndet går till utrikes födda. Till viss del förs redan statistik som visar hur stor andel av det ekonomiska biståndet som fördelas på inrikes respektive utrikes födda. Däremot förs inte en mer detaljerad statistik om till exempel bakgrund och utbildning hos dem som tar emot ekonomiskt bistånd. Detta gäller både för inrikes och utrikes födda.Om man tittar på SCB:s statistik för några exempelkommuner ser man att i går av det ekonomiska biståndet till svenskfödda. I är siffran så låg som . Men mycket mer än så går inte att utläsa.Vilka har fastnat i bidragsberoende, och varför? Hur ser utbildningsbakgrunden ut? Om man delar upp utrikes födda i till exempel ursprungsländer - vilken bild tränger då fram? Det vet vi inte riktigt.Om man tittar på de närstående kommunerna ser det ut som följer. I går mindre än hälften, , av det ekonomiska biståndet till svenskfödda, medan det i , därifrån, är hela två tredjedelar, eller , av det ekonomiska biståndet som går till svenskfödda. och delar i stort sett samma arbetsmarknad och samma bostadsmarknad, men skillnader inte minst i den lokala migrations- och integrationspolitiken har påverkat utbetalningarna av det ekonomiska biståndet.Eller har de det? Brister i statistiken försvårar utvärderingen. En mer omfattande statistik kan ge politiker bättre underlag för att fatta vettiga politiska beslut, men den kan också ge landets röstberättigade ett bättre underlag i samband med allmänna val.Jag vill härmed avsluta med att yrka bifall till reservation 12. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 2.Den kommande generationsväxlingen på arbetsmarknaden har diskuterats . är de stora pensionsavgångarna här. Välfärdsverksamheterna inom kommunsektorn har högst antal pensionsavgångar och har svårt att få tag på utbildad arbetskraft.