bet · H001SkU21 · 2013-04-04 00:00:00 — Men vi har inte i vår granskning kunnat få någon uppföljningsinformation som riktigt styrker för oss att så är fallet. Det är en observation vi gör. Den andra punkten är att det när kontrollvolymerna går ned skulle kunna kompenseras av en bättre träffsäkerhet, det vill säga att det kontrolleras färre företag med korrekta deklarationer. För revisioner inom arbete med skattekontroll har träffsäkerheten förbättrats, men detta är ett kontrollverktyg som används i allt mindre utsträckning. Den vanligaste typen av kontroll är i stället att göra förfrågningar via telefonsamtal, brevutskick och liknande. När det gäller träffsäkerheten för den typen av kontroll finns det stora mätproblem, som vi ser det. De indikationer som finns tyder på att det inte skett någon förbättring när det gäller de så kallade skrivbordskontrollerna. Den tredje punkten gäller strategin att ha fokus på förebyggande insatser. I granskningen försökte vi följa utvecklingen av det förebyggande arbetet. Det framgick att det till stora delar saknas en uppföljning som kan visa i vilken utsträckning kontrollverksamheten bidrar till det förebyggande arbetet. Uppföljning och utvärdering har också som vi ser det försvårats av att det ute i verksamheten saknats en gemensam bild av vilka åtgärder som är att betrakta som förebyggande. Här är ytterligare några iakttagelser i rapporten. Delar av företagskontrollen görs på så kallade maskinella urvalsträffar. Företag har valts ut för kontroll genom maskinella körningar av olika register. I granskningen kunde vi konstatera att en stor del av de utvalda företagen inte blir åtgärdade. När en träff inte åtgärdas kan det bero antingen på att en handläggare vid förgranskning bedömt att ingen åtgärd ska vidtas eller på att det inte funnits tid att göra detta. saknar, vad vi har kunnat konstatera, kunskap om skälen till att utvalda företag inte åtgärdats. Oavsett anledningen kan man nog säga att det är en så stor mängd träffar som inte åtgärdats att det har påverkan på effektiviteten. infördes en ny arbetsmetod som kallas val av åtgärd. Syftet var att effektivisera företagskontrollen genom att låta handläggare själva välja den billigaste och effektivaste åtgärden. Granskningen har dock visat att det saknas centrala direktiv för hur detta arbetssätt ska implementeras, vilket vad vi kan se har bidragit till regionala skillnader i hur arbetet med val av åtgärd organiseras och utförs. Ytterligare ett problem är att revisionsresurser inom inte alltid finns tillgängliga när handläggare bedömer att man bör genomföra en revision som den mest effektiva åtgärden. Vad gäller regeringen och dess styrning är det så att varken regleringsbrev eller budgetproposition ger någon tydlig bild av skattekontrollen av företag. förlitar sig på så kallad informell styrning och utgår från att informerar om eventuella problem i den muntliga avstämning som sker regelbundet, åtminstone . I de senaste årens budgetpropositioner gör regeringen bedömningen att träffsäkerheten i kontrollurval är hög. Den granskning som vi har gjort och som jag nämnde tidigare visar dock att det finns brister i de underlag som kan användas för att mäta träffsäkerheten, vilket innebär att här finns en osäkerhet. Jag tänkte avsluta med att knyta an till de tre frågor som jag nämnde var utgångspunkten för granskningen. Den första frågan var om hantering av urval i företagskontrollen är effektiv. Den slutsats vi drar i granskningen är att hanteringen av maskinella urvalsträffar kan effektiviseras och att arbetet med val av åtgärd kan förbättras. Vi rekommenderar därför att vidtar åtgärder för att minska andelen kontrollträffar som inte åtgärdas. Den andra frågan var om uppföljning av företagskontrollen är ändamålsenlig. Den slutsats som vi kommit fram till är att uppföljningen kan och bör göras mer styrningsrelevant. Vi rekommenderar därför att se över behovet av uppföljningsinformation. Den tredje frågan var om regeringen säkerställt att verksamhet avseende skattekontroll fungerar tillfredsställande. Slutsatsen är att vi anser att regeringen saknar relevant underlag för att bedöma utvecklingen av företagskontrollen och att uppfattningen om hög träffsäkerhet därför är svagt underbyggd. Rekommendationen blir att regeringen ser till att lämnar sådan information. Ordföranden: så mycket, riksrevisor , för föredragningen av rapporten och slutsatserna! Vi går vidare och lämnar ordet till , som företräds av och . Ni är mycket välkomna att presentera och kommentera hur ställer sig till resultaten. , : tycker liksom att det är väldigt viktigt med en fungerande skattekontroll, både för medborgarnas skattemoral och för att företagen ska kunna konkurrera på lika villkor. Vi håller med om mycket av det som kommer fram till och ser väldigt positivt på de förslag vi får här. Jag återkommer till detta . Men vi tycker att vissa viktiga faktadelar saknas i granskningen utifrån ett helhetsperspektiv. tittar endast på en liten del av åtgärderna mot skattefelet, främst åtgärder mot det som vi bedömer som oavsiktliga fel eller misstag i deklarationerna. Jag återkommer också till det sedan när det gäller våra maskinella urval. De åtgärder som vi vidtar mot områden där vi bedömer att det är störst risk för skatteundandragande omfattas inte av granskningen. Det är komplext att få en överblick och följa upp allt vi gör inom företagskontrollen, eftersom den initierats på många olika sätt och med många olika typer av urval. Det är alldeles rätt att vi behöver bli bättre och utveckla bättre system för att följa upp det här. Det behöver dock inte innebära att vi har en dålig företagskontroll, om man ser till helheten och åtgärderna mot alla riskområden. Som vi hörde förut visar årets mätningar i enkätundersökningen till exempel att företagen upplever en upptäcktsrisk som är väsentligt högre än 2006. säger att ska koncentrera sina resurser till områden med hög risk för skattefel. har vi därför utvecklat en riskhantering som är vårt ledningsverktyg för att åstadkomma detta. För att illustrera våra insatser mot skattefelet och företagen vill jag ge en bild av riskhanteringen. Vi har riskhantering på tre nivåer. På den översta nivån försöker vi dela in verksamheten i mer övergripande områden som har betydelse för hur vi fördelar resurser till olika insatsområden. Riskerna inom dessa områden är av olika karaktär och berör olika grupper av skattebetalare. Ett sådant övergripande område är skatteundandragande, där vi samlar de största riskerna för skattefel. Det handlar till exempel om oredovisade inkomster, svartarbete och mer avancerade skatteupplägg i syfte att undkomma skatt. Här finns flera insatser som riktas mot företag som har detta beteende. Området skatteundandragande har vi prioriterat mycket högt och satsat resurser på i oförminskad omfattning. Här har vi mycket av vår spetskontroll, som kräver spetskompetens. Men vi har också en del förebyggande inslag, till exempel information till stora upphandlare. Andra övergripande områden är privatpersoner och företag. , som har granskat och kallar övrigt företag, är åtgärder mot alla andra företag som vill göra rätt men där det kan bli fel av olika orsaker. På den taktiska nivån handlar det om att välja områden för riktade operativa insatser, till exempel kontroll- och informationsinsatser mot vissa branscher och nystartade företag. Det kan också vara kontroll av olika företeelser utlandstransaktioner och så vidare. På den sista nivån handlar det om att slutligen göra ett urval och välja individer, personer och företag som ska åtgärdas inom de operativa insatserna. Vi har flera olika sätt att göra urval. Ett sätt är det helt maskinella, som vi hört förut, men det finns också andra sätt som vi kommer tillbaka till . ska tala mer om strategin. , : Den bild jag nu visar (se bilaga 4) såg vi alldeles i lite andra färger. Jag tänkte börja med att prata om inriktning. Här har vi satt ramarna för vår framtidsbild, vad vi vill kännetecknas av och hur vi vill arbeta. Vi pratar om en vision om ett samhälle där alla vill göra rätt för sig. Vi ska vårda viljan att göra rätt. Vi ska förtjäna företagens och medborgarnas förtroende. Vi ska göra det enklare och smidigare för alla. Vi ska naturligtvis också motverka fusk och brott. En viktig del i arbetet med den här inriktningen är utgångspunkten att det ska vara rätt från början. Vi ska förebygga felen och se till att de inte uppstår, så att vi slipper rätta dem i efterhand. Det är att underlätta för företag och medborgare. Det här kan vi till exempel göra genom att vi bygger olika lösningar som underlättar uppgiftslämnandet till . Det kan också handla om att vi verkar för regelförenklingar i olika delar eller om vår informationsverksamhet. Vi behöver veta vilken information företag och medborgare behöver, när de behöver den och hur de vill ha den. De ska få rätt information vid rätt tid och genom rätt kanal. Det handlar också om att i samverkan med andra skapa smarta lösningar. Den bild jag visar nu kan illustrera den fokusförskjutning som vi kan säga att vår inriktning ger i beskattningsverksamheten. Det handlar om att vi måste jobba mycket mer i det fält som är grönt på bilden och står för det förebyggande. Om vi jobbar mer där får vi färre fel att rätta i det blå fältet. En konsekvens av det är att vi också får mer resurser att sätta in mot mer avancerade fel, fusk och brott. Förutom systemlösningarna, som jag var inne på tidigare, med regelförenklingar och ett förenklat uppgiftslämnande, handlar det också om ett annat sätt att tänka och handla i vår kontroll. Vi har fått en del andra nya möjligheter. Jag tänker framför allt på föreläggandemöjligheten i samband med slopande av revisionsplikt. Det är ett väldigt tydligt exempel på att vi kan gå ut och titta på företagens räkenskaper innan någonting ska lämnas in till . Då är vi absolut i den här delen och kan förhindra att fel uppkommer. Vi hörde tidigare att kassaregister- och personalliggarbesök nämndes. Det är också en sådan åtgärd som vi kan vidta i vår kontroll för att vara tidigare ute. En konsekvens av inriktning är att utredningar av den typ som vi tidigare ägnat oss åt minskar i antal. Det här är ett sätt att komma vidare. Om vi inte jobbar i de här delarna kommer vi fortfarande att ha samma fel att ta hand om. Vill vi någon annanstans måste vi börja gå här. Vi ser att vi får färre fel. Färre fel ger färre träffar i våra urval. Färre träffar i våra urval ger färre kontroller. Men vi gör en annan typ av kontroller än vad vi tidigare gjort. Det är det som är fokusförskjutningen i beskattningsverksamheten. Den bild jag visar nu tänkte vi stanna lite längre vid. Det handlar om resursfördelningen mellan två av våra övergripande riskområden. har varit inne på det tidigare. Han har pratat om skatteundandragande och företag. Procentsiffrorna betyder att av resurserna landar inom skatteundandragande och inom företag. Vi tänker prata mer om vad dessa områden innehåller för att ni ska kunna sätta in de maskinella urvalen i ett sammanhang. Det här begreppet hörde ni i den första presentationen, och har också nämnt det. Det är kring de urvalen som har koncentrerats. Då behöver man förstå vad det är och var i vår verksamhet det kommer in. Dagens maskinella urval i utgörs till allra största delen av fel som jag pratade om på förra bilden, utifrån rättelser av fel, fel som vi till största delen tror att vi kan förebygga. har rätt i delar av sin kritik. Vi borde ha en mycket högre åtgärdsfrekvens på de här träffarna än vad vi har . Det är ett problem för oss, precis som pekar ut, att vi inte kan se på orsakerna till att sådana här träffar avmarkeras. Vi kan inte se om träffen avmarkerats på grund av tidsbrist eller om träffen inte anses utredningsvärd. Naturligtvis skapar det här svårigheter för oss när vi sedan vill dra lärdom av uppföljningen för att kunna vidareutveckla vår urvalshantering och vår träffsäkerhet. Därför är det här någonting som vi prioriterar och jobbar vidare med. tänkte jag lämna tillbaka till dig, . Du ska berätta lite mer om skatteundandragande. , : Vi vill med den här bilden också illustrera hur de olika områdena ser ut och omfattning och innehåll. Som ni ser på vänstra delen här är det skatteundandragandeområdet. Det är alltså områden med särskilt hög risk för skattefel. Insatserna inom skatteundandragandeområdet riktar sig till exempel mot skatteupplägg som kan vara utanför lagens ram, till exempel räntesnurror. Det kan vara oredovisade inkomster, svartarbete, momsbedrägerier, skatteparadistransaktioner och annat sådant som är lite mer komplicerat. Vi har dessutom myndighetssamverkan mot grov organiserad brottslighet, som vi också jobbar med inom det här fältet. Här satsar vi alltså av våra resurser för initiativverksamheten, och här handlar det om ett helt annat urval än det maskinella. Vi kommer tillbaka till det . , : Företagsområdet står för av resurserna på den här bilden (se bilaga 4). Jag vill börja med att bara säga lite om den här relationen igen. har vi haft begrepp internt inom . Vi har pratat om en utökad kontroll och en grundkontroll. Den utökade kontrollen har varit sådan som vi själva initierar. Och grundkontrollen har gällt sådant som vi ser att vi måste ta hand om och rätta, sådant som kommer in och som träffas i våra system. har vi inte de här begreppen kvar. Vi pratar bara om kontroll. Det betyder att i kakan för företag kommer den här tidigare grundkontrollen in. Där ingår det också . Därför är relationen 41 och 59. Företagsområdet är ett stort område. Det omfattar alla juridiska företagsformer. Det omfattar alla skatteslag. Det är det till omfattningen klart största riskområdet i vår verksamhetsplanering. Området ska fokusera på förebyggande arbete, på regelförenklingar och på att driva en maskinell ärendehantering. Området ska också ha fokus på att effektivt hantera de risker vi identifierar och ha ett träffsäkert urval. Vi behöver också bli bättre på att se på orsaker till att felen uppkommer, eftersom det är ett centralt verktyg för oss när det gäller att kunna spetsa och rikta våra åtgärder rätt. Det är också viktigt för oss inom företagsområdet att medarbetarnas kompetens får en chans att utvecklas i den takt som vi genomför förändringar i arbetssätt. Eftersom det finns många olika behov och många olika risker att ta hand om inom företagsområdet behöver vi ha insatser som speglar den här variationen och den bredden. Området jobbar på olika ledder för att sammantaget säkra det här. Det betyder att vi har ett klart fokus på nya företag. Jag har tidigare pratat om att det ska bli rätt från början, och nya företag är centrala spelare när vi pratar om att det ska bli rätt från början. Det handlar också om att vi inom området måste ha fokus på företag där vi ser att det finns en risk att man utvecklar ett beteende mot mer planerat fusk. Däremellan har vi naturligtvis en mängd fel som vi behöver rätta inom de olika inkomstskatteslagen. Och i den här delen av företagsområdet har de maskinella urvalen, som varit i fokus i den rapport vi nu är här och diskuterar, en tongivande roll. De är dominerande där, skulle jag säga. Jag har lite andra punkter på min lista. Jag tänkte inte gå in närmare på dem. Men ni känner alla till och . Det ligger också inom företagsområdet. Vi har fokus på skattebetalning och registervård. Och information har vi tidigare nämnt. Sammantaget ska de här olika inriktningarna inom området säkra, som jag har varit inne på, att riskerna vi identifierar som de mest prioriterade känns omhändertagna. Men man ska också komma ihåg när vi pratar om företagsområdet utifrån den här uppräkningen att den är ett direkt resultat av den inriktning vi har valt, där vi fokuserar på att det ska bli rätt från början och på att motverka fusk och fel. , : Den förra bilden visade hur resurserna fördelade sig mellan de olika områdena. Vi kan i stället försöka gå in på vilken typ av urval vi har. Då ser vi här hur resurserna fördelar sig utifrån urvalen och hur vi hanterar detta. är maskinella urval, som vi har pratat om här. är andra urval. Där är det viktigt att se: Vad är det för typ av urval? Det kan vara signaler från andra länder och myndigheter, från information om penningströmmar, informationsutbytesavtal, tredjemansinformation, från vår underrättelseverksamhet inom brottsbekämpningen eller från tips från allmänheten. Alla de här typerna av urval hanterar vi för det mesta i skatteundandragandeområdet. Och det kan vara väldigt komplext att följa exakt hur resultatet faller ut per urval, så att säga. Som jag sade tidigare är det väldigt välkomna förslag som har kommit med. Vad gör vi då på nu med anledning av detta? Jo, vi jobbar med tre förbättringsområden. Det är kunskapsinhämtning, direkta åtgärder i urvalet och utvecklingsinsatser. Det pågår en analys av vad vi träffar med våra maskinella urval. Vi behöver veta mer om detta. Det tänker vi djupstudera. Och det beräknas vara klart . Ett preliminärt resultat är, som säger, att det i väldigt hög grad är enkla fel, avstämningsfel och sådana saker. Direkta åtgärder i urvalet är fortsatt utveckling av data mining och nätverksanalyser för att vässa urvalet och komma åt det som inte syns i deklarationsmaterialet. När det gäller utvecklingsinsatser krävs, som säger här, en bättre styrning. När den typen av urval, som maskinella träffar, handlar om att rätta avstämnings- och överföringsfel och enklare saker är det klart att uppgiften måste vara väldigt tydlig ute i organisationen när det gäller vilket verktyg som ska väljas. Då är handlingsutrymmet väldigt begränsat egentligen. Här behöver vi ha en mycket tydligare styrning av den här typen av verksamhet. Vi avser också att utveckla ett maskinellt stöd för att bättre kunna logga vad som händer i utredningsarbetet och på det viset kunna följa upp vad som händer men också ge ett bättre stöd för handläggarna. På så vis ska vi veta varför eventuella avmarkeringar sker av urvalet. Och på det viset tror vi att vi kan effektivisera hela hanteringen runt detta. Ordföranden: så mycket för det, och från ! Innan vi går vidare har jag bara en kort uppföljningsfråga. Ett centralt resultat i granskningen från är och då citerar jag från rapporten att till stor del saknar ändamålsenlig uppföljningsinformation om hur företagskontrollen utvecklats. Tycker ni att det är korrekt, och är det någonting som också besvaras med åtgärder? , : Det är helt korrekt när det gäller de maskinella urvalen. Som vi har hört här har vi ingen riktigt bra pejl på varför man avmarkerar träffar. Vi har väldigt mycket träffar. Vi har också otroligt mycket fel att åtgärda. Det kan vara tidsbrist men det kan också handla om att det faktiskt inte var någonting att åtgärda. Det här måste vi veta mer om. Så den rekommendationen är alldeles rätt. Ordföranden: för det, och tack än en gång för presentationen! Vi går med detta vidare och lämnar ordet till från organisationen . Mycket välkommen, ! , : Tack så mycket, herr ordförande, för möjligheten att komma från och presentera synpunkter på skattekontrollen och arbete! Vi har hört från att man gör väldigt många bra saker, och man har en offensiv agenda. Det finns anledning att rikta både ros och ris till när det gäller kontrollverksamheten. Skattekontroll av företag är ett mycket viktigt område. Men det är inte på det sättet att företagssektorn skulle stå för av det så kallade totala skattefelet. Det är något som upprepas i . definition är faktiskt väldigt missvisande. Den innebär till exempel att om en person arbetar svart eller hjälper en granne med att måla staketet och får ersättning för detta i form av natura eller pengar betraktas det som ett fel inom företagssektorn. Det är en synnerligen vid definition när man gör denna uppdelning på fel inom företagssektorn. Det ryms såväl svartarbete som rena fel och fusk som begås inom företag och av näringsidkare. kontrollverksamhet är väldigt viktig för att staten ska få in sina skatteintäkter. Den är också, som vi har hört, väldigt viktig för att få konkurrens på lika villkor i näringslivet. Tyvärr har antalet revisioner inom fallit mycket kraftigt. Vi ser här en graf (se bilaga 5). Från näringslivet tycker vi att det är mycket viktigt med kontroll och revisioner. Och vi är ordentligt bekymrade över den utveckling som den här bilden visar. Antalet revisioner har fallit ned till 3 0004 000 från en nivå på 18 00019 000 för bara . Förebyggande åtgärder är också viktiga, men de kan aldrig ersätta att det utförs kontroller. handlar det inte bara om antalet kontroller utan även om kvaliteten i kontrollerna. Tyvärr är det inte bara en bristande uppföljning när det gäller hur många kontroller som genomförs och vad dessa ger. Framför allt är det oklart hur det är med kvaliteten i granskningsarbetet och i kontrollerna. har inte på djupet analyserat kvalitetsaspekterna i kontrollverksamhet. Fokus har till stora delar varit på antalet kontroller. Vi tycker från näringslivet att det är en brist i rapporten och i den utvärdering som har skett av kontrollverksamhet. Den fråga som måste ställas är om det är rätt linje som driver mot den skattskyldige. Hur blir det slutliga utfallet när ärendet har prövats i domstol, kanske ända upp i högsta förvaltningsrätten? Vad finns det kvar av krav och yrkanden? Vilken kvalitet var det i de yrkanden som framförde? Här saknas det statistik. Det är ju trots allt domstolarna som ska avgöra vad som gäller, vad som är gällande rätt. är en part, och privatpersoner och företag är den andra parten. upplever vi att alltmer har kommit att se sig som den som avgör vad som är rätt och vad som är fel. Rätt från början tycker vi därför är missvisande. Det finns väl ingen som vill att det ska vara fel från början. Självklart ska det bli rätt från början. Det är inte det som är frågan. Men ibland är det faktiskt oklart vad lagstiftaren, vad ni i , har avsett med en viss skattelag. Då ska ståndpunkter brytas och mötas, och ska domstolarna avgöra vad som är rätt och vad som var rätt från början. Framför allt kan inte, anser vi, färre kontroller och kontroller som vi inte ens vet hur träffsäkra de är, något som förtjänstfullt lyfter fram i sin rapport, mötas av initiativ från som handlar om ökad medieaktivitet eller att vissa skattebetalare skulle kunna få en mer gynnsam behandling än andra skattebetalare. Jag har suttit i . Sedan styrelsen avskaffades och insynsrådet tillkom har jag suttit i insynsrådet. Jag har ställt frågan om kvaliteten i granskningen och kontrollerna. Vad återstår efter domstolarnas prövning? ska ju driva allas krav på att skatt ska betalas. De frågor som driver måste naturligtvis vara viktiga i termer av konkurrenssnedvridning och ha en preventiv verkan och inte exempelvis slå ned på rena periodiseringsfel, om man har betalat den ena månaden eller den andra. Här måste bli bättre, anser vi, och för presentera såväl antalet kontroller som kvaliteten i kontrollarbetet. Jag måste också medge att jag aldrig, under dessa år , har varit så orolig för inriktning som jag är . Jag känner med viss oro hur rör sig bort från myndighetsutövning och kontroll och kvalitet i kontrollverksamheten. Det får under inga omständigheter bli så att inte behandlar alla skattebetalare lika. Det får inte uppstå gräddfiler för stora bolag eller för vissa revisorer eller skatterådgivare. Det rimmar väldigt illa med grundlagens krav på likabehandling. Och det måste naturligtvis i en myndighetsutövning upprätthållas. Från näringslivet anser vi att såväl förslaget om fördjupad samverkan, som verket har lanserat, där vissa utvalda storbolag skulle få en egen skattekontrollant nära kopplad till bolaget, som det avtal som nu initierar med FAR och SRF borde föranleda skatteutskottet och att ställa frågor till ledning om vart är på väg. Hur säkerställer man likabehandling, öppenhet och transparens och beslut som kan överklagas i domstol? Vi anser att statistiken från måste bli betydligt bättre.