bet · H101NU3 · 2013-11-26 00:00:00 — Vi tillstyrker därför även den motionen i denna del. I några av de här aktuella motionerna argumenteras för inrättandet av olika produktions- eller planeringsmål för att främja solenergin. Vi delar motionärernas uppfattning att mer behöver göras för att ta till vara solenergins potential, som är i det närmaste ändlös. Teknikutvecklingen är under stark frammarsch, solenergins kostnader sjunker snabbt och möjligheterna att realisera den potential som finns växer. Statsmakterna kan, genom tydliga målsättningar och satsningar, understödja den positiva utvecklingen på solenergiområdet. Vi anser dock att det vore lämpligt att ta ett samlat grepp kring hur solenergi kan stödjas i . bör därför, i enlighet med vad som föreslås i motion 2013/14:N425 (S), få i uppdrag att se över de nuvarande insatserna och regelverken i syfte att föreslå åtgärder som skapar goda förutsättningar för en svensk solenergimarknad och ett planeringsmål för solel. Vi anser också, i överensstämmelse med vad som sägs i motionerna 2013/14:N254 (MP) och 2013/14:N222 (V), att bör uppmana regeringen att ta fram ett planeringsmål för solenergi. Målet bör omfatta såväl solvärme som solel. Vi vill i detta sammanhang dock inte slå fast hur höga dessa mål ska vara. bör inom ramen för det ovan skisserade solenergiuppdraget även föreslå lämpliga målnivåer samt de åtgärder som krävs för att nå planeringsmålet. Yrkande 2 i motion 2013/14:N254 (MP) avstyrks av det skälet. Avslutningsvis vill vi även peka på att våra respektive partier föreslår högre anslag än regeringen till olika satsningar på solenergiområdet. Dessa förslag behandlas längre fram i detta betänkande. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N222 (V) i dessa berörda delar. Vi tillstyrker även motion 2013/14:N254 (MP) i den del som gäller uppdraget till . Kärnkraft, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N334 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:N430 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:N205 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:N281 av (M), 2013/14:N313 av m.fl. (M), 2013/14:N319 av (M), 2013/14:N320 av (M), 2013/14:N324 av (M), 2013/14:N325 av och (båda M), 2013/14:N339 av (SD) och 2013/14:N385 av (M). Kärnkraft är en icke hållbar och extremt farlig energikälla som inte hör hemma vare sig i det svenska eller i det globala energisystemet. Enorma kostnader för reinvesteringar i befintliga kärnkraftverk eller i nya produktionsanläggningar samt i att hantera det evighetslånga kärnavfallsproblemet tränger effektivt undan nödvändiga satsningar på att utveckla och etablera förnybar elproduktion. Allt detta sker dessutom i ljuset av att kärnkraftshaverier har tvingat folk från sina hem och ödelagt betydande områden runt Tjernobyl och . Enligt min uppfattning finns det inga garantier för att inte liknande osannolika händelser även skulle kunna drabba ett svenskt kärnkraftverk och resultera i motsvarande förödande konsekvenser. reaktorer är gamla och fick besvärande skarp kritik efter de stresstester som EU genomförde som en följd av olyckan i . Oroväckande nog pekar mycket på att säkerhetsläget om möjligt är värre än tidigare, vilket understryker allvaret, de stora risker vi utsätter oss för och det akuta behovet av att fasa ut de farligaste reaktorerna. Enda sättet att vara säker på att inte råka ut för ett kärnkraftshaveri eller att tvingas hantera livsfarligt radioaktivt kärnavfall är att inte producera kärnenergi. Jag anser därför att det nu måste tas konkreta steg för att avveckla den svenska kärnkraften. Min och uppfattning är att elsystem ska vara förnybart . Det befintliga svenska elöverskottet som dessutom väntas växa, gör det fullt rimligt att påbörja kärnkraftsavvecklingen med fokus på de äldsta och farligaste reaktorerna. Jag instämmer således i förslagen i motion 2013/14:N430 (MP) om att ska ta fram en avvecklingsplan för kärnkraften. För att ge goda förutsättningar för framväxten av ett helt förnybart energisystem behövs ett politiskt beslut om kärnkraftens slutdatum. Den föreslagna avvecklingsplanen för tio kärnkraftsreaktorer bör avslutas . Jag anser också att effekthöjningar eller livstidsförlängningar av befintliga reaktorer ska avvisas av säkerhetsskäl och mot bakgrund av att det växande elöverskottet inte gör det motiverat att öka effekten i befintliga anläggningar. Regeringen bör återkomma med ett förslag till ändrad lagstiftning med innebörden att det inte blir tillåtet med effekthöjningar i svenska kärnreaktorer. Avslutningsvis sluter jag även upp bakom det som sägs i motion 2013/14:N334 (MP) om vikten av att begreppet kärnkraftssubvention preciseras. Den skrivelse (skr. 2011/12:141) om subventioner till kärnkraften som regeringen presenterade lämnade mycket i övrigt att önska. Särskilt förvånande var att regeringen inte över huvud taget mäktade med att ta ställning till den centrala frågan om vad som ska betraktas som en kärnkraftssubvention men trots detta slog fast att det inte fanns några statliga sådana subventioner. Mot den bakgrunden anser jag inte att regeringen fullföljde det riksdagsuppdrag som låg till grund för skrivelsen. Ett omtag är således i allra högsta grad motiverat i enlighet med vad som sägs i den nyssnämnda motionen. Inriktningen bör vara att regeringen utgår från den vedertagna definition av en kärnkraftssubvention som har tagit fram. Med det anförda tillstyrks motion 2013/14:N430 (MP). Motion 2013/14:N334 (MP) tillstyrks i den här berörda delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de motsvarande delarna. Kärnkraft, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N339 av (SD) och 2013/14:N205 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:N281 av (M), 2013/14:N313 av m.fl. (M), 2013/14:N319 av (M), 2013/14:N320 av (M), 2013/14:N324 av (M), 2013/14:N325 av och (båda M), 2013/14:N334 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N385 av (M) och 2013/14:N430 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Kärnkraften är tillsammans med vattenkraften ryggraden i den svenska elproduktionen. Min uppfattning är att dessa båda energislag kommer att utgöra grundstommen i elproduktion . För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard bör det föras en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv och som tillgodoser högt ställda krav på miljövänlighet. Kärnkraften har onekligen en mycket betydelsefull roll i det sammanhanget. Med instämmande i vad som sägs i motion 2013/14:N339 (SD) vill jag peka på några av kärnkraftens positiva egenskaper. För det första svarar den för relativt låga koldioxidutsläpp. Om den svenska kärnkraften överges i linje med vissa aktörers önskemål, kommer det framtida elbehovet – inte minst i – att mötas med fossilbränslebaserad och därmed koldioxidtung kraftproduktion. Det faktum att har för avsikt att avveckla sin kärnkraft gör denna risk än mer påtaglig. För det andra kommer en minskad elproduktion att leda till högre elpriser, vilket kan tvinga delar av svensk industri att flytta till länder med sämre arbetsvillkor, obefintliga miljöregler och fossilbränslebaserad elproduktion, vilket bl.a. paradoxalt nog kan leda till ökade växthusgasutsläpp. För det tredje tillhandahåller kärnkraften en jämn baskraftproduktion som är nödvändig för basindustrins verksamhet men som sol, vind och småskalig vattenkraft inte kan leverera. Att kärnkraftsproduktionen är storskalig gör också att kostnaderna för infrastruktur blir förhållandevis låga. En satsning på säker, stabil och billig kärnkraftsel gynnar både tillväxt och den globala miljön. Med det anförda tillstyrks motion 2013/14:N339 (SD). Övriga motioner i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Kärnkraft, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N205 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:N281 av (M), 2013/14:N313 av m.fl. (M), 2013/14:N319 av (M), 2013/14:N320 av (M), 2013/14:N324 av (M), 2013/14:N325 av och (båda M), 2013/14:N334 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N339 av (SD), 2013/14:N385 av (M) och 2013/14:N430 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Kärnkraft är en omodern energikälla tyngd av betydande såväl ekonomiska risker som miljö- och hälsorisker. Detta har gjort att en av världens stora industrinationer – – har beslutat om en avveckling. Inte ens välrenommerade internationellt kända ekonomer rekommenderar investeringar i kärnkraft. Kalkylerna går helt enkelt inte att räkna hem utan betydande subventioner av det slag som den envetet har hävdat inte är aktuella för svenskt vidkommande. Inget av energibolagen som äger kärnkraft i har tillnärmelsevis den ekonomi som behövs för att kunna täcka upp för vare sig olyckor eller avfall. De litar i stället på att staten i slutändan är beredd att stå för kostnaderna. Risken är således fortfarande överhängande att de ekonomiska konsekvenserna av eventuella kärnkraftsolyckor och för kärnavfallets hantering hamnar på en dyster räkning som adresseras till skattebetalarna. Då handlar det likafullt om en statlig subvention trots regeringens besked om att sådana inte ska få förekomma. Gemensamma resurser går då åt till att sopa upp efter en monumental energipolitisk felsatsning i stället för att kunna användas till satsningar på framtidsorienterad förnybar energiproduktion. Riskerna för haverier kan dessutom anses öka i takt med att reaktorerna åldras. Tekniska incidenter i såväl Forsmark som samt mer eller mindre obehindrade intrång från fredliga miljöorganisationer skvallrar dessutom om en sviktande säkerhetskultur. Frågan är vad som händer när de tekniska systemen fallerar eller när den mänskliga faktorn bidrar till ett missöde? Min uppfattning är att kärnkraften har nått vägs ände och jag instämmer därför i det som sägs i motion 2013/14:N205 (V) om att det är hög tid att avveckla den. Under nästa mandatperiod bör två reaktorer läggas ned. Med tanke på de olika verkens ålder, säkerhet och prestanda bör 1 och stå på tur för nedläggning. Regeringen bör även återkomma med en avvecklingsplan för de resterande reaktorerna. Med det anförda tillstyrks den nyssnämnda motionen. De övriga motionerna avstyrks i de delar som är föremål för utskottets behandling i detta avsnitt. Kärnkraft, punkt 4 – motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). är ett av världens mest kärnkraftsberoende länder, och kärnkraften kommer att utgöra en viktig del av vår elproduktion . Kärnkraften bidrar till att det finns ett överskott av el till gagn för både klimatet och industrins konkurrenskraft. är kärnkraften inte en energikälla för en framtid där hållbarhet måste vara ledordet och där risker för allvarliga olyckor inte ska behöva kasta en mörk skugga över energiproduktionen. Vår uppfattning är därför att kärnkraften ska fasas ut successivt, med hänsyn till sysselsättning och välfärd och i den takt som kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor och genom en effektivare energianvändning. Denna vår hållning till kärnkraften går inte att förena med flertalet av de här aktuella motionsyrkandena. Dessa präglas antingen av oreflekterad utbyggnadsentusiasm eller av en syn på tempot i en tänkt kärnkraftsavveckling som inte stämmer överens med det förhållningssätt som vi redovisar ovan. När det gäller frågan om korsägandet inom den svenska energiproduktionen som tas upp i motion 2013/14:N325 (M) har vi tidigare instämt i att detta bör begränsas inom kärnkraftsindustrin. Om inte reaktorägarnas arbete med gemensamma branschetiska regler för hantering av information och ökad insyn i kärnkraftsbolagens styrelser ger önskvärt resultat till gagn för konkurrensen på området kan det finns skäl för att agera i frågan. bör ett riksdagsuttalande dock kunna undvaras. Sammantaget innebär det anförda att vi avstyrker samtliga de här berörda motionsyrkandena. Vissa övriga frågor om , punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 40 och 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 9. Vi har ställt oss bakom det förslag till investeringsplan för som finns i budgetpropositionen. vill vi påminna om att har pekat på brister i Svenska kraftnäts investeringsplanering och i regeringens styrning. För att säkerställa en ändamålsenlig planering och för att få till stånd fungerande insatser för en effektivare elöverföring bör regeringen ta till sig av kritik. För att säkerställa att så verkligen sker bör ställa sig bakom det som anförs i motion 2013/14:N425 (S) om att investeringsramen för ska ses över. Det berörda yrkandet i den nyssnämnda motionen tillstyrks således. Motion 2013/14:N222 (V) avstyrks i den här aktuella delen. Vissa övriga frågor om , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 40. Utbyggnaden av stamnätet för el i är kraftigt eftersatt, och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas. Jag har ställt mig bakom regeringens förslag till investeringsplan för men vill här ifrågasätta finansieringen av de investeringar som måste göras på . skattar investerings- och reinvesteringskostnaderna till –2025. I ett läge med så stora investeringsbehov är det, enligt min uppfattning, inte rimligt att affärsverket ska dela ut till staten. Jag anser därför, med instämmande i vad som sägs i motion 2013/14:N222 (V), att genom ett uttalande ska uppmana regeringen att minska avkastningskravet på . Motionen tillstyrks i den berörda delen. Motion 2013/14:N425 (S) avstyrks i den här aktuella delen. Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 7 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 2 2014 (bet. 2013/14:FiU1). Som framgår av Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:N428 är vårt förslag till ram för utgiftsområde 21 Energi högre än vad regeringen har föreslagit. Då Socialdemokraternas anslagsförslag inom utgiftsområdet överstiger regeringens nivå kan det av formella skäl inte tas upp till behandling. Då vi anser att det socialdemokratiska budgetförslaget ska ses som ett samlat paket väljer vi att avstå från att delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 21 Energi. I stället väljer vi att i detta särskilda yttrande kortfattat redovisa några centrala delar av Socialdemokraternas politik och det anslagsförslag vi står bakom. Vi anser att är ett bra land att bo och verka i. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast och skolresultaten faller. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. Den moderatledda regeringens löften om lägre arbetslöshet och minskat utanförskap klingade säkert vackert i mångas öron. Ambitionen i sig var inte fel men verkligheten visar tydligt att regeringens lösning på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser regeringen inte längre vad som händer i vårt land. Vi vill i likhet med vad som sägs i Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308 i stället se ett land där medborgarna samlas för att tillsammans utveckla samhället. Där olika förutsättningar tas tillvara och där invånarna ställer krav på varandra och hjälps åt. Konkurrenskraft och anständighet måste gå hand i hand. Vi vill föra en politik som ger kvinnor och män förutsättningar att gå till jobbet, ta ansvar, känna sig trygga och just därför är fria. Unga som saknar arbete får en lite jobbigare morgon, men ett betydligt rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan de stora framtidsutmaningarna mötas, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast, sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. Även om vi avstår från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom det nu aktuella utgiftsområdet vill vi i detta särskilda yttrande framhålla att vi alltjämt står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med förslagen i Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:N428. Förslagen innefattar en satsning på ett stöd till solenergiinvesteringar. Intresset för sådana investeringar har visat sig vara mycket stort. Avslutningsvis vill vi även påminna om att energipolitiken omfattar flera viktiga styrmedel (exempelvis energiskatter och systemet med elcertifikat till förnybar elproduktion) som inte påverkar statsbudgetens utgiftssida och som heller inte behandlas närmare i detta betänkande. Vår principiella uppfattning när det gäller energipolitikens inriktning framgår dessutom av de övriga ställningstaganden som vi har gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om energipolitikens inriktning. Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 7 (MP) (MP) anför: Genom beslutet har slagit fast att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi under inte får överstiga 2 (bet. 2013/14:FiU1). Jag anser att ramen för utgiftsområde 21 Energi borde ha varit högre än vad regeringen har föreslagit och fördelats på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:N432 (MP). anslagsförslag inom utgiftsområdet överstiger alltså den ram som har fastslagit och kan av formella skäl därför inte tas upp till behandling. Då jag anser att partiets budgetförslag ska ses som en helhet väljer jag att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområdet och redovisar i stället i detta särskilda yttrande vissa centrala delar av politik och partiets förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi. står inför stora utmaningar som innefattar problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. har i partimotion 2013/14:Fi319 presenterat en ekonomisk politik och ett samlat budgetförslag som jag står bakom. Förslaget bygger på vilja att skapa ett hållbart samhälle som möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Jag och menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . Jag och står alltså alltjämt fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2013/14:N432 (MP). Målet är att elförsörjningen ska vara helt förnybar 2030, och det långsiktiga målet är att hela energisystemet blir förnybart. Jag anser i likhet med att utbyggnaden av förnybar energi går för långsamt och instämmer i uppfattning att detta är oacceptabelt. Utbyggnaden behöver därför stimuleras på flera olika sätt och jag ställer mig bakom partiets förslag om att anslå mer än vad regeringen har föreslagit för en utbyggnad av förnybar energi. Satsningarna omfattar bl.a. nya anslag för vindkraft (+60 miljoner kronor), solvärme (+25 miljoner kronor), konvertering av direktverkande el (+50 miljoner kronor) och stöd till biogasproduktion från gödsel i form av ett s.k. metanreduceringsstöd (+140 miljoner kronor). Biogasanvändning ska även stöttas i distributionsledet genom att det införs ett mackstöd för biogas (+50 miljoner kronor). Det nya vindkraftsanslaget finansieras genom att fastighetsskatten för vindkraftverk går till de kommuner där kraftverken står, i stället för till staten. Jag vill även öka de befintliga anslagen 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och 1:9 Energiteknik med 10 respektive . Jag anser också att stödet till konvertering från direktverkande elvärme bör återinföras (+50 miljoner kronor). Vid sidan av att främja förnybar energi är den andra grundbulten i energipolitik satsningar som leder till smartare energianvändning. Jag står därför helhjärtat bakom partiets ambition att bygga upp energieffektiviseringen långsiktigt och ge den en central roll i energipolitiken. Mot den bakgrunden har partiet föreslagit att anslagen till energieffektivisering ska stärkas med . Det utökade anslaget allokeras inte till den nuvarande anslagsstrukturen utan som ett nytt anslag. Min principiella syn på hur den svenska energipolitiken bör utformas framgår av vad jag har anfört i detta särskilda yttrande men även av de övriga ställningstaganden som jag har gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet om energipolitikens inriktning. Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 7 (SD) (SD) anför: Eftersom i budgetprocessens första steg har ställt sig bakom budgetpropositionen, inklusive regeringens förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster, har den också avslagit motsvarande förslag. Därför har jag valt att avstå från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 21 Energi. Jag står emellertid alltjämt bakom den fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som föreslås i kommittémotion 2013/14:N387 och väljer därför att redovisa förslaget i detta särskilda yttrande. vill jag dock redovisa några centrala delar av min och politiska grundsyn. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för välfärdsstatens framväxt och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Liksom förordar jag ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Jag och partiet eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. Det är med utgångspunkt från detta förhållningssätt som har format det samlade budgetförslag som återfinns i partimotion 2013/14:Fi282 (SD). Där stakar partiet ut de viktigaste visionerna för . I förslaget understryks bl.a. att det inte nödvändigtvis behöver finnas motsättningar mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Min och avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft.