bet · H001CU11 · 2013-04-03 00:00:00 — 2012/13:CU11 Hyresrätt m.m. I betänkandet behandlar utskottet de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller hyresrätt, bostadsrätt och kooperativ hyresrätt samt ombildning till bostadsrätt och ägarlägenheter. Utskottet föreslår ett tillkännagivande för regeringen som avser en översyn av hyreslagen för att öka skyddet att få bo kvar för den som misshandlats i sitt hem av sin make eller sambo. Därmed bifaller tre motionsyrkanden. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Merparten av dessa behandlas i förenklad ordning. I de fallen hänvisar utskottet till sina tidigare ställningstaganden . I betänkandet finns fyra reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 22. Reservation 1 (V) 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 24. Reservation 2 (S, V) En misshandlads makes eller sambos besittningsskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 34 i denna del och 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Ombildning till bostadsrätt detaljplanereglering 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 3 (S, MP, V) Ombildning och överlåtelser av de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagens lägenheter 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 18. Reservation 4 (V) Övriga motionsförslag förenklad beredning 2012/13:C224 av (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:C228 av (M), 2012/13:C273 av och i (båda M), 2012/13:C297 av och (båda M), 2012/13:C335 av de (M), 2012/13:C349 av (MP), 2012/13:C382 av (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:C386 av (SD) yrkande 1, 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 15, 2012/13:C398 av m.fl. (S), 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 19, 20, 23 och 34 i denna del, 2012/13:C425 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:C428 av m.fl. (S), 2012/13:C441 av i (M) yrkandena 1, 3 och 4, 2012/13:C445 av (MP), 2012/13:C446 av (MP) yrkandena 13 och 2012/13:So278 av och (båda KD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (M) och Amineh Kakabaveh (V). I detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken). I betänkandet behandlas också motionsförslag som gäller bostadsrätt och kooperativ hyresrätt samt ombildning till bostadsrätt och ägarlägenheter. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som gäller en utvärdering och förändring av de reformerade hyressättningsreglerna och lagstiftningen om allmännyttan. Jämför reservation 1 (V). I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 21 föreslås en utvärdering av effekterna av förändringen av lagstiftningen om allmännyttan och hyreslagen. I motionen tar motionärerna upp undantaget från principen om självkostnad i kommunallagen liksom de regler om vinstutdelning som gäller för de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen. I samma motion yrkande 22 föreslås vidare att hyressättningssystemet ska ersättas med regler som utgår från den kommunala sektorns självkostnadsprincip och allmännyttans hyresnormerande roll. trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). Enligt lagen ska ett sådant bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som äger bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa begränsningar av värdeöverföringar från bolagen. I samma lagstiftningsärende genomfördes ändringar i hyreslagen (12 kap. jordabalken) och hyresförhandlingslagen (1978:304). Ändringarna i hyreslagen innebär att de allmännyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll har ersatts med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror (55 § hyreslagen). För att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett alltför snabbt genomslag infördes även en ny skyddsregel. Den nya lagstiftningen togs fram i bred enighet och med stöd av de berörda partsorganisationerna Fastighetsägarna , och . Regeringen har bedömt att en korrekt tillämpning av de nya reglerna kommer att stimulera utbudet av hyresrätter på lång sikt och har pekat på det stora ansvar som bostadsmarknadens parter har. Vidare har regeringen poängterat att det är viktigt att alla bruksvärdesfaktorer får ett korrekt genomslag på hyrorna (prop. 2011/12:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.6). Regeringen har i samband med att den konstaterat att det återstår att se vilket genomslag de nya reglerna kommer att få i hyresförhandlingarna påpekat att parterna i dessa frågor har ansvar för att hyressättningen utvecklas i enlighet med hyresgästernas värderingar så att hyresrätten blir en attraktiv och konkurrenskraftig upplåtelseform samt att har regeringens uppdrag att noga följa konsekvenserna av de nya reglerna (prop. 2012/13:1 utg.omr. 18 avsnitt 4.5.2). Vid reformen infördes den redan nämnda skyddsregeln mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag (se vidare följande avsnitt). Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet, ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Detta gäller inte om hyran är en s.k. presumtionshyra, dvs. en särskilt framförhandlad hyra som enligt huvudregeln inte kan frångås under eller (beroende på om överenskommelsen träffades före eller efter det senaste årsskiftet). Sådana hyror kan utgöra ett undantag från vad som enligt huvudregeln är en bruksvärdeshyra och avser att säkerställa genomförandet av nybyggnadsprojekt (55 § femte stycket hyreslagen). En successiv höjning av hyran kan enligt skyddsregeln ske under vad hyresnämnden finner vara en skälig övergångstid. I normalfallet avses det inte bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . behandlade utskottet ett par motioner om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och anförde vad gäller frågan om en utvärdering av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag att en sådan bör kunna anstå till dess tillräckliga erfarenheter hunnit vinnas. Utskottet erinrade om att regeringen i propositionen om att införa lagen (prop. 2009/10:185) aviserade sin avsikt att låta genomföra en uppföljning av regleringens effekter på bostadsmarknaden när de nya bestämmelserna hade varit i kraft . Utskottet erinrade dessutom om att det i propositionen också särskilt angavs att regelverket kring begränsningen av värdeöverföringar från allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och tillämpningen av detta borde följas upp och utvärderas. Med hänvisning till detta avstyrkte utskottet de aktuella motionerna (bet. 2012/13:CU1). har av regeringen fått i uppdrag att följa upp tillämpningen av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag samt de förändringar i hyreslagen respektive hyresförhandlingslagen som trädde i kraft (regleringsbrev för avseende ). ska följa effekterna och konsekvenserna av denna omreglering med sikte på en framtida utvärdering. ska följa hur förändringarna tillämpas av de olika aktörerna på bostadshyresmarknaden, men också rättstillämpningen. Analysen ska göras mot bl.a. det bostadspolitiska målet om en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Analysen ska dock inte strikt begränsas till de genomförda förändringarna utan också behandla hur hyressättningssystemet i sin helhet fungerar. ska också uppmärksamma regeringen på eventuella omedelbara problem till följd av brister i lagstiftningen eller i tillämpningen av lagen. Uppdraget ska redovisas till . Analysen av hur hyressättningssystemet i sin helhet fungerar ska dock redovisas första gången . På regeringens uppdrag har en särskild utredare analyserat marknaden för uthyrning av bostäder och lämnat underlag för ställningstaganden till hur den kan utvecklas. Utredaren lämnade sitt slutbetänkande Att hyra från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler (SOU 2012:88) . Utredaren har lämnat förslag till åtgärder i ett första steg. Utredaren konstaterar att det befintliga regelsystemet justerades och att det finns några åtgärder som skulle kunna vidtas inom ramen för detta system för att på kortare sikt ge dels en bättre spegling av konsumenternas värderingar av läge m.m., dels säkrare planeringsförutsättningar för bostadsföretag vid nyproduktion av hyresbostäder. Utredaren föreslog fem sådana åtgärder. Ge uppdrag om utvidgad hyresstatistik. Betona lägets betydelse och använd sammanhängande bostadsmarknad som referensram för bruksvärde i stället för kommun. Öka toleransen för hyresskillnader i hyresnämndernas prövningar. Utvidga och förtydliga presumtionshyror och möjliggör indexreglering. av dessa hyror. Hyresreduktion vid upprustnings- respektive åtgärdsföreläggande. Utredaren tar också upp behovet av genomgripande förändringar för en fungerande hyresmarknad . Han anför sammanfattningsvis bl.a. följande. Marknadsförutsättningarna ska vara sådana att de stimulerar ett utbud som svarar mot konsumenternas efterfrågan och ger konsumenterna valmöjligheter. En konsument ska kunna välja ett hyresboende på kort sikt. Konsumenters hyresboende ska vara tryggt, prissystemet ska signalera efterfråge- och utbudsöverskott och privat investeringskapital ska inte stängas ute genom begränsningsregler och regleringsorsakad osäkerhet. Utredaren pekar på fem grundstenar för en sådan utveckling. Starkt besittningsskydd vid långsiktigt hyresboende. Trygg hyresutveckling för hyresgäster. Hyressättning i nya kontrakt utifrån efterfråge- och utbudsförhållanden. Reell möjlighet för privatpersoner att äga och hyra ut enstaka lägenheter. Öppen och transparent marknad. betänkande bereds nu inom . Utskottet och ansåg att det var för tidigt att utvärdera lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Utskottet intar samma ståndpunkt nu och hänvisar till det uppdrag fått i sitt regleringsbrev . Det ska i sammanhanget erinras om att enligt 4 § förordningen (2011:1159) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bl.a. följa de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagens utveckling och roll på bostadsmarknaden inklusive de förändrade förutsättningarna för bostadsaktiebolagen när det gäller konkurrens, valfrihet, segregation samt modernisering och underhåll av beståndet. har lämnat rapporten allmännyttiga bostadsföretagens utveckling och roll på bostadsmarknaden 20112012 (rapport 2013:9). Det ska också särskilt erinras om de bestämmelser som gäller uppgiftsskyldighet och rapportering i fråga om värdeöverföringar (6 § lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och 24 §§ nämnda förordning). Utskottet gör motsvarande ställningstagande när det gäller en utvärdering av de förändrade hyressättningsreglerna. Det finns skäl att i sammanhanget uppmärksamma att bl.a. har gjort en analys av bruksvärdessystemet och den beredning av utredningens betänkande som sker i . Motionens förslag om en utvärdering avstyrks således. Den reform av lagstiftningen som trädde i kraft innebar bl.a. att de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. utgör ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen och att de allmännyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll ersattes med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror. Motionens andra förslag innebär att skulle förorda en återgång till ett regelsystem med en särställning för de allmännyttiga bostadsföretagen på hyresbostadsmarknaden. Det strider mot de principer som såväl hyresbostadsmarknadens parter som en bred majoritet i har ställt sig bakom. De skäl som låg bakom reformen har samma relevans nu som då. Därmed avstyrker utskottet även det andra förslaget i motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om den skyddsregel som gäller när hyresnämnden ska bestämma en hyra. Jämför reservation 2 (S, V). I motion 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 7 lämnas förslag om förändringar av skyddsregeln så att den ska gälla vid hyressättning för fastigheter som renoveras eller byggs om. I motionen konstateras att kostnaderna för renoveringar måste täckas men att hyrorna måste regleras på ett sätt som gör att man som hyresgäst har möjlighet att klara dem. I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 24 föreslås att skyddsregeln även ska gälla vid ombyggnader. Vid reformen av hyressättningsreglerna (se föregående avsnitt) infördes en skyddsregel mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag. Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet, ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Detta gäller inte om hyran är en s.k. presumtionshyra, dvs. en särskilt framförhandlad hyra som enligt huvudregeln inte kan frångås under tid av antingen 10 eller beroende på när överenskommelsen träffades. Sådana hyror kan utgöra ett undantag från vad som enligt huvudregeln är en bruksvärdeshyra och avser att säkerställa genomförandet av nybyggnadsprojekt (55 § femte stycket hyreslagen). En successiv höjning av hyran kan enligt skyddsregeln ske under vad hyresnämnden finner vara en skälig övergångstid. I normalfallet avses det inte bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . Det är inte ovanligt att ombyggnader leder till kraftiga hyreshöjningar, särskilt om hyran har varit mycket låg. Med anledning av detta uttalade regeringen i proposition 2009/10:185 följande om utformningen av skyddsregeln. Hyresgäster har givetvis ett starkt intresse av ett skydd mot kraftiga hyreshöjningar, även om dessa har samband med att standardhöjande åtgärder har utförts eller, för att ta ett annat exempel, beror på att hyresvärden under en följd av år har underlåtit att anpassa hyran efter den allmänna hyresutvecklingen. Detta talar för att skyddsregeln bör gälla generellt vid väsentliga hyreshöjningar. Ett undantag vid standardhöjande åtgärder skulle också kunna medföra att en hyresvärd kunde sätta skyddsregeln ur spel genom att vidta endast begränsade förbättringsåtgärder men ändå höja hyran väsentligt. Det kan vidare antas att en sådan ordning i högre grad skulle uppmuntra omfattande renoveringar i stället för förebyggande och kontinuerliga underhållsinsatser. Mot denna bakgrund föreslås inte något absolut undantag från skyddsregelns tillämpningsområde för hyreshöjningar efter standardhöjande åtgärder. Eftersom skyddsregeln är ett skydd för hyresgästen, bör utgångspunkten vara att väsentliga hyreshöjningar inte ska genomföras på en enda gång. får det anses rimligt att det finns utrymme för något större hyreshöjningar när detta är skäligt i det enskilda fallet. När det gäller exempelvis standardhöjande åtgärder som har en inte obetydlig inverkan på lägenhetens bruksvärde har hyresgäster ett relativt starkt inflytande. Enligt hyreslagen får en hyresvärd utföra sådana åtgärder endast om de har godkänts av de berörda hyresgästerna eller om hyresnämnden har lämnat tillstånd (se 18 d18 h §§). Om det har utförts förbättrings- eller ändringsarbeten efter sådant godkännande eller tillstånd, får det anses skäligt att efterföljande hyreshöjningar får ett snabbare genomslag. Vidare erbjuder många hyresvärdar sina hyresgäster möjligheter att påverka sitt boende genom att deras lägenheter förses med viss inredning eller utrustning, s.k. tillval. Hyresgästen betalar för sitt tillval genom ett tillägg på hyran. Om hyresvärden och hyresgästen har träffat en överenskommelse om tillval får det, på motsvarande sätt som vid standardhöjande åtgärder, anses skäligt att skyddsregeln inte tillämpas på en hyreshöjning som grundar sig på tillvalet. Regeringen föreslår därför att skyddsregeln som huvudregel ska tillämpas vid väsentliga hyreshöjningar, men inte om det finns särskilda skäl som talar emot det. Särskilda skäl som talar emot en tillämpning av skyddsregeln bör således kunna vara exempelvis att det efter godkännande eller tillstånd har utförts standardhöjande åtgärder eller gjorts tillval som höjt lägenhetens bruksvärde. Med hänvisning till de skäl som regeringen anförde i propositionen om utformningen av skyddsregeln saknas anledning för att ta initiativ till att förändra den. Motionerna avstyrks därmed. En misshandlads makes eller sambos besittningsskydd Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen vad utskottet anför om en översyn av hyreslagen för att öka skyddet att få bo kvar för den som misshandlats i sitt hem av sin make eller sambo. Jämför särskilt yttrande 1 (M, FP, C, KD). I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 34 i denna del lämnas förslag om att besittningsskyddet för brottsoffer bör stärkas genom att deras rätt att fortsatt nyttja lägenheten skrivs in i hyreslagen. I motionen behandlas frågan om vräkningar av personer som har misshandlats i lägenheten av en partner och de fall av skadegörelse av lägenheten som sker i samband med sådan misshandel och som ofta utgör grund för uppsägning. Också motion 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 gäller de nämnda frågorna. I motionen föreslås en översyn av tillämpningen av hyreslagen när det gäller vräkningar av personer som har misshandlats i lägenheten av en partner. Vidare föreslås en ändring i hyreslagen så att skadegörelse i lägenheten i samband med misshandel inte ska innebära att hyresrätten förverkas. Om en lägenhet har hyrts av två personer gemensamt gäller enligt hyreslagen följande i en tvist om förlängning av hyresavtalet, dvs. när uppsägning har skett till hyrestidens utgång. Om samhyresgästerna till följd av en omständighet som hänför sig till endast den ena av dem inte gemensamt har rätt till förlängning av hyresavtalet, är medhyresgästen berättigad att få hyresavtalet förlängt för egen del, om hyresvärden skäligen kan nöja sig med honom eller henne som hyresgäst. Detta gäller inte när hyresrätten är förverkad utan att hyresvärden har sagt upp avtalet att upphöra . Är medhyresgästen make eller sambo till den som har föranlett att hyresgästerna inte gemensamt har rätt till förlängning av avtalet, har maken eller sambon en sådan rätt till förlängning även när hyresrätten är förverkad på annan grund än dröjsmål med betalning av hyran. Detta gäller också när hyresvärden har sagt upp hyresavtalet att upphöra på grund av förverkandet. Om en hyresgäst, som är gift eller samboende och vars make eller sambo inte har del i hyresrätten, inte har rätt till förlängning av avtalet har maken eller sambon, om han eller hon har sin bostad i lägenheten, rätt att överta hyresrätten och få hyresavtalet förlängt för egen del, såvida hyresvärden skäligen kan nöja sig med honom eller henne som hyresgäst. Detta gäller också när hyresvärden har sagt upp hyresavtalet på grund av förverkande (47 § hyreslagen). Kravet på att en samhyresgäst skäligen ska kunna godtas som hyresgäst innebär bl.a. att någon besittningsbrytande grund (enligt 46 § första stycket hyreslagen) inte ska föreligga beträffande honom eller henne och att samhyresgästen ensam ska kunna klara av hyran. Om den make eller sambo som har orsakat t.ex. ett förverkande av hyresrätten stannar kvar i lägenheten kan det vara ett skäl för att hyresvärden inte ska behöva godta den andra maken eller sambon som hyresgäst (se dock t.ex. , avd. 16, beslut i mål nr ÖH 7968-06 där medhyresgästen fick förlängning trots att den misskötsamma hyresgästen förväntades bo kvar; hyres- och uppsägningstiderna förkortades dock). De regler som kan leda till förlust av en hyresrätt i de fall som avses i motionen har följande innebörd. En hyresgäst ska väl vårda lägenheten med vad som hör till den. Hyresgästen är skyldig att ersätta all skada som uppkommer genom hans eller hennes vållande eller genom vårdslöshet eller försummelse av någon som hör till hans eller hennes hushåll. Det gäller också beträffande gäster och andra som hyresgästen har inrymt i lägenheten eller som där utför arbete för hans eller hennes räkning. Uppkommer en skada eller visar sig en brist som ofördröjligen måste avhjälpas för att en allvarlig olägenhet inte ska uppstå, är hyresgästen skyldig att genast lämna hyresvärden meddelande om skadan eller bristen. Meddelanden om andra skador eller brister ska lämnas hyresvärden utan oskäligt dröjsmål. Försummar hyresgästen att underrätta hyresvärden är han eller hon ansvarig för skador som föranleds av denna försummelse (24 § första och andra styckena hyreslagen). När hyresgästen använder lägenheten ska han eller hon se till att de som bor i omgivningen inte utsätts för störningar som i sådan grad kan vara skadliga för hälsan eller annars försämra deras bostadsmiljö att de inte skäligen bör tålas (störningar i boendet). Hyresgästen ska vid sin användning av lägenheten också i övrigt iaktta allt som fordras för att bevara sundhet, ordning och gott skick inom fastigheten. Hyresgästen ska hålla noggrann tillsyn över att detta också iakttas av dem för vilka han eller hon svarar vilket är samma personkrets som när det gäller skador på lägenheten. Om det förekommer störningar i boendet ska hyresvärden ge hyresgästen tillsägelse att se till att störningarna upphör samt, om denne är en bostadshyresgäst, underrätta socialnämnden i den kommun där lägenheten finns om störningarna. Detta gäller dock inte om hyresvärden säger upp hyresavtalet med anledning av att störningarna är särskilt allvarliga med hänsyn till deras art eller omfattning (25 § hyreslagen). De närmare reglerna om förverkande av en hyresrätt och förlängning av hyresavtal finns i 4255 d §§ (särskilt 42 och 46 §§). En grupp av hyresgäster som behöver ett starkare besittningsskydd för att undvika vräkningar och hemlöshet är kvinnor och män som misshandlas i hemmet av sin make eller sambo. Denna typ av misshandel sker ofta i situationer där lägenheten utsätts för skadegörelse. Både de störningar som andra hyresgäster i huset utsätts för liksom skadegörelse i lägenheten kan utgöra grund för uppsägning och leda till förlust av lägenheten. Efter en uppsägning och vid en efterföljande rättslig prövning av denna tas i många fall inte tillräcklig hänsyn till makens eller sambons och inte heller i förekommande fall barnens behov av lägenheten som bostad eller till de utsattas situation som brottsoffer. Besittningsskyddet för dessa brottsoffer anser utskottet bör stärkas genom en lagändring, främst av de bestämmelser som finns i 42 och 46 §§ hyreslagen. Enligt utskottets mening behöver frågan bli föremål för en översyn och regeringen bör därefter skyndsamt återkomma till med ett förslag till ändring i hyreslagen i enlighet med det som sagts. Utskottet vill alltså i grunden stärka brottsoffrens ställning. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. Därmed bifaller motioner. Ombildning till bostadsrätt detaljplanereglering Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om möjligheter till detaljplanereglering av upplåtelseform. Jämför reservation 3 (S, MP, V).