bet · H001MJU11 · 2013-03-12 00:00:00 — Miljöministern har därför besökt ett antal svenska städer som har svårt att följa EU:s luftkvalitetsnormer för att diskutera åtgärder, och hon fortsätter att besöka ytterligare städer i detta syfte. Miljöministern har vid dessa besök träffat forskare, kommunala företrädare, organisationer och allmänhet för att lyfta fram goda exempel och diskutera kommande åtgärder. Enligt departementet kommer ministern i vår även att hålla ett avslutande möte som ska summera intrycken och lärdomarna från de olika städernas arbete med att nå en bättre luftkvalitet samt dra slutsatser om vad som behöver göras härnäst. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motion 2012/13:T408 (MP) yrkandena 6 och 7 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller roll i de internationella förhandlingarna om minskade ozonpåverkande utsläpp inom ramen för Montrealprotokollet påminner utskottet inledningsvis om att det till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt finns två indikatorer som redovisas på . är ansvarigt för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Utskottet konstaterar att utvecklingen för tillståndet i miljön är positivt och att en stor andel av de ozonnedbrytande ämnena är avvecklade. En minskning av utsläpp och halter i atmosfären gäller för alla ozonnedbrytande ämnen utom HCFC och lustgas (N2O). Utsläppen kommer främst från kvarvarande mängder i produkter samt fortsatt produktion av HCFC i utvecklingsländerna. Enligt en överenskommelse inom Montrealprotokollet (2007) ska dock konsumtion och produktion av HCFC, i huvudsak, vara avvecklat till 2020 i industriländerna och till 2030 i utvecklingsländerna. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen pekar befintligt underlag på att ozonskiktets återväxt kommer att påbörjas . Så som regeringen påpekar i budgetpropositionen är det dock med tanke på ozonskiktets globala natur avgörande att det internationella samarbetet är framgångsrikt. Även om man bedömer att målet kan nås är det viktigt att fortsätta arbetet med åtgärder. Utskottet anser i likhet med regeringen att det i arbetet med avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen också är viktigt att beakta alternativen så att dessa inte orsakar andra stora miljöproblem och/eller stor påverkan på klimatet. Det är vidare viktigt att arbetet inte urholkas av illegal handel, inklusive export och import, med ozonnedbrytande ämnen och produkter. Enligt har länge haft en aktiv roll inom ramen för Montrealprotokollet och i arbetet med att utveckla det och kommer även fortsättningsvis att ha det. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motion 2012/13:MJ455 (S) yrkande 19 lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, SD, V, KD) om klimatpolitik som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP), 4 (SD) och 5 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /11:MJU12 Klimatpolitik m.m., 2011/12:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och 2011/12:MJU25 Klimatpolitik och geologisk lagring av koldioxid. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Globalt samarbete, punkt 1 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 7. Mycket av den nya forskningen gör gällande att målet att hejda temperaturförändringarna med stor sannolikhet är otillräckligt. Dessutom riskerar tröskeleffekterna som tar fart vid denna temperatur att ytterligare höja temperaturen oavsett människans påverkan. Därför menar många forskare att målet borde ligga på , något som också utreds inom ramen för och stöds av flera länder. Väsentligt för klimatpolitiken är att utsläppen samlas i atmosfären. Det handlar alltså inte om att hitta rätt nivå på utsläppen utan att se till att den mängd utsläpp som samlas runt jorden inte når över en viss koncentration. Hur stor den koncentrationen är för att undvika t.ex. är forskarna osäkra på. Men FN:s klimatpanel IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) räknar med en klimatkänslighet på , vilket innebär att temperaturen stiger med när mängden koldioxidekvivalenter fördubblas. Det är alltså viktigare hur mycket vi hinner släppa ut innan utsläppen upphör än vilket datum de upphör. Det är också viktigt att utsläppskurvan börjar plana ut så snabbt som möjligt, annars hinner vi släppa ut för mycket. Världens länder enades i om ett nytt internationellt avtal om stegvisa utsläppsminskningar som ska börja gälla och som ska vara på plats . Världens stora utsläppare kommer inte att behöva minska utsläppen . Bedömningar från klimatexperter och miljöorganisationer är att de utsläppsmängder som sker i och med detta leder oss in i en värld med temperaturhöjning. Enligt FN:s klimatpanel innebär att öknarna breder ut sig över världen t.ex. i och , att stora problem med stormar och skogsbränder hotar regnskogens existens, att kustöversvämningar drabbar miljontals människor, att sjukdomar ökar vilket belastar hälsovården till bristningsgränsen, att livsmedelsproduktionen minskar vilket leder till ökad svält världen över, att upp till 250 miljoner människor får brist på vatten och att fyra av tio växt- och djurarter på planeten inte klarar stressen utan utrotas. De internationella klimatförhandlingarna har alltså gett, menar vi, ett helt otillräckligt resultat för att skydda människor och de kan inte heller garantera att utsläppen minskar, varken så som vetenskapen och vår planet kräver eller som länderna tidigare utlovat. I stället riskerar det att låsa utsläppen på höga nivåer framåt. Efter tre misslyckanden borde det vara värt att pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna en som bygger mindre på hot och mer på förtroende och respekt. Det handlar om att på allvar sätta fart med investeringar på hemmaplan i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering, om att visa att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft, bygger broar till jobb och välfärd. Svenskt utvecklingssamarbete ska vara klimatsäkrat. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Detta bör ges regeringen till känna. Den gröna fonden och innovativa finansieringsmekanismer m.m., punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkande 3. Såväl Action Plan, klimatkonventionen, Kyotoprotokollet som avtalet i påvisar att nya pengar måste fram för att utvecklingsländerna ska kunna möta klimatomställningen. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av den gröna klimatfonden () vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Industriländer ska skala upp finansieringen till fonden till . Som finansiering har nämnts intäkter från utsläppshandel och en internationell skatt på utsläpp från flyg och sjöfart. Vi menar att ska vara drivande för att ska stå för en generös andel av fonden och för att utveckla de nya finansieringsmekanismer som krävs. Det finns många exempel på sådana mekanismer. bör ta initiativ till att påskynda arbetet med mekanismerna. Det är viktigt att EU snabbt klarlägger för omvärlden vilken den europeiska insatsen i fonden ska bli. I detta arbete bör tydliggöras att intäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter (ETS) ska bidra till finansieringen. Detta bör ges regeringen till känna. Medel för finansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländer, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 5. Inför COP 15 i enades de rika länderna om att medverka till att ca skapas för klimatarbete . har bidrag i realiteten varit nära noll. internationella åtaganden genom klimatkonventionen kräver nya finansieringsformer och finansieringskanaler. Finansieringsbehovet är mycket stort. har regeringen finansierat investeringarna i huvudsak genom avräkning eller dubbel bokföring av biståndet. har, således, inte ens närmat sig sitt internationella åtagande om additionella medel. De belopp som avräknats från biståndet är alldeles för låga jämfört med de behov som finns, jämfört med det internationella åtagandet () och särskilt jämfört med ansvar enligt Greenhouse Development Rights (GDR). Vi anser att bidrag till internationell klimatfinansiering ska vara additionell utöver det officiella biståndet på av BNI. När det gäller finansieringen väntar alla på de s.k. innovativa finansieringsmekanismerna, som behöver utgöra större delen av finansieringen. Dessvärre utvecklas dessa mycket långsamt . Vi anser att ska ta sitt ansvar för finansiering av det internationella klimatarbetet i enlighet med GDR-modellen. kommer det att innebära överföring av stora belopp som bör finansieras med hjälp av nya mekanismer. I väntan på att dessa utvecklas behöver vi ta det ansvar som vi har lovat i internationella förhandlingar utan att tumma på biståndet. måste börja avsätta dessa medel redan nu och sedan bygga upp mot den nivå som motsvarar vårt ansvar enligt våra åtaganden och GDR. Därtill bör vi visa våra intentioner att bygga upp Gröna fonden genom ett konkret anslag till dess uppbyggnad. Detta bör ges regeringen till känna. Internationell granskning av CDM, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 13. Själva idén med Clean Development Mechanism (CDM) är att det ska vara billigare och mer kostnadseffektivt att klimatinvestera i fattiga länder än att endast genomföra nationella klimatåtgärder. Men CDM:s kostnadseffektivitet ifrågasätts. och skriver i rapporten att nå både klimatmål och tillväxt ([ITPS], nuvarande Tillväxtanalys, 2008) att kostnadseffektiviteten för åtgärder på hemmaplan kraftigt underskattas. De menar att föreställningen att det är billigt att minska utsläppen i länder som är fattiga inte stämmer och att regeringens klimatpolitik till stora delar vilar på en felaktig verklighetsbeskrivning. Även den liberala tankesmedjan ifrågasätter CDM:s kostnadseffektivitet. De menar att det är en överdrift att kalla CDM för kostnadseffektiv. Det mest effektiva sättet att minska utsläppen är att alla minskar sina egna utsläpp på hemmaplan. Att köpa utsläppsminskningar utomlands kommer alltid att vara sämre än det, enligt Fores. menar att CDM-systemet måste utvärderas i grunden. Innan en sådan utvärdering har gjorts borde den avstå från att använda CDM. bör verka för en internationell översyn som gör en noggrann utvärdering av CDM. Detta bör ges regeringen till känna. Sänkor, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:MJ410 av (SD). I den vetenskapliga debatten har frågan väckts om de naturliga sänkorna kan vara på väg att bli mättade. De globala ekosystemens förmåga att ta upp växthusgaser har uppskattats minska med per decennium och dessvärre i en ökande takt. Om forskarnas scenarier har underskattat effekterna, kanske våldsamt, av den minskande upptagningsförmågan får utsläppen större påverkan på klimatet än vad som har varit fallet eftersom de har räknat bort hälften. Ökande osäkerhet om naturliga sänkor har angetts som en av vetenskapliga överraskningar. Vi anser att tre preliminära slutsatser kan dras av detta. Sänkor spelar en helt central roll för att minska konsekvenserna av människans utsläpp av växthusgaser. Vi bör göra allt som vi rimligen kan för att upprätthålla eller öka sänkornas upptag. Vetenskaplig osäkerhet gör dock att vi inte kan räkna hem åtgärder för att öka markens förmåga att ta upp växthusgaser. Att kvitta utsläpp mot uppskattade sänkor är i dagens läge ovetenskapligt och oansvarigt. I internationella förhandlingar bör arbeta för att industriländer ökar sina sänkor, men inte använder uppskattade sänkor till att kvitta utsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. Sänkor, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ410 av (SD) och 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vid klimatmötet i enades man om ett paketbeslut för en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet där en del av beslutet avsåg de internationella bokföringsreglerna för LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry). Som med så mycket annat lägger sig EU i genomförandet av de åtaganden vi gjort enligt detta internationella avtal. har beslutat att LULUCF-sektorn inte ska inkluderas i EU-ländernas EU-interna utsläppsåtagande. På så sätt får vi det sämsta av två världar, nämligen ett kostsamt och resurskrävande bokföringssystem utan att det skapas några som helst incitament till ett bättre skogsbruk. uppfattning är att LULUCF möjligt ska genomföras som en integrerad del i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Detta skapar starka incitament att, för ändamålet, fortsätta att förbättra det svenska skogsbruket, som det värnar svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Detta bör ges regeringen till känna. Jämställdhetsperspektivet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 16. Globalt har genusinriktade projekt som syftat till att antingen minska utsläppen eller anpassa sig till klimatförändringarna visat att kvinnors fulla delaktighet i beslut räddar liv, skyddar känsliga naturresurser och minskar utsläppen av växthusgaser. Alla mekanismer eller finansieringar för katastrofhantering, utsläppsminskning eller anpassning kommer att vara otillräckliga ifall kvinnor inte deltar fullt ut i utformning, beslutsfattande och genomförande. För att klimatanpassningen ska vara effektiv måste bakomliggande underlag innehålla genusanalyser av de åtgärder som görs. bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet och vikten av kvinnors delaktighet särskilt lyfts fram i alla klimatpolitiska sammanhang internationellt. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av , punkt 7 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 8. Klimatförändringarna får snabba och dramatiska effekter vid polerna. blev den sommar då isen i smälte som mest sedan mätningarna inleddes. Men avsmältningen av de arktiska havsisarna medför också att områden som tidigare skyddats av istäcket nu av många anses bli tillgängliga för utvinning av naturresurser som fisk, gas, olja och mineraler. Uppskattningar från US talar om att av världens potentiella kvarvarande olje- och naturgasresurser kan finnas i . står därför inför stora förändringar. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar som vi måste förhålla oss till och påverka. Om länder och företag väljer att investera i förnybar energi och klimatsmarta innovationer i stället för i att borra efter svåråtkomlig olja får vi en rimlig chans både att skydda mot katastrofala oljeutsläpp och bromsa de klimatförändringar som så tydligt hotar regionen. Vi menar att framväxande aktiviteter måste styras av starka regelverk med krav på bästa tillgängliga teknik och försiktighetsprincip utifrån hårda miljökrav. De delar av som har varit skyddade av ett permanent havsistäcke måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från olje- och naturgasexploateringar och från fiske med destruktiva redskap och på hotade bestånd. För resterande måste samarbetet stärkas mellan länderna. Samarbetet bör utgå från överenskommelsen i FN:s konvention om biologisk mångfald om att människans tryck på särskilt känsliga ekosystem ska minimeras. Vi anser att , med utgångspunkt från både konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, kan ifrågasätta framtida olje- och naturgasexploateringar i området. Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för ska i internationella sammanhang verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i . Detta bör ges regeringen till känna. Restriktioner mot utvinning av fossila bränslen, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 6. En tillbakablick visar att klimatkonventionen och Kyotoprotokollet inte ens har skapat ett hack i kurvan över ständigt ökande utsläpp har ökningen snarare varit större . Vi kan inte lita på att alla världens politiker ska vakna upp och genomföra åtgärder som begränsar användningen av fossila bränslen i den utsträckning som krävs, eller förlita oss på att ett internationellt system för handel med utsläppsrätter får tillräckligt genomslag tillräckligt fort. Problemet bör även angripas vid dess bokstavliga källa: utvinningen av fossila bränslen. Kolet i form av olja, kol och gas måste få ligga kvar i marken. Detta bör vara en del av den lösning som förhandlas i kommande klimatavtal. Situationens allvar ställs på sin spets i Arktisområdet. ska ha en konsekvent linje i klimatfrågan och bör gå i framkant. Därför bör ett tydligt förbud mot såväl prospektering som utvinning av kol, olja och naturgas införas. På så sätt visar vi att sätter kampen mot klimatförändringarna före kortsiktiga ekonomiska nationella intressen. Regeringen bör även verka internationellt för att få andra länder att införa restriktioner mot utvinning av fossila bränslen inom sina territorier. I bör ta initiativ till att göra till en skyddad zon på ett liknande sätt som har skett i . Detta bör ges regeringen till känna. EU:s mål för utsläppsminskning, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del. EU:s målsättning är att minska utsläppen till 2020, men att detta kan höjas till om andra länder höjer sina åtaganden. Vi menar att detta defensiva ställningstagande bygger på en felaktig föreställning om att det är samhällsekonomiskt olönsamt att gå före i en nödvändig omställning. På toppmötet i anslöt sig EU dessutom till IPCC:s forskningsrapport som kräver minskningar på i den utvecklade delen av världen till . Ska de rika länderna nå detta mål måste och EU gå före. EU bör därför ta på sig utsläppsminskningar med till 2020. Detta bör ges regeringen till känna. för utsläppsminskningar, punkt 10 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 3 i denna del. EU bör anta den färdplan mot 2050 som kommissionen lagt fram. Detta har blockerats av några medlemsländer. Här måste och EU:s insatser för att övertyga de tveksamma länderna öka. Regeringen bör stödja kommissionens arbete i detta. Detta bör ges regeringen till känna. Handel med utsläppsrätter inom EU, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 3. I praktiken är EU:s utsläppstak verkningslöst . Anläggningarna som ingår i utsläppshandeln behöver inte ens använda alla de utsläppsrätter som delas ut. Många företag sparar nu utsläppsrätterna för framtida behov och marknaden för utsläppsrätter har mer eller mindre havererat. Vi anser att EU:s reduktionsmål till 2020 behöver skärpas från . En följd av detta är att även taket för den handlande sektorn behöver sänkas. ligger tilldelningen av utsläppsrätter långt över efterfrågan och det finns ett stort antal oanvända utsläppsrätter. Om ska ta sin del av ansvaret för att nå temperaturmålen behöver utsläppen från den handlande sektorn i liksom i resten av EU minska snabbt och betydligt snabbare än vad EU:s utsläppstak medför. bör kraftfullt och tydligt arbeta inom EU för att minska tilldelningen av utsläppsrätter. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s krav om utsläpp från personbilar, punkt 12 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 24. har arbetat fram en ny lagstiftning som sätter kraven till 2020. Lagkravet är koldioxid per kilometer till 2020. Vi stöder principerna i förslag. Det är utformat så att det ger en konkurrensneutralitet mellan de olika biltillverkarna i EU. Det kan även vara en fördel med ett nytt långsiktigt mål . Detta bör ges regeringen till känna. Nordiskt samarbete kring anpassning, punkt 13 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ222 av och (båda S) yrkande 2. Klimatanpassningsarbetet behöver stärkas och samordnas på både central och regional nivå. Arbetet måste genomsyra hela samhället. Staten bör ta ett helhetsgrepp och tillsammans med länsstyrelserna ta fram en nationell klimatanpassningsstrategi som också tar hänsyn till regionala skillnader. Det är viktigt med ett politiskt helhetsansvar där departement, myndigheter och organisationer samverkar. Det behövs även ett nordiskt helhetsgrepp och ett fördjupat samarbete mellan de nordiska länderna för att klimatanpassa samhället. De nordiska länderna kan hjälpas åt med både forskning, pilotprojekt och större investeringar. Det finns också behov av ett bredare erfarenhetsutbyte mellan länderna där exempel på framgångsrika lokala och regionala anpassningsstrategier lyfts fram. Detta bör ges regeringen till känna. GDR utgångspunkt för svensk klimatpolitik, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkande 1. Greenhouse Development Rights (GDR) har blivit en viktig referenspunkt i de internationella klimatförhandlingarna.