bet · H101UbU8 · 2013-11-06 00:00:00 — Regeringen instämmer delvis i bedömning att relevanta producenter och slutanvändare i en vidare krets inte har haft möjlighet att påverka prioriteringarna i svensk rymdverksamhet. Graden av påverkan på prioriteringar varierar med vilket politikområde det är fråga om. Inom ramen för utgiftsområde 16 har alla berörda aktörer haft möjlighet att inför forsknings- och innovationspropositioner inkomma med förslag och synpunkter till regeringen, vilket också har skett och har påverkat regeringens ställningstaganden. På myndighetsnivå, och inte minst från Rymdstyrelsen, har man regelbunden dialog och konsultationer med berörda aktörer för att kunna göra rimliga avvägningar om vilka åtgärder och satsningar som bör göras i rymdverksamheten. Regeringen delar uppfattning om vikten av en bred förankrad process som knyter ihop rymdverksamhetens olika delar. Regeringen delar bedömning att avsaknad av systematisk uppföljning gör det svårare att ompröva prioriteringar och satsningar. Den ekonomiska uppföljningen inom ramen för den statliga budgetprocessen är en central del av den statliga uppföljningen, liksom regeringens och myndigheternas dialog om utveckling av verksamheten. Även den uppföljning som görs främst på myndighetsnivå av resultat när det gäller t.ex. forskning samt teknik- och applikationsutveckling och näringslivsutveckling är central. De årliga uppföljningarna ger ett gott underlag för statliga prioriteringar och satsningar. Det som däremot saknas är en bredare systematisk uppföljning av rymdverksamheten, dess resultat, effekt och utveckling inom alla de samhällsområden där den har betydelse. En sådan omfattande uppföljning rörande samhällsnytta kan inte göras med samma frekvens och regelbundenhet som den årliga uppföljningen av ekonomi och verksamhetsutveckling. Frågan bör analyseras vidare i ett kommande arbete med en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet som regeringen aviserade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Regeringen delar bedömning att återrapporteringen till om prioriteringar av och resultat från svenska rymdsatsningar kan utvecklas och förbättras. En kvalitetssäkring av dokumentation och återrapportering av EU-arbetet inom rymdområdet inleddes i och fortsätter löpande. Motsvarande kvalitetssäkring av dokumentation och återrapportering av arbetet med har inletts och utvecklas med utgångspunkt i behov. anser att regeringen inför lämnade ofullständig information till när regeringen framförde att jordobservation är ett särskilt starkt svenskt område. uppfattning bygger på att regeringen då inte informerade om att uppdragen till svenska företag inom jordobservation inte har motsvarat förväntningarna . påpekande att uppdragen till svenska företag inom just jordobservation inte har motsvarat förväntningarna är korrekt. Frågan om återflöde av uppdrag till svenska företag inom jordobservation var dock inte aktualiserad inför och därför inte heller en del av den muntliga informationen till . Den kortfattande informationen i det skriftliga underlaget till om att jordobservation är ett särskilt starkt svenskt område avsåg forskning, utveckling och användning och byggde på bl.a. följande. Den svenska satelliten har övervakat jordens atmosfär . Den fungerar fortfarande och har gjort det möjligt att göra klimatologiska studier som sträcker sig över en hel solcykel. har därmed varit ett viktigt svenskt bidrag till klimatforskningen. Vidare finns i hela kedjan av styrning av satelliter, datanedtagning, databearbetning, tjänsteutveckling och användning av satellitdata från jordobservationssatelliter. var också tidigt en aktör inom fjärranalys i och med att valde att delta i satellitprogrammet SPOT (Système Pour lObservation de la Terre) med och . Därigenom byggde både svensk industri, svenska forskare och svenska vidareutvecklare upp kompetens som än kommer till nytta. Vidare har flera företag inom förädling av satellitdata och tjänsteproduktion, vilket är ovanligt för ett land av vår storlek. är en av största användare av satellitdata, och t.ex. användning av satellitdata i sin dagliga verksamhet, ända ut i fältledet, ses som unik. SSC som en del av svensk rymdverksamhet Regeringen instämmer inte i bedömning att SSC inte styrs som en del av svensk rymdverksamhet. SSC ägs av svenska staten, som kontrollerar av aktierna. har därmed ett statligt huvudmannaskap. Genom SSC:s uppdrag, att ansvara för driften av , är bolaget inte ett företag bland andra utan spelar en tydlig roll i svensk rymdverksamhet. För att SSC ska kunna verka effektivt på sina marknader är det viktigt att det finns en politiskt väl förankrad svensk rymdstrategi. Regeringen anser att är en strategisk tillgång för svensk rymdverksamhet och att det finns starka synergier mellan SSC:s uppdrag, vad avser , och SSC:s kommersiella och globala verksamhet. Organisationen av statlig rymdverksamhet Regeringen instämmer inte i bedömning att organisationen av statlig rymdverksamhet leder till inlåsning. Statens satsningar i svensk rymdverksamhet genom bl.a. de prioriteringar som Rymdstyrelsen gör såväl nationellt som inom och EU, tillsammans med de satsningar som görs av andra europeiska stater, utgör en viktig del av marknaden för rymdföretagen, det som kallar för den institutionella marknaden. Men som flera av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan påpekar är en annan viktig och växande del av marknaden rent kommersiell men ofta i andra branscher och samhällssektorer än rymdbranschen. Den samhällsnytta och ekonomiska tillväxt som uppstår som ett resultat av satsningar i rymdverksamheten återfinns alltså i ökande grad snarare på andra områden som därmed blir allt viktigare för de svenska rymdföretagen. Eftersom har valt att inte analysera spridningseffekterna på andra områden av satsningar inom rymdverksamheten, blir slutsatsen alltså missvisande. Detta har också påpekats av flera remissinstanser. Regeringen delar inte uppfattning att svensk förvaltnings användning av begreppet kommersiell rymdverksamhet används missvisande. Rymdmarknaden domineras, som skriver, av statliga aktörer och statlig finansiering. Svensk rymdindustri är dock verksam på fler marknader än där dessa aktörer är kunder, vilket också framhålls av flera remissinstanser. Regeringen delar deras och Rymdstyrelsens bedömning att tillväxt finns på dessa marknader snarare än på den institutionella marknaden. Tillväxten på svensk rymdmarknad Regeringen instämmer i konstaterande att rymdmarknaden i stor utsträckning är institutionell och inte präglas av gängse marknadslogik. Rymdstyrelsen har regelbundna dialoger med svenska rymdföretag och arbetar kontinuerligt med att göra rimliga avvägningar av vilka satsningar som bör prioriteras för största möjliga nytta för och i vilka satsningar svenska företag bedöms ha förutsättningar att vara konkurrenskraftiga. Tillgång till privat riskkapital är dock inte något som regeringen rår över. anser att regeringen ger en bild av den svenska rymdindustrins möjligheter till tillväxt och konkurrenskraft som inte är förankrad i verkliga förhållanden. Regeringen anser dock att svensk rymdindustri har goda möjligheter till tillväxt men snarare på andra marknader än de där Rymdstyrelsen, eller EU är huvudsakliga kunder. Svensk rymdverksamhet i stort är också, som en av remissinstanserna framhåller, framgångsrik i förhållande till landets storlek och har visat både nytänkande och innovation som väckt internationell respekt. Regeringen instämmer inte i bedömning att skydd av rymdinfrastruktur får liten uppmärksamhet. Rymdinfrastruktur av betydelse för är en internationell angelägenhet som utvecklas och hanteras gemensamt inom och EU. Den europeiska utrikestjänsten förhandlar med andra rymdnationer i det EU-ledda arbetet med att utarbeta en internationell rymdkod, och inom FN pågår arbete med riktlinjer för att säkra ett hållbart nyttjande av yttre rymden. Det är därmed i det internationella samarbetet som skydd av rymdinfrastruktur måste diskuteras och lösas. pågår ett arbete inom EU med att utveckla en europeisk förmåga till rymdlägesbild för att övervaka rymdinfrastrukturen och möjliggöra skydd av den. deltar aktivt i detta arbete. Konsekvensanalyser av beslut om oberoende tillträde till rymden Regeringen instämmer i konstaterande att ställningstagandet för europeiskt oberoende tillträde till rymden i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjordes utan en konsekvensanalys av alternativen till beroende respektive oberoende tillträde till rymden. Som har uppmärksammat gjordes detta ställningstagande utifrån regeringens bedömning att ett oberoende tillträde till rymden är en förutsättning för att säkerställa effektiva samhälls- och privatfunktioner men också kunskapsutveckling, teknikspridning, tillväxt och konkurrenskraft. Det oberoende tillträdet till rymden är också en viktig inriktning inom både och EU. Detta blir självfallet därmed en viktig del av underlaget för ställningstaganden. Huruvida det finns några realistiska och rimliga alternativ till regeringens bedömning är ett förhållande som bör analyseras i ett kommande arbetet med en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet som regeringen aviserade i den ovannämnda propositionen. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser En sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet Regeringen har i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) angett att den ökade betydelsen av rymdverksamhet inom många samhällsområden innebär att en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet är motiverad. Regeringen anser att en sådan strategi skulle underlätta såväl nationell som internationell samverkan och vara värdefull som underlag för agerande både inför framtida nationella satsningar och för internationella samarbeten inom rymdområdet. Därför förbereder regeringen direktiv till en kommande utredning med uppgift att med ett strategiskt och långsiktigt perspektiv ta fram ett brett förankrat förslag till en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Arbetet med att förbättra regeringens rapportering till och dokumenthanteringen av rymdrelaterade frågor inleddes och fortsätter löpande. Dialog om mål med SSC Regeringen har inlett en process för att förtydliga SSC:s uppdrag att ansvara för driften av . Samma process innefattar också en översyn av de ekonomiska målen för SSC. Kommande ekonomiska mål, som omfattar bl.a. lönsamhetsmål för SSC, ska avspegla de olika kommersiella verksamhetsgrenarna inom SSC. Lönsamhetsmål ska även reflektera risk och beakta de marknadsförutsättningar som gäller för de olika verksamhetsgrenarna. Stöd för internationellt arbete om skydd av rymdinfrastruktur Regeringen stöder genom aktivt deltagande från och berörda myndigheter det pågående arbetet inom EU med att utveckla en europeisk förmåga till rymdlägesbild med syftet att utveckla förmågan att skydda rymdinfrastrukturen. Regeringen stöder också det pågående arbetet inom EU och FN med att utveckla en internationell rymdkod och riktlinjer för hållbart nyttjande av yttre rymden. Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. Utskottet konstaterar inledningsvis att utgångspunkten för granskning, dvs. intention att svensk rymdforskning och rymdverksamhet ska vara en strategisk tillgång, inte har varit föremål för beslut. Behandlingen av den proposition som hänvisar till innebar inte något uttryckligt ställningstagande av i fråga om rymdforskning (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Utskottet finner dock att granskning av svensk rymdverksamhet är angelägen och välkomnar granskningsrapporten. Inte minst mot bakgrund av rymdverksamhetens stora och växande betydelse i samhället, som utskottet bl.a. framhöll vid behandlingen av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU3), är det enligt utskottets mening mycket viktigt att styrningen av den statligt finansierade rymdverksamheten är effektiv och strategisk. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i fråga om de bedömningar som presenterar i rapporten men vill särskilt lyfta fram tre av de frågor som pekar på. För det första menar att regeringens återrapportering till inte ger fullständig insyn i hur svenska rymdsatsningar prioriteras. Som anförs i avsnittet ovan kan utskottet inte nog betona vikten av att ges insyn i och möjlighet att följa regeringens arbete. Mot bakgrund av att rymdverksamheten blir allt viktigare för en rad olika samhällsfunktioner är det särskilt angeläget med en kontinuerlig återrapportering till i rymdrelaterade frågor. Utskottet ser positivt på att regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra återkopplingen och avser att noga följa regeringens fortsatta information till inom detta område. För det andra vill utskottet återigen framhålla att det ser mycket positivt på regeringens avsikt att ta fram en nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Utskottet anser att en sådan strategi är ett bra sätt att komma till rätta med den avsaknad av helhetssyn och de brister i uppföljningen och styrningen av svensk rymdverksamhet som pekar på i sin granskningsrapport och som regeringen delvis instämmer i. Utskottet delar regeringens uppfattning att en sådan strategi skulle underlätta såväl nationell som internationell samverkan och vara värdefull som underlag för agerande både inför framtida nationella satsningar och för internationella samarbeten inom rymdområdet. För det tredje vill utskottet betona att har stor strategisk betydelse för svensk rymdverksamhet. Utskottet ser därför mycket positivt på regeringens arbete med att förtydliga SSC:s uppdrag att ansvara för driften av . Med dessa kommentarer föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:145 om effektivitet i svensk rymdverksamhet. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Ub235 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om etablering av en nationell strategi för rymdverksamhet. 2013/14:Ub400 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att fortsätta att satsa på svensk rymdverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den ska följa rekommendation att följa upp styrningen av svensk rymdverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrningen av myndigheten bör förbättras i syfte att i högre grad dra nytta av de svenska investeringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ha en bättre helhetssyn med bättre samordning mellan olika områden av svensk rymdverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bättre återrapportering till behövs för att ska ha en bättre möjlighet att följa utvecklingen inom rymdverksamheten. tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om att Rymdstyrelsens kapacitet måste förbättras i syfte att uppnå målen med sitt uppdrag. Jag vill tacka min kollega för den intressanta informationen om ESS! Från våra minsta beståndsdelar i vår värld ska vi nu söka oss upp till rymden.Det betänkande vi nu ska diskutera, Svensk rymdverksamhet, har behandlat granskning av svensk rymdverksamhet. Alliansen välkomnar granskningen. Det är med förvåning vi tar del av informationen att någon liknande utvärdering inte har gjorts , trots att har investerat relativt stora belopp på rymdområdet . Vi tycker därför att det är befogat att vidtog utvärderingen. I allmänhet håller regeringen med om slutsatser. Några av rekommendationer har redan tillmötesgåtts. Det gäller inte minst den rymdstrategi som har efterlysts. Regeringen meddelade redan i samband med att forsknings- och innovationspropositionen lades fram att en sådan strategi skulle utarbetas.Herr talman! ordnade ett kunskapsseminarium om rymden, som var oerhört informativ och verkligen speglade den mångfald av användningsområden som rymden kan innebära och många av de aspekter som behöver läggas på rymdfrågor. Vi är nog många som inte tänker på att en stor del av de tjänster som vi använder oss av görs möjliga just tack vare rymden. Det gäller tv, gps, att ta ut pengar från bankomaten, väderprognoser, den ohyggliga informationen från och all annan typ av kommunikation.Förutom de samhällsekonomiska nyttigheterna är rymden också en betydelsefull näring. Rymdindustrin i omsätter ca 1 ½ miljard , och antalet sysselsatta i näringen har ökat . Svensk rymdverksamhet har och får en allt större betydelse i , även internationellt, för utvecklingen av tjänster inom bland annat jordobservation, navigation och telekommunikation. Rymden har också ett högt värde när det gäller innovation. Den har bidragit till starten av ett antal högteknologiska företag som också röner framgång internationellt. Ett exempel är svenska SSC, som är på väg att bli en ledande global leverantör av avancerade rymdtjänster. har till exempel ett miljövänligt bränsle- och framdrivningssystem för satelliter, Ecaps, utvecklats. Det har kommersialiserats och sålts till bland annat . Det är en enorm framgång för och för svenska företag. Därutöver finns också andra företag som är världsledande i såväl forskning som teknikutveckling.Något som är unikt för är dessutom att vi förfogar över den stora anläggningen utanför , där obebodda landområden gör det möjligt att utföra experiment bland annat med hjälp av obemannade sondraketer.Under 2011 gjordes till exempel 13 uppsändningar av franska ballonger för olika tekniska och vetenskapliga studier av atmosfären. Vi tänker på att det är en svensk anläggning, det är vi som har huvudansvar, men det finns ett delägarskap med andra länder som utför experiment med stort internationellt värde. Vid sker en stor och omfattande inhämtning av satellitdata. Det är så mycket som 140 kontakter per dag med satelliter som befinner sig i olika banor runt jorden. Det är data som kan användas på många olika sätt, till exempel inom klimatforskningen och andra områden.Det som är unikt med rymdprojekten är att de ofta bedrivs . Det är därför inte ovanligt att det kan gå från en projektidé till själva datanedtagningen. För att detta ska vara möjligt fordras en långsiktigt stabil finansiering. Regeringen har ökat anslagen till rymdforskning och teknikutveckling med för att fortsatt ska kunna vara en viktig aktör på det här området. Att regeringen satsar på rymdfrågorna har inget med science fiction att göra, utan dettaligger helt i linje med för samhället och världen viktiga funktioner inom områden som transport, försvar, klimat och mobiltelefoni. Just därför ser vi i Alliansen fram emot att regeringen med ett strategiskt och långsiktigt perspektiv ska ta fram ett brett förankrat förslag till en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet - alltså helt i linje med det som efterlyser. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. ska vi fortsätta att behandla svensk rymdverksamhet och Revisionens granskning av om den är den strategiska verksamhet som det är meningen att den ska vara.Riksrevisionen levererade ju en ganska tydlig kritik som vi socialdemokrater har tagit till oss och tagit intryck av. Att döma av regeringens svar som vi behandlar har den också gjort det.Herr talman! Jag vill verkligen understryka hur viktiga de här frågorna och den här verksamheten är. har ju investerat i rymdverksamhet . Ungefär 1 miljard från statsbudgeten går till denna verksamhet.Jag anser att och mänskligheten har haft stor nytta av rymdverksamheten. Det är viktigt att vi politiker tar ansvar och ger dessa frågor större utrymme i debatten och gör dem mer kända för allmänheten. Det är huvudmotivet till att jag har ställt mig i talarstolen.Rymdverksamheten är viktig för vår kunskap om miljö och klimat. Den är viktig för vår konkurrenskraft och sysselsättning. Den är också viktig för bilden av som en kunskapsnation.Vi är beroende av satelliter i vår vardag, vid navigering, vid mobilkommunikation eller vid tv-utsändningar från hela världen. Det är svårt att föreställa sig hur vår vardag skulle se ut om satelliterna av någon anledning stängdes av. Skyddet av och tillgången till rymdens infrastruktur borde uppmärksammas mer. Jag vill också lyfta fram hur resultat från rymdforskning har förbättrat hälsan på jorden. Jag ska nämna några exempel.Det första exemplet gäller mikrovågor som sändes ut från satelliter för att studera klimatförändringar visade sig vara användbara inom medicinen. Med mikrovågors hjälp går det att tidigt upptäcka cancer.Det andra exemplet handlar om att rymdforskningen har gett ett sätt att mäta strålningsdoser i kroppen på cancerpatienter. Det gör strålningen mer effektiv och skyddar också omkringliggande områden i kroppen. Vi är många som kan tacka rymdverksamheten för våra liv.Rymdforskningen är viktig för , men vi får inte tillräckligt med valuta för den miljard som vi satsar. Det finns potential till förbättringar, säger och rymdforskning är till sin natur tvärvetenskapliga och komplexa. Beslut fattas på internationell nivå på en rad departement och av olika myndigheter. Revisionen menar att vi saknar en helhetssyn och att det behövs konkreta målsättningar och en bättre samordning.Som här sade har regeringen aviserat en nationell strategi som är brett förankrad. Det finns ingen anledning för oss att föregripa det arbetet.Detta är ett exempel på en fråga som tjänar på samarbete även i politiken över de så kallade blockgränserna.Revisionen pekar också på att regeringens återrapportering till inte ger tillräcklig insyn i hur svenska rymdsatsningar borde prioriteras. Utskottet som helhet kan inte nog betona vikten av ges ökad insyn så att vi alla kan följa regeringens arbete på det här området.Mot bakgrund av att rymdverksamheten blir allt viktigare för en rad olika samhällsfunktioner kommer vi från utskottet att noga följa rapporteringen.Avslutningsvis vill jag bara tacka för en välkommen och angelägen rapport. ska vi fatta beslut om svensk rymdverksamhet. Det är ett historiskt tillfälle. har vi haft ett betänkande som enbart har handlat om rymdverksamhet, och har det anordnats en debatt om enbart rymdverksamhet i riksdag. Detta måste väl ändå signalera att rymdverksamhet är något att bry sig om. Det hör dagens och framtidens samhälle till.Intressant är också att det försiggår ett intensivt arbete i vårt rymdnätverk här i som leds av , att det pågår samtal och debatter om rymdverksamhet i och om , som är det internationella samarbete som är ligger i Wassenaar i . planeras också rymdverksamhet inom EU.I verkar en rad spännande företag med inriktning på rymden. Under olika studieresor som vi har gjort har det visat sig att är stort inom detta område, också internationellt. Jag kan nämna samarbetet med , och andra länder.Vi i vårt land räknas och uppmärksammas, och det finns en tillit till det kunnande och de produkter som är ett resultat av den forskning och den industri vi har.Men det är inte enbart experterna som arbetar, beslutar, forskar eller fördelar pengar till rymdverksamhet som kan ta del av rymdverksamheten. Det görs en jättesatsning på Visualiseringscenter i där allmänheten kan få tillträde och vara med på "Rymdresan" med . Visualiseringscentret är kopplat till , och dess ansvarige är den numera inom sitt område världsberömde professorn finns besök som man kan göra som är intressanta och där man lär sig mer. Så kan man göra besök som förändrar ens sätt att tänka. Ett besök på Visualiseringscentret är ett sådant besök.Herr talman! Det betänkande som vi behandlar har sin utgångspunkt i om effektiviteten i svensk rymdverksamhet. Betänkandet har inga reservationer.Med tanke på att har investerat i rymdverksamhet och den årliga investeringen i statliga anslag ligger på ca är det viktigt att arbetet följs upp och utvärderas.