bet · H101SoU2 · 2013-12-09 00:00:00 — Ortoptister är en yrkesgrupp inom ögonsjukvården som undersöker, diagnostiserar och behandlar ensidiga synnedsättningar av olika slag. Patienterna är framför allt barn, men antalet vuxna ökar. Yrkesområdet är självständigt och utökas snabbt. I hög utsträckning är det legitimerade sjuksköterskor med kompletterande utbildning som arbetar som ortoptister. Enligt uppgift från är titeln ortoptist skyddad i hela övriga . I omfattas ortoptister av bestämmelser om legitimation. Ögon är ett känsligt område, och den trygghet som en legitimation ger anser jag är ett starkt skäl för att patienter ska bli mer välinformerade, vilket i sin tur innebär ökad trygghet. Jag anser, till skillnad från regeringen, att ortoptister bör ha skyddad yrkestitel och legitimation. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Alternativ- och komplementärmedicin, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkande 5. betänkande Kompetens och ansvar (2010:65) föreslog att en särskild lag om alternativa behandlingsformer skulle införas. föreslogs bli ansvarig registerhållare för ett register där utövare av alternativ- och komplementärmedicin ska ha möjlighet att registrera sig under vissa förutsättningar. En informationsportal föreslogs, liksom ett förbud i patientsäkerhetslagen mot vilseledande användning av skyddade yrkestitlar vid marknadsföring av verksamhet. Tanken med registret var att skapa en tydlighet och reda i ett fält som är väldigt oöverblickbart för enskilda människor. Det är svårt att veta vad olika terapier betyder, vem som är ansvarig, vilka utbildningar de yrkesutövande har och om någon kontroll görs. Det föreslagna registret hade inte alla svar på detta, men det var en början när det gäller att tillgodose ett behov som är starkt. När det gäller patientsäkerhet anser jag att det är en stor brist att förslaget om ett sådant register inte läggs fram av regeringen. Det är att lämna många människor villrådiga i förhållande till de behandlingar som erbjuds. Regeringen bör därför återkomma till i frågan om ett alternativ- och komplementärmedicinskt register, liksom övriga förslag som avser att öka tydligheten på området. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och : antar regeringens förslag till lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580). antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:12) om kontroll av berusningsmedel på sjukhus. antar regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 2013/14:So1 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om krav på utbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introduktion inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bli en lagstadgad skyldighet för socialnämnden att ha tillgång till specialistkompetens inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tandhygienistutbildningen bör förlängas med . 2013/14:So2 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tandhygienistutbildningen i enlighet med förslag ska förlängas från två till . 2013/14:So3 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda förslaget om specialistutbildning för sjukgymnaster. 2013/14:So4 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddad yrkestitel och legitimation för ortoptister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förlängning av tandhygienistutbildningen till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begreppet likvärdig examen när det gäller socionomutbildningen och utredning av barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i lagtext bör framgå att den som saknar tidigare erfarenheter av de arbetsuppgifter som är reglerade ska få en lämplig introduktion och stöd i yrket under . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma i frågan om ett alternativ- och komplementärmedicinskt register, liksom övriga förslag som avser att öka tydligheten på området alternativ- och komplementärmedicin. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:So230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tandhygienistutbildningen bör bli en treårig utbildning. 2013/14:So236 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga tandhygienistutbildningen till . 2013/14:So325 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa legitimation för socialarbetare. 2013/14:So348 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag på hur en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse kan inrättas. 2013/14:So616 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om krav på utbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om introduktion inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en specialistutbildning på avancerad nivå inom den sociala barn- och ungdomsvården. 2013/14:So620 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av frågan om icke legitimerade personers utövning av psykiatrisk vård. 2013/14:So648 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga behovet av ett legitimationskrav för socialsekreterare. Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig om vissa motioner som behandlas med anledning av proposition 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och . Yttrandet avser både motioner som har väckts med anledning av propositionen och motioner från den allmänna motionstiden om olika behörighetsfrågor. yttrar sig om sammanlagt nio motioner. Utskottet har valt att avgränsa yttrandet till ärendets budgetmässiga aspekter. Med det avses här dels potentiella effekter på statsbudgeten, dels beslutsordningen enligt rambeslutsmodellen. I proposition 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och föreslår regeringen att antar förslag till ändringar i lagar som rör behörighet för personal dels i hälso- och sjukvården, dels i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen innehåller i korthet fyra förslag: Yrket sjukgymnast föreslås få en ny skyddad yrkestitel – fysioterapeut. En lagreglering av landstingens ansvar för att anställa tandläkare med specialisttjänstgöring i en omfattning som motsvarar det planerade behovet av tandläkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet. Behörighetskrav för att utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården införs. Inspektionen för vård och omsorg ska överta vissa mindre omfattande uppgifter från . Enligt regeringens konsekvensanalys bedöms förslagen inte få några ekonomiska konsekvenser för statsbudgeten. De kostnader som kan tillkomma för berörda myndigheter bedöms rymmas inom de befintliga anslagsramarna. I övriga delar i propositionen gör regeringen bedömningar i olika behörighetsfrågor utan att lämna förslag till riksdagsbeslut. Nedan presenteras de bedömningar regeringen gör i vissa av de behörighetsfrågor som tas upp i de motioner som finansutskottet ska yttra sig om. Regeringens bedömning om tandhygienistutbildning Regeringen konstaterar i propositionen att det finns stöd för förslag att förlänga tandhygienistutbildningen mot bakgrund av remissinstansernas svar. För att få legitimation krävs högskolestudier, men en majoritet av studenterna väljer att även gå ett tredje år. Regeringen gör bedömningen att det finns goda möjligheter för de tandhygienister som önskar att gå det tredje året och anser mot denna bakgrund att det inte finns tillräckliga skäl för en förlängning av utbildningen för att kunna utöva yrket (prop. 2012/13:175 s. 77). Regeringens bedömning om specialistutbildning för sjukgymnaster Regeringens bedömning är att det bör införas så få regleringar som möjligt för rätten att utöva ett yrke. Så länge inte utbildningens kvalitet försämras eller det framkommer att patientsäkerheten åsidosätts finns det inga skäl att införa en reglerad specialistordning eller skyddad specialistbeteckning för sjukgymnaster (prop. 2012/13:175 s. 71). Motionerna innehåller förslag om förlängd tandhygienistutbildning från nuvarande två till , förslag om ekonomiskt stöd för sjuksköterskor under specialistutbildning samt förslag om utökade utbildningsplatser för specialistsjuksköterskeutbildningar. En motion handlar om ansvaret för sjukgymnasters specialistutbildning. Nedan följer en kortfattad beskrivning av motionerna. I kommittémotionerna 2013/14:So2 av m.fl. (S), 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkande 5 samt motionerna 2013/14:So230 av (S) och 2013/14:So236 av (FP) begärs tillkännagivanden om att förlänga tandhygienistutbildningen till . Motionärerna hänvisar bl.a. till att tandhygienister är den enda legitimerade yrkesgrupp som inte har en treårig utbildning och att detta påverkar utbildningens kvalitet och status och leder till brist på utvecklingsmöjligheter för yrkesgruppen. Några motionärer hänvisar också till förslag om att förlänga utbildningen till och att samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan har tillstyrkt utredningens förslag. I kommittémotion 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur antalet och andelen specialistsjuksköterskor ska öka. Motionärerna framhåller att en fjärdedel av alla specialistsjuksköterskor är eller äldre och att dessa snart kommer att gå i pension. Personalens kompetens inom hälso- och sjukvården är enligt motionärerna avgörande för att patienterna ska kunna erbjudas en god och säker vård. I motionerna 2013/14:So673 av (S) och 2013/14:So674 av (SD) finns liknande yrkanden, och motionärerna vill att tillkännager för regeringen om att satsa på eller se över utbildningen av specialistsjuksköterskor. Motionärerna hänvisar till vårdens behov av fler sjuksköterskor med specialistutbildning. I motion 2013/14:So291 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Motionären anför att arbetet med att uppmuntra sjuksköterskor bör intensifieras dels genom att man ser över villkoren för de sjuksköterskor som väljer att vidareutbilda sig, dels genom att ge ekonomiskt stöd till sjuksköterskor under vidareutbildningen. I motion 2013/14:So3 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att låta utreda frågan om ansvaret för sjukgymnasters specialistutbildning. Motionären anför att sjukgymnasternas specialisering inte är reglerad i författning. Det är i stället som har utvecklat en specialistordning för sjukgymnaster. föreslog i sitt betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) att tandhygienistutbildningen ska förlängas till 180 högskolepoäng, dvs. från två till , och att ska ges i uppdrag att utforma ett förslag till ny examensbeskrivning för utbildningen. Enligt utredningen finns det behov av utökad kompetens och forskning inom tandhygienistens kunskapsområde för att åstadkomma en evidensbaserad vård och behandling. En treårig utbildning ger både en möjlighet att stärka kompetensen och en god vetenskaplig förankring för denna yrkesgrupp. har tidigare behandlat yrkanden om sjuksköterskors specialistutbildning (rskr. 2012/13:115, bet. 2012/13:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg s. 44). Utskottet instämde i beskrivningen av det framtida behovet av välutbildade specialistsjuksköterskor men ansåg att det i första hand är landstingen som bör vidta åtgärder för att förbättra villkoren för sjuksköterskor som önskar vidareutbilda sig. Motionerna avstyrktes (ingen reservation). Regeringen beslutade att uppdra åt att efter samråd med föreslå hur de lärosäten som har tillstånd att utfärda specialistsjuksköterskeexamen i ökad utsträckning kan samverka sinsemellan och med hälso- och sjukvården (U2013/4058/UH). Syftet med ett sådant uppdrag om samverkan och uppföljning är att ta fram nya specialistinriktningar som kan möta hälso- och sjukvårdens behov av specialistkompetens för sjuksköterskor. Fördelarna med en samverkan är att det ökar yrkesgruppens anställningsbarhet och möjlighet att jämföra utbildningar nationellt och internationellt. Uppdraget ska redovisas . Specialistutbildning för sjuksköterskor i budgetpropositionen Regeringen har gjort en tillfällig satsning på fler utbildningsplatser för specialistsjuksköterskor, men den kommer att upphöra helt enligt budgetpropositionen . Anslaget föreslås minska med 2015 (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 226). väljer att begränsa yttrandet till ärendets budgetmässiga aspekter. Med det avses här dels potentiella effekter på statsbudgeten, dels beslutsordningen enligt rambeslutsmodellen. Utskottet har konstaterat att det är viktigt att de statsfinansiella konsekvenserna av förslag beaktas inom ramen för den årliga budgetprocessen (t.ex. i yttr. 2011/12:FiU6y, yttr. 2012/13:FiU3y och yttr. 2012/13:FiU5y). Utskottet har också upprepade gånger framhållit den breda parlamentariska förankring som finns kring syftet, behovet och användningen av ett finanspolitiskt ramverk (bet. 2010/11:FiU42). Den s.k. rambeslutsmodell som använder för att besluta om statens budget har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . Det centrala i rambeslutsmodellen är att anslag och andra utgifter i staten ska fastställas för varje utgiftsområde genom ett enda beslut enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen. Beslutsordningen med ett enda beslut innebär att såväl propositionens förslag som de motioner som påverkar det aktuella anslaget ska tas upp i anslagsbeslutet. Budgetprocessen innebär således en ordning där utgifter ställs mot varandra och prövas utifrån ett på förhand fastställt ekonomiskt utrymme (t.ex. yttr. 2012/13:FiU10y). De nio motioner som utskottet yttrar sig om i detta ärende innehåller förslag om förlängd tandhygienistutbildning från nuvarande två till och ekonomiskt stöd för sjuksköterskor under specialistutbildning. I motionerna finns även förslag om utökade utbildningsplatser för specialistsjuksköterskeutbildningar och förslag om ansvaret för sjukgymnasters specialistutbildning. Utskottet noterar att förslagen i motionerna är utformade som tillkännagivanden till regeringen, och de innehåller inga uttryckligt budgetpåverkande förslag för nästföljande budgetår. Däremot kommer förslagen, om de genomförs, att få statsfinansiella konsekvenser. anser liksom tidigare (bl.a. i yttr. 2012/13:FiU3y) att förslag som innebär, eller som i detta ärende kan innebära, nya utgifter för staten måste beredas noggrant och att utgiftspåverkande beslut ska fattas inom ramen för den ordinarie budgetprocessen. Utskottet betonar också vikten av att varje ny utgift för staten alltid föregås av en grundlig beredning av regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (C) och (S). behandlar vi propositionen beträffande viss behörighet för personal i hälso- och sjukvården och samt ett antal motioner som väckts med anledning av propositionen.Specialistutbildning för sjuksköterskor har vi valt att dra ur , men vi har all anledning att komma tillbaka till denna viktiga fråga.Utbildningen för tandhygienisterna ligger kvar. Som moderat vill jag vara tydlig med att vi är för utbildning och kompetens. Dessutom ska det löna sig att vidareutbilda sig, vilket oppositionen inte verkar tycka med tanke på förra veckans votering.Herr talman! Det finns stöd för förslag att förlänga tandhygienistutbildningen. konstaterar vi att av studenterna utbildar sig ett tredje år och att den ettåriga påbyggnadsutbildningen erbjuds vid ett stort antal lärosäten. Det finns med andra ord redan stora möjligheter för de tandhygienister som önskar att gå det tredje året.Vad oppositionen inte heller respekterar, med tanke på förra veckans votering, är den rambeslutsmodell som använt för att besluta om statens budget och som varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna sedan mitten av 1990-talet.Förslaget om en förlängd tandhygienistutbildning från nuvarande två till innehåller inga uttryckliga budgetpåverkande förslag , men kan enligt finansutskottet innebära nya utgifter för staten. Därför ska detta beredas noggrant, och utgiftspåverkande beslut ska fattas inom ramen för ordinarie budgetprocess.Likt finansutskottet respekterar och följer Alliansen fortsatt den ordning som tjänat vårt land så väl under lång tid.Herr talman! Jag ska uppehålla mig lite extra vid de nya reglerna i socialtjänstlagen. De nya reglerna innebär att det införs krav på behörighet för att få utöva vissa uppgifter inom den social barn- och ungdomsvården. Det är jättebra.Varje dag tar dessa människor beslut om mycket omfattande stödjande och helt frivilliga insatser men också tvingande beslut som måste fattas, ibland mot både föräldrars och barns vilja. tas också beslut om att inte fatta beslutet, trots allt. blir konsekvenserna bra, ibland mindre bra. De är dessutom starkt ifrågasatta av en oförstående omgivning, ibland utifrån ståndpunkten att trots upprepade anmälningar inte gjorde någonting eller att den helt utan grund och på en anonym anmälan slog en familjs liv i spillror. Jag tror att ni känner igen dessa ord från löpsedlarna.Vad jag vill säga är att socialsekreterare som utreder och förbereder svåra beslut om socialt utsatta barn möts alltför sällan av den respekt och uppskattning som deras svåra arbetsuppgifter motiverar.Mycket har hänt , och utredningar om och reformer av den sociala barn- och ungdomsvården har varit viktiga. Barnens ställning i arbete har stärkts påtagligt.Kraven på kompetens har skärpts, och tillsynen har stärkts. Det är alla viktiga steg på vägen mot ett mer kvalificerat stöd till socialt utsatta barn och för en mer respekterad socialtjänst.Herr talman! Med denna proposition tar vi ytterligare ett steg för att säkerställa att socialt utsatta bemöts av god kompetens. Det är krav på socionomexamen eller likvärdig examen när det kommer till frågor som bedömning av om utredning behövs, utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder samt uppföljning av beslutade insatser.Några här i kammaren har ifrågasatt ordet "relevant" i stället för "likvärdig". Jag tror att "relevant" är bra, för vi vet alla att själva socionomexamen är en generell utbildning som ska ligga till grund för många olika inriktningar efter avslutade studier. Vi som har träffat socialsekreterare runt om i landet vittnar om att det krävs betydligt mer än så när tuffa beslut ska fattas, inte minst inom områden som gäller både juridik och medicin. Tillgång till handledare, rutinerade mentorer men också rena fackkunskaper är avgörande om besluten ska bli bra.Med det sagt vill jag ändå tala om vikten av att vi går framåt, ständigt utvecklar den sociala praktiken och hittar evidens och excellens.Herr talman! Visst ligger det nära till hands att jämföra med hälso- och sjukvårdspersonal både när det gäller behörighet och legitimation. Det finns ingen här som skulle acceptera att en icke-kirurg gjorde kirurgiska ingrepp utan varken legitimation eller utbildning. Då kan man tycka att detta också borde gälla de mest utsatta barnen. Jag tilltalas av den tanken. Detta kommer att ta tid. Det ska nog också få göra det och ske i en takt där professionens kompetens och utbildning successivt stärks. Det ser jag fram emot.I förlängningen är det viktigt att titta på själva ansvarsfrågan. En läkare kan bli av med sin legitimation då han har det medicinska ansvaret. Inom det sociala är det i svåra fall socialnämnden och ytterst Förvaltningsdomstolen som har avgörandet i sin hand. Innan vi kräver ett specifikt utbildnings- och specialiseringskrav och ansvarsfrågan är noggrant analyserad förminskas frågan enbart till en symbolisk form och statusfråga. Jag anser att dessa barn förtjänar betydligt bättre.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag, utom under punkt 4. Jag står givetvis bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 4.Att personalförsörjningen fungerar är grunden för all vård. Som patient vill man känna sig trygg med att det finns en fungerande vård den dag man behöver det - en sjukvård med kompetent personal som arbetar enligt de senaste rönen och har tid och möjlighet när det gäller sina patienter.De som utbildar sig inom vården vill å sin sida ha bra arbetsvillkor med utvecklingsmöjligheter för att kunna ägna sig åt det de är bra på.Herr talman! I många länder har sjuksköterskor en mindre avancerad yrkesroll än i . Det finns dock en del länder där sjuksköterskans roll tvärtom har lyfts upp ännu mer, bland annat i genom så kallade advanced nurses. Det finns även i Danmark.Tanken är att sjuksköterskor med specialistkompetens kan få mycket mer självständiga roller än . Välutbildade och erfarna sjuksköterskor kan ta över en del av det som läkare gör och som inte nödvändigtvis behöver kräva läkarexamen för att utföra. Det går att tänka lite annorlunda, och det är dags att öppna för tanken på advanced nurses även i Sverige.Det finns vissa utbildningar med denna inriktning som har startat i , till exempel Linnéuniversitetet i . Det råder dock oklarheter om de verkligen leder till det som utbildningen i praktiken går ut på och om sjuksköterskorna verkligen får ett utökat ansvar.Det finns heller ingen svensk yrkestitel som motsvarar detta i , men vi i vill att regeringen utreder möjligheterna och återkommer med förslag på hur en sådan utbildning skulle kunna inrättas.Herr talman! För socionomer som arbetar med utredningar och bedömningar av barn som riskerar att fara illa föreslås ändringar i socialtjänstlagen 3 kap. Kraven är bland annat att handläggare ska ha avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå. Begreppet "relevant" anser vi inte vara bra i detta sammanhang. Även om riktlinjer utformas om vad som är relevant finns risken att arbetsgivare gör en bedömning som inte tillräckligt säkrar det som lagändringen är tänkt att göra.Jag skulle kunna dra en parallell när det handlar om lärare. Vi har haft det så innan legitimationen kom till.