bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Från detta anslag betalas enligt uppgift projektmedel ut som bidrar till mer hälsosam och klimatsmart mat samt ökad användning av ekologiskt i den offentliga sektorn. har även delfinansierat det nationella projektet som drivs av . I projektet får alla kommuner och stadsdelar möjlighet att lyfta fram den offentliga måltiden genom konkreta, inspirerande utbildningar med matgästen i fokus och tydliga mål. När det gäller regionala och lokala medel till projekt har utskottet fått uppgifter om att Eldrimner delvis bedrivs som ett projekt inom i . Projektet finansieras genom landsbygdsprogrammet och har beviljats medel om –2013. beslutade regeringen att –2014 bevilja i ett bidrag på för ett nationellt resurscentrum för mathantverk i syfte att utveckla och bevara kunskapen om mathantverk och bidra till metodutveckling samt kunskapsutveckling och erfarenhetsutbyte för aktörer i hela . Med hjälp av stödet inrättas resurscentret på i och detta medför att Eldrimner är en del av . Inom ramen för landsbygdsprogrammet finns medel som beslutar om. Samtliga länsstyrelser arbetar med småskalig livsmedelsproduktion genom medel ur axel 1 och 3 i landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammet har regionala genomförandestrategier och utifrån dessa görs prioriteringar av hur länet bäst utvecklar den småskaliga livsmedelsproduktion som finns i regionen. Dessutom finns det i regionerna medel genom strukturfonder och regionala projektmedel som också kan användas. Det finns också flera regionala verksamheter som bidrar till att utveckla den småskaliga livsmedelsproduktionen, t.ex. livsmedelsakademi och Lokalproducerat i Väst. 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter i internationella organisationer inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. Anslaget får användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till Landsbygdsdepartementets internationella arbetsområden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med det av godkända landsbygdsprogrammet för för perioden –2013 och det kommande landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för perioden –2013. I förslaget till och rådets förordning (KOM(2011) 627) finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling avseende perioden –2020. I förordningen (1996:93) finns bestämmelser om nationellt stöd till jordbruket i norra . I rådets förordning (EG) nr 1234/2007 finns bestämmelser om stöd till biodling. Huvuddelen av de åtgärder som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 11 2015–2022. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden –2013 och ca för perioden –2020. Landsbygdsprogrammen medfinansieras nationellt inom ramar som anges i EU:s s.k. landsbygdsförordning (rådets förordning nr 1698/2005) och i förslaget till och rådets förordning (KOM(2011) 627) för perioden –2020 och som preciseras i respektive program. Den totala nationella medfinansieringen uppgår för programperioden –2020 till ca och redovisas under detta anslag. Utbetalningar som kan hänföras till respektive program får göras också som följer direkt på programperioden. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden –2016. Programmet medfinansieras till hälften nationellt. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget förstärks med . Motionärerna vill öka takten på bredband- och fiberutbyggnad på landsbygden genom ökad nationell finansiering i landsbygdsprogrammet med . Även stödet för naturbetesmarker bör stärkas med ökad nationell finansiering inom landsbygdsprogrammet med . Med stödet vill vi stärka förutsättningarna för närproducerade livsmedel med positiva effekter för den biologiska mångfalden. Socialdemokraterna yrkar i kommittémotion 2013/14:MJ483 av m.fl. yrkande 1 i denna del att anslaget förstärks med för att klara jobben på landsbygden. Motionärerna vill ge det nya landsbygdsprogrammet en mer modern och framtidsinriktad profil (yrkande 3). EU-stöden till landsbygd och jordbruk bör styras om till att gälla mer ersättningar för åtgärder som gynnar det allmänna, t.ex. miljöåtgärderna i landsbygdsprogrammet, snarare än rena inkomststöd. Miljöstöden måste bli mer riktade för att få större effekt. Stöden för ekologisk odling inom landsbygdsprogrammet bör öka (yrkande 5). Ekologiska produkter kan vara den typ av specialisering som kan göra svenskt jordbruk mer konkurrenskraftigt. Den ekologiska odlingen behöver fortsatt hjälp och stöd för att växa, framför allt för att kunna möta den ökade efterfrågan. Även enligt kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 4 bör landsbygdsprogrammet moderniseras. Landsbygdens näringsliv bör utvecklas. föreslår i motion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att anslaget förstärks med . avskaffade regeringen skatten på kväve och kadmium i konstgödsel. Skatten syftade till att minska tillförseln av kväve. Medlen från konstgödselskatten återfördes med eftersläpning till jordbruket. Därför föreslog regeringen en neddragning av landsbygdsprogrammet med ca i budgetpropositionen . Motionärerna vill återinföra skatten på kväve och kadmium i handelsgödsel och satsa en del av intäkterna på ett nytt anslag: Åtgärder ekologisk produktion. Merparten, , återförs genom en ökning av anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för landsbygdsprogrammet, i första hand för åtgärder som bidrar till att miljömålen nås. Därutöver läggs ytterligare för att upprätthålla miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet trots EU:s neddragningar. Enligt motion 2013/14:MJ258 av m.fl. (MP) yrkande 2 bör utvecklingen av fler ekologiska jordbruk och livsmedelsproducenter stödjas på grund av det ekologiska jordbrukets fördelar för bin och andra pollinerare. Vidare föreslås att pollineringsersättning för aktiv biodling införs (yrkande 3). Antalet vilda bin minskar. Som biodlare får man inkomster av de produkter bin producerar, i princip endast från honung. De pollineringseffekter som den här motionen fokuserar på, s.k. kollektiva nyttigheter, bör uppmuntras och ges en viss ersättning inom landsbygdsprogrammet. Vidare bör rådgivning finnas och vidareutvecklas som stöd för den ekologiska biodlingen (yrkande 4). Ett förslag till nytt nationellt honungsprogram för åren 2014–2016 ska generera kollektiv nytta för svensk biodling. Programmet har tagits fram i nära samarbete med biodlingens organisationer, men det är oklart vad som är aviserat i programmet för att gynna pollinering. Inom programmet har man för avsikt att finansiera bl.a. en bihälsokonsulent med uppdrag att öka kunskaperna om bl.a. förebyggande sjukdomsarbete och marknadsföring. Motionärerna anser att rådgivningen även ska finnas och vidareutvecklas som stöd för den ekologiska biodlingen. Enligt motion 2013/14:MJ324 av (M) yrkande 2 bör det övervägas om statens extra stöd till ekologisk produktion successivt ska trappas ned. Det första statliga stödet lanserades , men trots att det ekonomiska stödet har lockat många att ställa om till ekologisk produktion drivs fortfarande av odlingsarealen konventionellt. Det bör övervägas om den ekologiska produktionen ska delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt framtagna livsmedel. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 57 är det är väsentligt att en eventuell kommande neddragning av landsbygdsprogrammet inte minskar möjligheterna att nå miljömålet Ett rikt odlingslandskap. Miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet är viktiga för att bevara den biologiska mångfalden i . I EU-förhandlingarna för budgeten 2014–2021 fick minskat anslag till landsbygdsprogrammet. Enligt motion 2013/14:MJ364 av (SD) bör statlig medfinansiering för avbytartjänster återinföras inom småskalig animalieproduktion. För att göra djurhållning mer attraktivt och ge större möjligheter för djurhållare att ta ut semester eller få hjälp om man blir sjuk vill motionären uppdra åt regeringen att återinföra statliga stöd för avbytartjänster. Stödet ska vara avsett för små- och familjeföretag inom animalieproduktionen. I fråga om att återställa stödnivåerna till det svenska fäbodbruket anförs i motion 2013/14:MJ370 av m.fl. (SD) yrkande 2 att stödnivåerna för att bedriva fäbodbruk har sänkts och att de förändringar som skedde 2007 slog hårt på verksamheten. För dem som hade mer än tio djurenheter har stödnivåerna ungefär halverats i genomsnitt, vilket också har fått till följd att antalet fäbodbruk försvinner i en oroande hög takt. Enligt kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 53 är det positivt med de delar av EU:s landsbygdsprogram som innebär stöd för bredbandsutbyggnad. I fråga om it- och bredbandssatsningar inom ramen för EU:s landsbygdsprogram stärker motionärerna i Socialdemokraternas budgetförslag den svenska delen med mer än regeringen. Av landsbygdsprogrammet för 2007–2013 framgår att den ekologiska produktionen i i ett internationellt perspektiv är stor (jfr bet. 2010/11:MJU16). Den ekologiska produktionen är ett led i utvecklingen av en uthållig livsmedelsproduktion och bidrar till flera miljömål, särskilt eftersom inte kemiska växtskyddsmedel används i produktionen. Ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas främst på platsen givna och förnybara resurser. Kemiska växtskyddsmedel och lättlöslig mineralgödsel används inte i ekologisk odling. Växtskydddet baseras i stället på en varierad växtföljd. med sin blandning av gräs- och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden viktig för att hålla ogräsen på en hanterbar nivå. Eftersom man i ekologisk odling inte använder kemiska växtskyddsmedel bidrar produktionsformen till att nå en god vattenkvalitet men har också positiva effekter när det gäller biologisk mångfald, hållbar och resurseffektiv produktion och möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Ekologisk produktion och förädling av ekologiska produkter samt annan produktion med mervärden kan också skapa förutsättningar för nya företag på landsbygden. Genom axel 2 i landsbygdsprogrammet kan brukare av och betesmark få ersättning för ekologisk odling eller ekologisk djurhållning respektive resursbevarande produktion med ekologisk inriktning, om de uppfyller villkoren för ekologiska produktionsformer. I propositionen anförs att trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag, men med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats av ökad efterfrågan på djupfrysta produkter, färdigmat, ekologiska produkter samt mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel fortsätter att öka i värde även om ökningen 2012 var lägre än föregående år. Att antalet livsmedelsföretag ökar trots pågående strukturomvandling bidrar till att även i fortsättningen ska kunna vara konkurrenskraftigt inom sektorn. För att främja ekologisk produktion görs insatser inom flera områden som omfattar hela livsmedelskedjan. Andelen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade 2012 och uppgick till . Det motsvarar en ökning jämfört med . Den totala arealen jordbruksmark, som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion, låg dock kvar i nivå med areal. Av totala certifierade areal jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2012. En ökning av den ekologiska odlingen har skett kontinuerligt, och inom några regioner i har landsbygdsprogrammets mål om odlad ekologisk areal redan nåtts. Enligt propositionen ges inom ramen för landsbygdsprogrammet stöd om totalt –2013. Dessa medel har i hög grad bidragit till utvecklingen. Likaså ökade den ekologiska livsmedelsförsäljningen med till 2012. Av alla sålda livsmedel 2012 var ekologiska. Förutom landsbygdsprogrammet satsade den även medel på certifieringsstöd, marknadsfrämjande åtgärder, forskning (Formas), fältforskning, och konsumtion (Epok) vid , försöks- och utvecklingsverksamhet samt . Under anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ges också särskilt stöd till ekologiska projekt. Regeringens satsningar har enligt propositionen bidragit till att främja marknaden för ekologiska produkter. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2012/13:MJU10) att det när det gäller ekologisk produktion och högre kostnader än inom konventionellt jordbruk finns stöd till ekologiska produktionsformer inom det nuvarande landsbygdsprogrammet. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet har beräkningen av ersättningsnivån för insatsen gjorts genom en jämförelse med kostnaderna för konventionell produktion och de tilläggskostnader som tillkommer vid certifierad ekologisk produktion och kretsloppsinriktad produktion. Kalkylen beaktar även att ekologisk produktion inte medför kostnader för mineralgödsel, vilket konventionell produktion gör. I fråga om ekologiska produktionsformer utgår ersättning för certifierad ekologisk produktion och för resursbevarande produktion med ekologisk inriktning. Ersättningsnivån för certifierad ekologisk produktion är högre än för resursbevarande produktion med ekologisk inriktning. Det innebär att med miljöersättning får jordbrukaren ersättning för inkomstbortfall och merkostnader som ekologisk produktion innebär. Certifierad ekologisk produktion gynnas särskilt inom landsbygdsprogrammet genom att full ersättning utgår. Av regleringsbrev framgår att anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor får användas för stöd till insatser på livsmedelsområdet och utbetalas av för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision – det nya matlandet. Av medlen ska avse åtgärder i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Av de anslagna medlen ska utbetalas efter rekvisition till () för arbetet med det nationella . Forumets inriktning ska vara utbyte av erfarenheter och dialog mellan berörda aktörer. Anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket får användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av för jordbruket relevanta miljökvalitetsmål. Försöks- och utvecklingsverksamhet relaterad till ekologisk produktion ska särskilt uppmärksammas. Av anslaget 1:24 () ska användas för fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion. Vidare ska användas till den verksamhet som bedrivs vid och konsumtion (Epok). Epok samordnar och informerar enligt Landsbygdsdepartementet om ekologisk forskning inom SLU och vid andra lärosäten. Enligt regleringsbrev för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ska anslagen 1:25 och 1:26 finansiera stöd till forskning rörande ekologisk produktion med . Miljömålet Ett rikt odlingslandskap innebär att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks (prop. 2013/14:1 utg.omr. Regeringen anför att utvecklingen i miljön är negativ. Hävdade betesmarker har stor betydelse för bevarandet av den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. har den totala arealen betesmarker som sköts med hjälp av landsbygdsprogrammets miljöersättningar minskat med . En bidragande faktor för detta är den minskning av antalet betande nötkreatur som skedde . Lantbrukarnas intresse att ingå avtal om skötsel av kulturhistoriska landskapselement fortsätter att minska. Sammantaget ger dessa negativa utvecklingstrender en minskad variationsrikedom i livsmiljöer för arter som är knutna till odlingslandskapet. Betesmarker hör till odlingslandskapets mest artrika miljöer. De är även viktiga för kulturmiljön och människors möjlighet att uppleva ett rikt och varierat odlingslandskap. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med de styrmedel som är beslutade eller planerade. Ett öppet odlingslandskap är beroende av ett aktivt jordbruk. Förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet styrs av flera faktorer. Två av dessa faktorer är att prisutvecklingen för jordbrukets produkter på världsmarknaden påverkar jordbrukets lönsamhet samt utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Miljömålsberedningen kommer att presentera sitt förslag till en strategi för en långsiktig hållbar markanvändning där användning av jordbruksmarken ingår. Förslaget kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för kommande analyser om utformandet av åtgärder som syftar till att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. För betesmarkerna innebär den minskade lönsamheten för företag med nötkreatur att antalet betande djur riskerar att fortsätta minska. Den ändrade betesmarksdefinitionen inom den gemensamma jordbrukspolitiken har lett till ett komplicerat regelverk, vilket riskerar att leda till att värdefulla marker slutar skötas eller hävdas på ett sätt som minskar naturvärdena. Ett aktivt och konkurrenskraftigt jordbruk är en mycket viktig förutsättning för att bibehålla ett öppet landskap. Ersättningarna för miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet för perioden –2020 blir fortsatt viktiga. Den framtida utformningen av landsbygdsprogrammet kommer också att ha betydelse för intresset att fortsätta hävda jordbruksmarken och hålla betande djur. Av regleringsbrev framgår att under anslaget 1:8 ska användas för kvalitetsuppföljning i ängs- och betesmarker samt uppföljning av småbiotoper inom (nationell inventering av landskapet i ). Uppföljningen är en del av uppföljningen inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. gjordes smärre förändringar av programmets miljöersättningar. Anslutningen till ersättningsformerna motsvarar ungefär nivån 2011. Det är oroande att den totala arealen ängs- och betesmarker som ersätts med miljöersättningar minskade något även , trots de medel som tillfördes genom överföring från direktstöden till landsbygdsprogrammet 2010. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet har Europeiska kommissionen godkänt regeringens förslag till nationellt program för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung för åren 2014–2016. Detta program kommer att ersätta det nuvarande programmet som har gällt –2013. Syftet med det nationella programmet är att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung och andra biodlingsprodukter. Syftet är dessutom att minska varroakvalstrets och därmed sammanhängande sjukdomars negativa inverkan på biodlingen. Programmet finansieras till av EU-medel och av medel från statsbudgeten, från anslaget 1:18, dvs. samma anslag som medfinansiering av landsbygdsprogrammet. Programmet omfattar för hela programperioden, vilket medfinansieras med motsvarande nationella medel. Detta betyder en höjning jämfört med tidigare programperiod. arbetar nu fram ett förslag till hur medlen ska användas . När det gäller fäbodar har utskottet tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU24) att landsbygdsprogrammet när det gäller miljöersättning för biologisk mångfald och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar och våtmarker ska bidra till skötseln av betes- och slåttermarker. Vidare ska den biologiska mångfalden och kulturmiljövärden vid 230 fäbodar bevaras. Utskottet har fått information om att ca 230 fäbodar fick ersättning inom miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar i slutet på förra programperioden och att delmålet i miljömålet sattes utifrån det (det var 234 fäbodar 2006). Senaste uppgiften är att 221 fäbodar får ersättning inom miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar. Som har nämnts har arealen betesmarker och slåtterängar inom miljöersättningen gått ned, vilket innebär att det jämförelsevis är ganska god måluppfyllelse för just fäbodbruket. Jordbruksministern har i svar på två skriftliga frågor (2006/07:1318 och 2006/07:1319) redovisat att det svenska fäbodbruket är en viktig del av vårt kulturarv, och som förvaltare av natur- och kulturmiljövärden är fäbodarna viktiga att bevara (bet. 2011/12:MJU16). Därför innehåller det svenska landsbygdsprogrammet omfattande ersättningar för att kompensera fäbodbrukarna för de insatser som de gör för att bevara dessa värden. Ersättningarna till fäbodbetet har förändrats på ett antal punkter jämfört med tidigare program. Motivet för dessa förändringar är bl.a. att ersättningen i vissa fall har lett till en för hög betesintensitet, vilket kan riskera de biologiska och kulturhistoriska värdena. Till skillnad från tidigare program är ersättningarna till fäbodbetet uppdelade på flera insatser. I stället för att enbart basera ersättningen på basis av antalet djur vid fäboden innehåller de nya ersättningarna också en grundläggande kompensation för alla brukare som bedriver fäbodbruk, oavsett hur många djur man håller vid sin fäbod. Dessutom finns en möjlighet för länsstyrelserna att i sina regionala prioriteringar bevilja ytterligare stöd för angelägna skötselåtgärder vid fäbodarna. Utöver de riktade ersättningarna till fäbodbete finns flera insatser inom landsbygdsprogrammet för att stärka fäbodbruket såsom investeringsstöd, förädlingsstöd och stöd för kompetensutveckling. De samlade insatserna inom det nya landsbygdsprogrammet, både miljöersättningar och övriga insatser inom programmet, ska bidra till att fäbodbruket i ska kunna fortsätta att utvecklas och bidra till en positiv utveckling på den svenska landsbygden. Jordbruksministern såg därför inte behov av att ytterligare tillföra resurser till fäbodbruket, utöver de kraftfulla satsningar som görs inom landsbygdsprogrammet. Utskottet konstaterar att miljöersättningen Biologisk mångfald och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar och våtmarker för fäbodbete och för fäbod i bruk utgår med stöd av landsbygdsprogrammet. Härutöver finns inom avsnittet Regionalt prioriterade ersättningar (avsnitt 17.3) ytterligare åtgärder för att särskilt stödja skötsel av fäbodvall och fäbodskog. I propositionen redovisas att de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutvecklingen på jordbruksområdet. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen såsom sänkningen av egenavgifterna samt specifika åtgärder för sektorn, t.ex. att handelsgödselskatten tagits bort och att slakteriavgifterna har sänkts. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet upphörde beskattningen av kväveinnehållet i handelsgödsel (jfr prop. 2009/10:1 utg.omr. Innan skatten togs bort var i princip ensamt om att tillämpa en generell skatt på handelsgödsel avseende både kväve- och kadmiuminnehåll. Skatten anses ha försämrat de svenska lantbrukarnas konkurrensvillkor jämfört med lantbrukare i andra medlemsländer. Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat att landsbygdsprogrammet tillfördes ca , bl.a. på grund av den s.k. hälsokontrollen.