bet · H101KrU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Anslaget används även för utgifter för statsbidrag till , Folkets Hus och Parker och för organisationernas information, rådgivning, utvecklingsarbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. samlingslokaldelegation fördelar bidragen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Regeringen begär ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om bemyndigande (punkt 11). Bidrag för kvinnors organisering (13:3) Anslaget används för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) att anslaget ska upphöra. Utskottet anser att anslaget fyller en viktig funktion och ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Därmed avstyrker utskottet motionsförslag om att anslaget ska upphöra. Stöd till friluftsorganisationer (13:4) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. Svenskt Friluftsliv fördelar bidragen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) att alla barn och unga ska ha möjlighet att delta i idrotts- och fritidsverksamhet oavsett familjens ekonomi. Därför föreslår motionärerna en satsning, ett Handslag med föreningslivet, och avsätter för detta ändamål till Svenskt Friluftsliv under anslaget Stöd till friluftsorganisationer och till under anslaget 13:1 Stöd till idrotten (yrkandena 1 och 8). föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) en ökning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. I partimotion 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) anges att bidraget till friluftsorganisationer bör öka för att ge friluftsorganisationer utrymme att intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna, i synnerhet barn och ungdomar, om det svenska immateriella kulturarv som är kopplat till naturen (yrkande 10). Utskottet anser att det är viktigt att stödja friluftsorganisationer och friluftsarbete för att på så sätt förbättra förutsättningarna för människor att vistas i naturen och utöva friluftsliv och bidra till att öka kunskapen om och intresset för naturvård och folkhälsa. Utskottet är dock inte berett att göra några omprioriteringar inom utgiftsområdet eller förorda någon ökning av anslaget utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionsyrkandena. Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer (13:5) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Regeringen begär ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) att anslaget ska upphöra. Utskottet anser att anslaget fyller en viktig funktion och ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Därmed avstyrker utskottet motionsförslag om att anslaget ska upphöra. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om bemyndigande (punkt 12). Insatser för den ideella sektorn (13:6) Anslaget används för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget används även för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen anser att det är angeläget att samordna arbetet med regeringens överenskommelse med idéburna organisationer och Kommuner och Landsting (SKL) på det sociala området samt stödja utvecklingen av lokala överenskommelser. Anslaget föreslås därför öka med . Regeringen anser vidare att bör tillföras anslaget permanent . Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. Regeringen begär ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019. Utskottet noterar att regeringen har genomfört årliga samlade uppföljningar rörande det civila samhället i form av en enkätundersökning. Av en sammanställning av enkätundersökningen framgår att ca har fördelats i statliga bidrag till det civila samhällets organisationer. Detta är en ökning med jämfört med . Utskottet välkomnar regeringens höjning av anslaget med för arbetet kring regeringens överenskommelse med idéburna organisationer och SKL på det sociala området, och noterar att regeringen avser att föreslå en motsvarande ökning för samma ändamål inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget och ansluter sig till regeringens förslag om bemyndigande (punkt 13). Bidrag till folkbildningen (14:1) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget används även för utgifter för statsbidrag till Föreningen i samt för utgifter för statsbidrag i form av det särskilda verksamhetsstödet till . Vidare används anslaget för utgifter för utvärdering av folkbildningen. Anslaget uppgår innevarande år till 3 . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar 3 till anslaget. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) att anslaget ska ökas med . Motionärerna satsar på ytterligare 1 000 nya helårsplatser till folkhögskolorna, för en riktad utbildningsverksamhet för de arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium och som gått den extra studiemotiverade satsningen (yrkande 1). Motionärerna föreslår vidare att rekryteringen av unga till folkhögskolan bör ske genom samarbete mellan Arbetsförmedlingen och folkhögskolorna (yrkande 4). Dessutom anser motionärerna att regeringens förslag till öronmärkning av medel till läsfrämjande insatser bör avslås. Motionärerna framhåller att det inte är fråga om någon satsning eftersom medlen redan finns inom anslaget, och att det dessutom används betydligt mer medel till läsfrämjande insatser än det regeringen nu vill satsa extra (yrkande 44). i (S) påtalar i motion 2013/14:Kr267 att om man börjar öronmärka folkbildningsanslaget så innebär det i förlängningen ett hot mot det fria och frivilliga, som är en grundbult för hela folkbildningen. de gröna föreslår i partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) att det ska skapas möjligheter för nya folkhögskolor i miljonprogramsområden (yrkande 20). m.fl. (MP) anser i partimotion 2013/14:A398 att fler folkhögskoleplatser bör införas och att detta kan ske genom att helt nya skolor öppnas eller genom att befintliga skolor startar filialer (yrkande 9). I kommittémotion 2013/14:Kr338 av m.fl. (MP) anser motionärerna att utbildningsplatserna inom folkhögskolans allmänna kurs bör öka. de gröna avsätter för detta ändamål (yrkande 1). föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) att anslaget ska minskas med . föreslår i partimotion 2013/14:Kr279 av m.fl. (V) att anslaget ska höjas med . Motionärerna anser att etablerandet och bevarandet av folkhögskolor i hela landet ska stödjas, och att särskild hänsyn ska tas till de nationella minoriteterna och deras behov av egna folkhögskolor och folkhögskolekurser. Dessutom vill motionärerna att de ökade medlen ska gå till att stärka kunskapen hos fler om hur man kan ta del av kultur och information via internet. Även i partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) framhålls att det bör genomföras en folkbildningssatsning för att stärka kunskapen hos fler om hur man kan ta del av kultur och information via internet (yrkande 3). m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2013/14:T264 att staten, studieförbund, folkhögskolor och bibliotek bör samverka för att utveckla internetanvändningen i vardagen (yrkande 13). har antalet platser på studiemotiverande folkhögskolekurser för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasieskola utökats från 4 000 till 8 000. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att ungdomar som går sådana kurser kan erbjudas utbildning på folkhögskolans allmänna kurser direkt efter att de slutfört studiemotiverande kurser, så att deras studiemotivation kan tas till vara. Antalet årsplatser på folkhögskolans allmänna kurser utökades med 1 000 platser , och utskottet välkomnar regeringens förslag att medel för en sådan utökning, , även avsätts . Regeringen har för avsikt att låta utvärdera den satsning på studiemotiverande kurser inom folkhögskolan som infördes , och utskottet anser att ytterligare medel till folkhögskolans allmänna kurser, utöver regeringens satsning, inte bör tilldelas i avvaktan på denna utvärdering. När det gäller läsfrämjande insatser inom folkbildningen ser utskottet positivt på att sådana insatser kommer i fokus, och har i likhet med regeringen en förhoppning om att de som enligt regeringens förslag ska destineras för planerad läsfrämjande verksamhet inom folkbildningsanslaget kommer att ge god effekt. I fråga om motion om ökade medel till folkhögskolor, med särskild fokus på folkhögskolor och folkhögskolekurser för nationella minoriteter, kan nämnas att sju folkhögskolor har nationella minoriteter som stiftare/medlemmar och ett antal till har kursverksamhet riktad till nationella minoriteter. Vidare har ett antal studieförbund, studiecirklar och annan verksamhet med speciell inriktning mot målgruppen nationella minoriteter. Vidare kan nämnas att har drivit frågan om digital delaktighet. är bl.a. delaktigt i 2013, som har pågått sen 2011 och vars målsättning är att få ytterligare minst 500 000 svenskar att börja använda internet innan utgången av 2013. Utskottet vill först poängtera att stödet till folkbildning ligger på och utskottet är inte berett att öka anslaget med de motiveringar som framhålls av Socialdemokraterna, de gröna och . Utskottet vill inte heller minska anlaget, vilket förordar. Utskottet anser således att anslagsnivån är väl avvägd och avstyrker motionsyrkandena. Bidrag till kontakttolkutbildning (14:2) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till kontakttolkutbildning. Anslaget används även i begränsad omfattning för utgifter för utvecklingsinsatser. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) att anslaget ska minskas . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget och avstyrker motionsyrkandet. Lotteriinspektionen (15:1) Anslaget används för Lotteriinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Utskottets samlade ställningstagande till budgetalternativen Vad utskottet ovan har framfört med anledning av beräkningen av anslagen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid innebär sammanfattningsvis att utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning på utgiftsområde 17, dvs. proposition 2013/14:1 punkt 14. Vidare tillstyrks regeringens förslag till bemyndiganden (punkterna 2, 4–7 och 11–13). De i sammanhanget behandlade motionsyrkandena avstyrks (bilaga 5). Det gäller följande motionsyrkanden: 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 4–6, 8, 10, 22, 33 och 44 2013/14:Kr254 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4 2013/14:Kr338 av m.fl. (MP) yrkande 1 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkandena 20, 33 och 34 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 9 2013/14:Kr284 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 5, 6, 8 och 10–14 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 2013/14:Kr279 av m.fl. (V) 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkandena 3, 7, 16, 17 och 21 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkande 13 2013/14:Kr202 av (SD) 2013/14:Kr267 av i (S) 2013/14:Kr333 av och (båda SD) 2013/14:Kr337 av och (båda SD) Ändring i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Regeringen föreslår att avgiften för att fastställa åldersgränser för film som ska visas offentligt sänks. Avgiften för varje tillståndskort utöver det första sänks till för långfilmer, för kortfilmer och för programtrailrar och kortfilmer . Lagändringen föreslås träda i kraft . avskaffades den obligatoriska förhandsgranskningen av film. granskar enbart de filmer som ska visas offentligt för barn och unga i syfte att fastställa åldersgränser för filmerna. Verksamheten är avgiftsfinansierad och avgifterna ska i princip motsvara de kostnader som har för verksamheten (jfr prop. 1989/90:70 s. 57). har intäkterna från dessa avgifter kraftigt överstigit de faktiska kostnaderna för verksamheten. uppgick avgiftsintäkterna till medan kostnaderna uppgick till . har antalet utfärdade tillståndskort minskat med , vilket har inneburit att avgiftsintäkterna har sjunkit till . Kostnaden för verksamheten uppgick till . Den bristande överensstämmelsen mellan avgiftsintäkter och kostnader har tidigare påtalats av () och av branschorganisationen u.p.a. Avgiften för att fastställa åldersgränser för film som ska visas offentligt bör därför enligt regeringen justeras genom en sänkning av avgiften för tillståndskorten. Regeringen anser vidare att regelverket behöver moderniseras och har därför tillsatt en utredning som ska se över den framtida modellen för att fastställa åldersgränser för film som ska visas offentligt (dir. 2013:77). Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen inte, så som ESV har föreslagit, att ska delegera rätten att besluta om avgifterna till regeringen. Utskottet anser att avgiften för att fastställa av åldersgränser för film som ska visas offentligt bör sänkas. Det är angeläget att myndigheter inte tar ut högre avgifter än de kostnader man har för det arbete som avgiften ska täcka. Regeringens lagförslag framgår av bilaga 2. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om att avgiften för varje tillståndskort utöver det första ska sänkas till för långfilmer, för kortfilmer och för programtrailrar och kortfilmer och föreslår att antar det framlagda lagförslaget (punkt 1). Stöd vid sidan av statsbudgeten Svenska Spels bidrag till kulturverksamhet Utskottets förslag i korthet godkänner att regeringen på AB Svenska 2014 verkar för att bolagsstämman beslutar om att ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2013 från Nya Penninglotten ska fördelas till olika kulturella ändamål. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2014 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag, som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2013 från Nya Penninglotten, avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. Bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 3). Verksamheten vid (), () och () (inklusive dotterbolagen) finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tv-avgiftsmedel. Regeringen lämnade i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2013/14:164) förslag om medelstilldelning till SR, SVT och UR . Enligt förslaget tilldelas programföretagen tillsammans 7 från rundradiokontot, varav 2 till SR, 4 till SVT och till UR. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag att från rundradiokontot tillföra till statsbudgetens inkomstsida för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för radio och tv. Myndigheten för radio och tv finansieras delvis över statsbudgeten, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) föreslår regeringen att det uppdrag som och tv vid Myndigheten för radio och tv har, och som innebär att granska om SR, SVT och UR uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst, förtydligas. Regeringen uttrycker i nämnda proposition att förtydligandet av uppdraget medför ett behov av ökade resurser från rundradiokontot till Myndigheten för radio och tv. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas inom utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. Detta anslag beräknas 2014 uppgå till . Regeringen föreslår att ska anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Av dessa medel avser en förstärkning med anledning av det ökade resursbehov som nämnts ovan. biföll regeringens förslag i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). har vidare avslagit motioner om att inte ge Myndigheten för radio och tv ett förtydligat uppdrag. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag att föra från rundradiokontot till budgetens inkomstsida för den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för radio och tv (punkt 8). Driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska och meänkieli. Regeringen föreslår att upplagekravet för allmänt driftsstöd för tidningar vilkas redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska sänkas från 1 500 till 750 abonnerade exemplar. För lågfrekventa dagstidningar med en upplaga på minst 750 och högst 1 499 abonnerade exemplar lämnas ett allmänt driftsstöd med ett belopp som beslutar. Stödet får dock högst uppgå till för tidningar som kommer ut en gång , och högst för tidningar som kommer ut . Tidningar vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska inte omfattas av villkoret om att av den abonnerade upplagan ska vara spridd i . Driftstödets storlek ska beräknas med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom . Förändringen föreslås träda i kraft . Regeringen konstaterar att inga dagstidningar på samiska eller meänkieli har etablerat sig i landet. Troligtvis hänger detta till stor del samman med att de tilltänkta tidningarnas målgrupper är begränsade och att läsarunderlaget därför är begränsat. Regeringen anser därför att upplagekravet bör sänkas i enlighet med förslag i delbetänkande Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (SOU 2012:58). får då samma upplagekrav som gäller i för presstöd till tidningar som har den samiska befolkningen som huvudmålgrupp. Regeringen anser att bör ha till uppgift att närmare precisera detta krav i sina föreskrifter. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli (punkt 9). Begränsat driftsstöd till dagstidningar som delvis är skrivna på finska, samiska eller meänkieli Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om begränsat driftsstöd till dagstidningar som delvis är skrivna på finska, samiska eller meänkieli. Regeringen föreslår att tidningar vilkas redaktionella innehåll till är skrivet på något eller några av språken finska, samiska eller meänkieli ska kunna ges begränsat driftsstöd. Utgivningsorten för en tidning vars innehåll är skrivet på samiska eller meänkieli ska omfatta kommuner som ligger inom respektive språks förvaltningsområde enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. ska kunna bestämma att en annan ort ska betraktas som utgivningsort om utgivningsorten inte är en kommun som ligger inom förvaltningsområdet, men det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar hela eller delar av förvaltningsområdet för samiska eller meänkieli. För en tidning som till är skriven på ett av de berörda minoritetsspråken lämnas ett årligt begränsat driftsstöd på högst , för en tidning som är skriven på minst två av språken lämnas ett stöd på högst . Förändringarna ska träda i kraft . Utskottet tillstyrker förslaget om begränsat driftstöd till dagstidningar som delvis är skrivna på finska, samiska eller meänkieli (punkt 10). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som går ut på att inte omlokalisera dialekt- och ortnamnsarkiven i och med hänvisning till att det är en fråga för och folkminnen att besluta. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) framförs att kontakten mellan Dialekt- och ortsnamnsarkiven i och och universiteten i dessa städer svårligen kommer att kunna upprätthållas om arkiven flyttas till respektive . Detta innebär enligt motionärerna att stora värden riskerar att gå förlorade (yrkande 25). i och (båda S) tar i motion 2013/14:Kr223 upp frågan om det förändringsarbete som pågår inom och folkminnen, i vilket ligger att myndighetens avdelningar i och ska läggas ner och verksamheten där omlokaliseras. Enligt motionärerna innebär detta en statlig utarmning i kombination med centralisering, och man föreslår ett tillkännagivande om att och folkminnen bör fortsätta att utveckla sin regionala verksamhet i stället för att avveckla den. Motionärerna pekar på att institutet i regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa hur myndigheten utifrån ett regionalt perspektiv avser att utveckla sitt arbete för att verksamheten i högre utsträckning ska ge effekter i hela landet. Frågan om Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkiven i och tas också upp av (FP) i motion 2013/14:Kr285. I motionen föreslås ett tillkännagivande om att verksamheterna i och ska vara kvar (yrkande 1). Motionären pekar på de båda arkivens nära samarbete med Lunds respektive och menar att ett intressant alternativ vore att överföra verksamheterna i och till respektive universitet (yrkande 2). I motion 2013/14:Kr247 framför och (båda C) att Dialekt- och ortnamnsarkivet i inte bör omlokaliseras utan bör finnas kvar. och folkminnens uppdrag är att samla in, bevara och forska om dialekter, ortnamn, personnamn och folkminnen. För att fullgöra uppdraget bör det enligt motionärerna vara naturligt att verksamheten finns geografiskt spridd i hela landet. och folkminnen har enligt förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen bl.a. till uppgift att på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv. Inom myndigheten ingår bl.a. Dialekt- och folkminnesarkivet i , Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i , Dialekt- och ortnamnsarkivet i och Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i . Myndigheten beslutade att verksamheten inom myndigheten ska koncentreras till , och . Det innebär att verksamheten i omlokaliseras till och verksamheten i till . Den nya organisationen ska gälla fr.o.m. .