bet · H001UbU9 · 2013-03-18 00:00:00 — Utskottet behandlade och avstyrkte ett motionsyrkande om en skötarutbildning inom ramen för under förra . Emellertid framhöll utskottet att det förutsatte att frågan löses (bet. 2011/12:UbU7 s. 1516). Sedan utskottets tidigare behandling har regeringen beslutat om en ändring i förordningen (2009:130) om . Syftet med ändringen var enligt uppgift från att förtydliga regelverket och möjliggöra för att i fråga om utbildningar med inriktning som kräver nationellt likvärdigt innehåll meddela föreskrifter om kursers specifika innehåll. Enligt uppgift från anser sig myndigheten nu ha stöd för att, efter att ha hört företrädare för berörda myndigheter och organisationer, meddela sådana föreskrifter som myndigheten inte tidigare ansåg sig ha stöd för att meddela. Utskottet kan därigenom konstatera att det förefaller finnas förutsättningar för en lösning i denna fråga och kommer att följa frågan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2012/13:So268 (V) yrkande 5. Riktad utbildning inom gruvnäring, vård och omsorg När det gäller yrkanden om specifika utbildningar har utskottet tidigare uttalat (bl.a. i bet. 2011/12:UbU7 s. 1415) att intressenter får skicka in ansökningar till som i sin tur gör en bedömning utifrån bl.a. arbetsmarknadens behov av den utbildning som föreslås. Utskottet vidhåller detta och avstyrker motion 2012/13:Ub235 (S). Yrkeshögskoleutbildningens dimensionering och kvalitet m.m. När det gäller dimensionering av yrkeshögskoleutbildning finns bestämmelser om bl.a. förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i i förordningen (2009:130) om . Det krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Det framgår också att beslutar om huruvida en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 34 §§). Av regleringsbrevet avseende framgår bl.a. att myndigheten ska redovisa vidtagna åtgärder för att utbildningar inom ska svara mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet, vidtagna åtgärder för att inom utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden och hur arbetsmarknadsråd, andra intressenter i arbetslivet och myndigheter har involverats i arbetet med dessa uppgifter. Det framgår också att myndigheten ska redovisa vilka insatser myndigheten har genomfört så att fördelningen av statligt stöd bidrar till en stabil dimensionering av utbildningsverksamheten med ett långsiktigt balanserat resursutnyttjande. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 147148) redovisar regeringen resultaten för yrkeshögskoleutbildningen. Yrkeshögskoleutbildningar eller kvalificerade yrkesutbildningar fanns 2011 i samtliga län. Storstadslänen hade flest pågående utbildningar. Totalt inkom drygt 1 100 ansökningar om att anordna yrkeshögskoleutbildningar till . Det är fler än ansökningsomgång. Av ansökningarna beviljades 330 utbildningar exklusive de 19 som beslutats inom ramen för den särskilda satsningen på , motsvarande ca 8 900 platser, att ingå i och få statlig finansiering. Det motsvarar av alla ansökningar ansökningsomgång. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bl.a. följande beskrivning av måluppfyllelsen. Av de examinerade 2010 hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är en ökning med några procentenheter jämfört med dem som tog examen . När det gäller utbildningens kvalitet anger regeringen att har utövat regelbunden tillsyn över 85 utbildningar; 216 utbildningar har granskats i samband med den inledande tillsynen vid starten av en utbildning. Tillsynen visade att två av tre utbildningar, , i hög grad uppfyllde uppställda kvalitetsmål, medan uppfyllde kravet i huvudsak och var tionde bedömdes uppfylla kravet i ringa mån. Myndigheten konstaterar utifrån granskningar att utbildningarna generellt håller hög kvalitet. Myndigheten har i sin granskning lagt stor vikt vid att kontrollera hur lärande i arbete () organiseras och genomförs; och i av besluten fanns inga kritikpunkter som avsåg . Utskottet finner sammantaget att regelverket för yrkeshögskoleutbildning fungerar mycket tillfredsställande, att utbildningarna håller hög kvalitet och att dimensioneringen av utbildningen är ändamålsenlig. Utskottet anser därför att det inte finns behov av något uttalande från . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub277 (S), 2012/13:Ub299 (S) och 2012/13:Ub357 (S). Validering och erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering och erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer i gränsregioner. Jämför reservationerna 4 (S, V) och 5 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 9 framhåller motionärerna att validering är ett viktigt instrument i det framtida livslånga lärandet. Vidare påtalas att metoderna för validering behöver utvecklas och kvalitetssäkras. För nationen är det viktigt att hela arbetskraften har en god generell grund att stå på och snabbt och flexibelt kan skaffa nya kunskaper anpassade till arbetslivets behov. I kommittémotion 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 11 föreslås vidare att det införs ett nationellt valideringssystem som möjliggör för den som har utbildning eller arbetslivserfarenhet från ett annat land att få sin kompetens validerad i förhållande till den svenska arbetsmarknaden och det svenska utbildningssystemet. Erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer i gränsregioner m.m. I motion 2012/13:Ub321 av (S) föreslås att människor som utbildar sig för yrken i gränsregioner automatiskt borde få yrkesbevis i respektive land. Enligt motionären bör en sådan ordning tillämpas mellan de nordiska länderna. Även i motion 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 3 framhålls det nordiska samarbetet i fråga om erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer. Motionärerna anser att en viktig grund för att ska kunna fungera är att en godkänd utbildning i ett land också godkänns i övriga nordiska länder. Därför föreslås en gemensam auktorisation av yrkesutbildningar. Utskottet noterar inledningsvis att validering, enligt den definition som anges i 22 kap. 26 § skollagen (2010:800), är en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. I förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för anges att myndigheten ska vara behörig myndighet enligt och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, senast ändrat genom kommissionens förordning (EU) nr 13/2011, när det gäller att utfärda utbildningsbevis och andra handlingar för utbildningar inom och de utbildningar inom som bedrivs som uppdragsutbildningar (8 §). Myndigheten ska vidare ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information om valideringsområdet utvecklas (6 §). Av regleringsbrevet avseende framgår att myndigheten särskilt ska redovisa åtgärder som har vidtagits och vilka resultat som har uppnåtts när det gäller arbetet med att samordna och stödja en nationell struktur för validering. I årsredovisningen (dnr YH 2012/206), där motsvarande uppdrag i tidigare regleringsbrev redovisades, angav myndigheten att en studie för att utvärdera användningen av s.k. översiktlig kompetenskartläggning och behovet av stöd och verktyg på området har genomförts. I årsredovisningen angavs vidare att myndigheten har initierat forum för validering som ska driva strategiska frågor inom validering. I nätverket ingår myndigheter och organisationer med koppling till valideringsfrågan, däribland Arbetsförmedlingen, och . gav regeringen i uppdrag att initiera framtagandet av kriterier för validering och riktlinjer för kvalitetssäkring och dokumentation av valideringsinsatser (dnr U2009/7143/SV). presenterade myndigheten och riktlinjer för validering av reell kompetens (dnr YH 2012/428). Dokumentet innehåller förutom kriterier också riktlinjer för validering, dokumentation och kvalitetssäkring som även innefattar övergripande processbeskrivning för validering av reell kompetens, processbeskrivning av individens väg genom en validering samt riktlinjer för bedömningsmetoder. Kriterierna och riktlinjerna för validering av reell kompetens är enligt ett stöd i den nationella strukturen för validering, framtagna på uppdrag av regeringen, i syfte att stärka kvalitet, öka likvärdighet och bidra till rättssäkerhet för individen. Utskottet vill framhålla att validering är ett viktigt verktyg i det livslånga lärandet och följer med intresse arbete med att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Utskottet finner dock att befintliga uppdrag till säkerställer en verksamhet med validering som svarar mot de behov som finns. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub495 (S) yrkande 9 och 2012/13:A367 (S) yrkande 11. Erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer i gränsregioner m.m. kan inledningsvis konstatera att arbetet för att få till stånd ömsesidiga erkännanden av yrkes- och utbildningskvalifikationer i de nordiska länderna är en del i arbetet med att undanröja gränshinder. Gränshindersfrågor behandlades av utrikesutskottet under föregående (bet. 2011/12:UU3). betonade då att en av de viktigaste frågorna i det nordiska samarbetet är att underlätta för medborgare i de nordiska länderna att röra sig över gränserna. anförde vidare att den ökade integrationen i väsentligt bidragit till att stärka tillväxten i området. För att områdets fulla potential ska kunna utnyttjas är det enligt utrikesutskottets mening väsentligt att arbetet med att undanröja gränshinder fortsätter (bet. 2011/12:UU3 s. 14). Regeringen redogjorde för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar i skrivelsen Nordiskt samarbete 2011 (skr. 2011/12:90). Regeringen anförde att arbetet alltmer kommit att handla om gränshindersfrågor som har haft fortsatt hög prioritet i det nordiska samarbetet . Nordiskt gränshindersforum med representanter för de nordiska länderna och de självstyrande områdena har varit en viktig aktör i arbetet med att undanröja gränshinder. Många ministrar har i samband med olika möten och kontakter diskuterat gränshinder med sina nordiska kolleger. Exempel på lösta gränshinder som regeringen framhöll i skrivelsen var bl.a. att det blivit lättare att få auktorisation för svenska undersköterskor i (skr. 2011/12:90 s. 4). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16) anförde regeringen att den välkomnar och sluter upp bakom de initiativ som pågår inom det europeiska samarbetet om yrkesutbildning för att stärka mobiliteten och det livslånga lärandet. fortgår ett intensivt arbete med att genomföra den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (European Qualifications Framework, EQF) som antogs av och rådet 2008. Regeringen framhöll i propositionen att ett nationellt ramverk för kvalifikationer (National Qualifications Framework, NQF) är ett viktigt verktyg som kan tydliggöra nivårelationerna mellan de olika kvalifikationerna i och användas vid jämförelser med motsvarande system i andra länder samt därmed öka rörligheten för arbetstagare och studerande. beslutade och rådet om ytterligare två rekommendationer: dels om att inrätta ett europeiskt stödsystem för meritöverföring inom yrkesutbildningen (European for Vocational Education and Training, ECVET), dels om en europeisk referensram för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (European Quality Reference Framework for Vocational Education and Training, EQAVET). ECVET syftar till att inrätta ett strukturerat system för meritöverföring, och EQAVET innehåller en uppmaning till länderna att arbeta för att kontinuerligt förbättra sina kvalitetssäkringssystem. Av budgetpropositionen framgår vidare att är nationell samordningspunkt för EQF och att har i uppdrag att samordna införandet av ECVET i (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 76 och 152153). Av regleringsbrevet avseende framgår att verket regelbundet ska ta initiativ till informations- och erfarenhetsutbyte mellan de myndigheter som ansvarar för olika EU-verktyg för utveckling av yrkesutbildning och mobilitet (EQAVET, ECVET, EQF och ). Dessa myndigheter är förutom också Skolinspektionen, och Universitets- och högskolerådet. Utskottet anser att genomförandet av ECVET och EQAVET kommer att stärka både mobilitet och kvalitet inom och andra medlemsstaters yrkesutbildning och stimulera det livslånga lärandet. Utskottet ser sammantaget positivt på de många insatser som genomförs inom ramen för det nordiska samarbetet och på EU-nivå för att undanröja gränshinder och underlätta mobilitet och erkännande av kvalifikationer. Utskottet menar att dessa inte bör föregripas och att det därför inte finns skäl för något ställningstagande från . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub321 (S) och 2012/13:U329 (KD, FP, MP, C) yrkande 3. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitets- och organisationsfrågor inom sfi samt sfi i arbetslivet och för företagare. Jämför reservationerna 6 (S), 7 (MP) och 8 (V). Kvalitets- och organisationsfrågor inom sfi I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 10 framhålls att dagens utbildning i svenska för invandrare (sfi) behöver utvärderas. Motionärerna menar att dagens utbildning inte är tillräckligt anpassad till människors förkunskaper. Motionärerna anser vidare att undervisningen i sfi på ett mer ingående sätt måste kombineras med praktik och arbetslivsorientering. I motionen betonas också behovet av att erbjuda fler studerande svenskundervisning på sitt modersmål, att kommunerna ska erbjuda ett kontinuerligt intag av studerande och erbjuda flexibla studietider. I partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 10 framhålls behovet av en förbättrad organisation för sfi. Motionärerna anser bl.a. att möjligheterna för studerandeinflytande inom sfi måste stärkas, att tillgången till information på elevernas modersmål måste förbättras och att utbildningsanordnare behöver ge bättre information om elevers rättigheter och möjligheter inom sfi. I motionen betonas vidare att fasta grupper i sfi bör möjliggöras eftersom det blir lättare för lärare att bedriva utvecklande och målinriktad undervisning med en och samma grupp. Dessutom anser motionärerna att alla elever ska få läsa åtminstone till nivån för nationella provet eftersom det skulle innebära att fler nyanlända får möjlighet till vidare studier eller ett utvecklande arbete. I kommittémotion 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 17 föreslås att sfi, för att höja kvaliteten, ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. Motionärerna vill särskilt utveckla sfi med yrkesinriktning, komma till rätta med den bristande kontinuiteten både för den undervisande läraren, för gruppen och för den enskilde samt se över den studieekonomiska situationen för de sfi-studerande och återinföra timersättningen för sfi. I motion 2012/13:Ub270 av (S) framhålls att varvad sfi-undervisning med praktik bör gälla i landets alla kommuner och att regeringen bör se över möjligheterna att införa en mer enhetlig nationell standard för utbildningen i sfi. Sfi i arbetslivet och för företagare I motion 2012/13:Ub334 av (M) begärs ett tillkännagivande om att integrera sfi i arbetslivet, och särskilt i omvårdnadssektorn där behovet är stort. I motion 2012/13:N238 av (KD) yrkande 3 framhålls att möjligheterna för invandrare att starta företag bör förbättras. Vidare föreslår motionären att invandrare erbjuds undervisning i svenska för företagare i olika branscher och relevant utbildning om lagar och regelverk för respektive bransch. Kvalitets- och organisationsfrågor inom sfi Utskottet vill inledningsvis understryka att kvaliteten på sfi-undervisningen är en mycket angelägen fråga. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16) redovisas en rad reformer som genomförts i syfte att höja kvaliteten och förbättra likvärdigheten i utbildning i sfi. Reformerna omfattar lärarlyft för sfi-lärare, konkretiserade mål för sfi och införande av nationella slutprov, sfi-bonus, förstärkt nationell inspektion av sfi och s.k. betygsrätt för folkhögskolor som ger individen en möjlighet att studera sfi vid en folkhögskola i stället för hos en anordnare. I budgetpropositionen föreslogs därtill att resurser skulle tillföras för att hantera nationella prov i sfi. Den nya skollagen började tillämpas i fråga om sfi med bl.a. ett stärkt individperspektiv. En ny betygsskala har också inrättats som förtydligar kunskapskraven. Vidare pågår en översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. Många med annan språkbakgrund än svenska deltar i sådan undervisning trots att de ofta ligger på en högre utbildningsnivå. Utredningen ska analysera orsaker till den stora andelen elever med hög tidigare utbildning och vid behov föreslå åtgärder för att effektivisera utbildningen för denna målgrupp. Utredningen ska vidare analysera hur det nuvarande studiemedelssystemet fungerar för studerande på grundläggande nivå och vid behov föreslå förändringar i syfte att förbättra förutsättningarna för studerande att fullfölja utbildningen (dir. 2011:92). Regeringen anförde vidare i budgetpropositionen att den avser att fortsätta arbetet med att höja kvaliteten och genomströmningen inom sfi. Mot bakgrund av problem med bristande flexibilitet och individanpassning i utbildningen har regeringen tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom utbildningen, bl.a. genom ett system med sfi-peng (dir. 2011:81, 2012:82, 2012:130, 2013:10). Uppdraget ska redovisas . Utredarens förslag ska syfta till att valfrihet och individuell anpassning förstärks, bl.a. genom att den som vill delta i sfi ges möjlighet att välja den anordnare som bäst svarar mot de egna behoven. vidgades uppdraget till att bl.a. handla om huruvida utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ske inom vuxenutbildning i stället för i sfi som egen skolform samt om hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier, exempelvis genom att inrätta studie- och yrkesförberedande spår inom utbildningen (dir. 2013:10). I och med behandling av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) har ett tillfälligt statsbidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi inrättats. Satsningen omfattar och beräknas omfatta lika mycket 2014 och 2015. Statsbidraget ska kunna sökas av huvudmän för insatser som bidrar till ökad kvalitet och individanpassning av utbildningen, t.ex. genom fler undervisningstimmar per dag eller ökad möjlighet att kombinera sfi med samhällsinformation, arbetslivsorientering, entreprenörskap, praktik eller annan utbildning. Vad gäller timersättning för sfi fanns det inom studiestödssystemet en möjlighet att få sådan för deltagande i sfi på grund av förlorad arbetsinkomst. I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 15) föreslog regeringen att timersättningen skulle avskaffas. I propositionen framhölls att nyanlända flyktingar och andra invandrare ofta deltar i sfi innan förvärvsarbete blir aktuellt. För kostnader i samband med flyktingmottagandet får kommunerna ett särskilt statsbidrag. Bidraget utgör ersättning för bl.a. försörjningsstöd till flyktingarna . De invandrare som deltar i sfi och som inte omfattas av flyktingmottagandet har i många fall vistats i och borde, framhöll regeringen, erbjudas samma studiestöd som övriga vuxenstuderande. Utskottet delade regeringens uppfattning (bet. 1997/98:UbU2). Utskottet noterar att det har vidtagits och alltjämt pågår en lång rad satsningar och åtgärder inom sfi, att regelverket för sfi i flera hänseenden ändrats och att en utredning om sfi-peng och en utredning om vuxenutbildning på grundläggande nivå har tillsatts. Utskottet anser inte att det pågående arbetet bör föregripas. Vidare behandlades ett motionsyrkande om återinförande av timersättning för sfi under /10. Utskottet ansåg då att de skäl som angavs när den speciella timersättningen togs bort fortfarande var giltiga (bet. 2009/10:UbU12 s. 10). Utskottet har samma uppfattning . Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub270 (S), 2012/13:Ub495 (S) yrkande 10, 2012/13:Sf352 (V) yrkande 17 och 2012/13:A393 (MP) yrkande 10. Sfi i arbetslivet och för företagare När det gäller motionsyrkanden om bl.a. sfi i arbetslivet vill utskottet framhålla att beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) innebär att ett tillfälligt statsbidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi har inrättats (se även ovan). Statsbidraget ska kunna sökas av huvudmän för insatser som bidrar till ökad kvalitet och individanpassning av utbildningen, t.ex. genom fler undervisningstimmar per dag eller ökad möjlighet att kombinera sfi med samhällsinformation, arbetslivsorientering, entreprenörskap, praktik eller annan utbildning. Vad gäller frågan om sfi kombinerad med yrkespraktik vill utskottet framhålla att regeringen genomfört ändringar av villkoren för statsbidrag som möjliggör för Myndigheten för att vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till om utbildningsanordnaren erbjuder svenska med yrkesinriktning. Detta språkstöd kan, enligt utskottet, göra det möjligt för personer med utländsk bakgrund att tillgodogöra sig utbildning på samma villkor som andra genom att den studerande får verktyg för att kunna behärska det fackspråk som behövs i arbetslivet. I direktivet till utredningen om ökad valfrihet och individuell anpassning av utbildning i svenska för invandrare ingår också uppdraget att redovisa omfattningen och kvaliteten när det gäller sfi kombinerad med yrkesutbildning eller praktik samt att föreslå åtgärder för att stimulera ett ökat utbud av sådan sfi. Utredningen ska redovisas . Utskottet konstaterar att det dels pågår flera insatser för att förbättra individanpassning av sfi, vilket möjliggör att sfi vid behov kan kombineras med t.ex. yrkespraktik, dels pågår en utredning om sfi kombinerat med yrkesutbildning m.m. Utskottet ser positivt på dessa insatser och anser inte att bör föregripa dem eller den tillsatta utredningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub334 (M) och 2012/13:N238 (KD) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (S, KD) om vuxenutbildning som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade under föregående . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /12 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12:UbU7). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2012/13:Ub229 (S), 2012/13:Ub254 (S), 2012/13:Ub288 (S), 2012/13:Ub312 (KD), 2012/13:Ub409 (S), 2012/13:Ub421 (KD) och 2012/13:A223 (KD) yrkandena 24. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande om vuxenutbildningen, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 8, 13 och 14 samt 2012/13:Ub261 av m.fl. (S) yrkandena 24, 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Ub377 av (S) och 2012/13:Ub396 av och (båda M).