bet · H101JuU1 · 2013-11-22 00:00:00 — I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 8 föreslås att av Kriminalvårdens anslag ska öronmärkas till ett pilotprojekt för bättre samverkan vid utslussning, s.k. utslussningsavtal. I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 9 (i denna del) föreslås att Kriminalvårdens anslag ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslagsökningen ska bl.a. finansiera arbetet med vård och behandling samt individuella handlingsplaner. Särskilda medel avsätts även för Kriminalvårdens samarbete med kvinnojourerna. I yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. I kommittémotion 2013/14:Ju393 av m.fl. (SD) föreslås det att anslaget till Kriminalvården ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. I partimotion 2013/14:Ju362 av m.fl. (V) föreslås det att Kriminalvårdens anslag minskas med jämfört med regeringens förslag. I motionen anförs bl.a. att resurser skulle frigöras inom genom att införa villkorlig halvtidsfrigivning för förstagångsdömda. Delar av dessa resurser ska enligt motionärerna användas för en försöksverksamhet för förbättrad samverkan kring de intagna i samband med frigivningen, s.k. inslussningspeng. Ett förslag om att införa en s.k. inslussningspeng finns även i kommittémotion 2013/14:Ju254 av m.fl. (V) yrkande 3. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . För att effektivisera rättsväsendet ser regeringen ett behov av att stärka det kunskapsbaserade stödet. Syftet med en sådan förstärkning är att möta det ökade behovet av såväl uppföljning och utvärdering som stöd till olika former av verksamhetsutveckling. För att säkerställa att ska kunna utveckla och stärka sin verksamhet föreslår regeringen en anslagsökning med . I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. I kommittémotion 2013/14:Ju393 av m.fl. (SD) föreslås det att anslaget till ska ökas med jämfört med regeringens förslag. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:40). (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 hade en anslagskredit om utnyttjats. För att myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag och upprätthålla kvalitet och effektivitet i verksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Ändamålet är att förstärka myndighetens kansli i syfte att bl.a. genomföra ytterligare informationsinsatser. I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkandena 1 (i denna del) och 6 föreslås det att anslag ökas med i förhållande till regeringens förslag. Dessa medel ska enligt motionen användas för att förstärka brottsofferjourerna. I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 9 (i denna del) föreslås att anslag ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslagsökningen ska finansiera en försöksverksamhet i vissa kommuner för att professionalisera och tydliggöra det kommunala stödet till brottsoffer. De medel som anslås till för detta ändamål ska få disponeras av kommunerna efter ansökan. I yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. I partimotion 2013/14:Ju362 av m.fl. (V) föreslås det att anslag ökas med i förhållande till regeringens förslag. Dessa medel ska användas i arbetet med att stärka brottsoffers rättigheter, intressen och behov. Medlen ska få disponeras av brottsofferjourer m.fl. efter ansökan till myndigheten. Även i motionerna 2013/14:Ju405 av (S) och 2013/14:Ju208 av och (båda FP) anförs det att brottsofferjourerna behöver få mer resurser. 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:40). Anslag till ersättning för skador på grund av brott (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar för skador på grund av brott enligt bestämmelserna i brottsskadelagen (1978:413). Bestämmelser om brottsskadeersättning finns i brottsskadeförordningen (1978:653). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2013/14:Ju393 av m.fl. (SD) föreslås det att anslaget till ersättning för skador på grund av brott ska ökas med jämfört med regeringens förslag. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till rättsliga biträden m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträden och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget används vidare för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget finansierar också särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn, och utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning, god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser och ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter i samband med internationellt straff- och civilrättsligt samarbete som inte ska betalas av någon annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen anför att utgifterna på anslaget har ökat, vilket främst beror på en ökning av antalet debiterade timmar per brottmål för vilka offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden förordnas. Utgifterna förväntas öka även framöver. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska göra en samlad översyn av utgifter som finansieras genom anslaget. Utredaren ska överväga vilka åtgärder som kan vidtas och som kan få en kostnadsdämpande effekt på anslaget. Uppdraget ska redovisas . I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslås det att i mål om vårdnad, boende och umgänge ska barnen ha rätt till egna offentliga biträden. Detta ska säkerställa att barnen kommer till tals i dessa mål och att deras rättsliga intressen tas till vara. I yrkande 9 (i denna del) föreslås det att anslaget till rättsliga biträden m.m. ökas med för detta ändamål. I kommittémotion 2013/14:Ju393 av m.fl. (SD) föreslås det att anslaget till rättsliga biträden m.m. minskas med i förhållande till regeringens förslag. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:40). Anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Anslaget får även användas för utgifter för ersättning till vissa ombuds- och rättegångskostnader. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 hade en anslagskredit om utnyttjats. I kommittémotion 2013/14:Ju393 av m.fl. (SD) föreslås det att anslaget till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. minskas med i förhållande till regeringens förslag. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. Anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för att finansiera årsavgifterna till för internationell privaträtt, i för harmonisering av privaträtten (Unidroit), Association Internationale des Hautes Juridictions Administratives (AIHJA), för den intellektuella äganderätten (), och Schengens informationssystem (SIS). Anslaget används även för det förberedelsearbete som krävs för att inrätta den enhetliga patentdomstolen. Vidare får anslaget användas för att betala bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt för internationellt samarbete och forskning med anknytning till område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande på . Förslaget har inte mött några invändningar i motioner. 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. belastar anslaget med vissa egna kostnader som är direkt kopplade till denna verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . I partimotion 2013/14:Ju362 av m.fl. (V) föreslås det att anslaget till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkandena 9 (i denna del) och 4 föreslås att Säkerhets- och integritetsnämndens anslag överförs till en ny integritetsskyddsmyndighet (se förslag till nytt anslag 99:2 nedan). I yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2013 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås det att av anslagen för samtliga av rättsväsendets myndigheter ska avsättas för samarbete med den ideella sektorns aktörer. Nationell samordnare för brottsförebyggande arbete (förslag till nytt anslag 99:1) I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkandena 1 (i denna del) och 5 föreslås det att en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet tillsätts. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Enligt motionärerna behövs det någon som kan se över myndighetsgränserna samt utvärdera det brottsförebyggande arbetet och föreslå förbättringar. Samordnaren skulle bl.a. få i uppdrag att driva på och koordinera det brottsförebyggande arbetet lokalt, regionalt och nationellt. Ett yrkande om att inrätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet finns även i kommittémotion 2013/14:Ju213 av m.fl. (MP) yrkande 1. Ny integritetsskyddsmyndighet (förslag till nytt anslag 99:2) I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 9 (i denna del) föreslås att en ny integritetsskyddsnämnd inrättas. Motionärerna anslår till den nya myndigheten. Den ska finansieras bl.a. genom en överföring av Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens anslag. I motionen anförs bl.a. att integritetsskyddet har en svag ställning i och att det saknas en helhetsbild över hur olika lagstiftningsåtgärder påverkar enskildas integritet. Yrkandet om en ny integritetsskyddsmyndighet återfinns också i kommittémotion 2013/14:Fö256 av m.fl. (MP) yrkande 4. Även i partimotion 2013/14:Ju362 av m.fl. (V) föreslås det att en ny integritetsskyddsmyndighet inrättas. I motionen anslås till den nya myndigheten. för misstänkta polisbrott (förslag till nytt anslag 99:3) I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 9 (i denna del) föreslås att en ny myndighet inrättas för att utreda misstänkta brott av poliser och åklagare i tjänsten. I motionen anslås till den nya myndigheten. Ett liknande yrkande finns i partimotion 2013/14:Ju362 av m.fl. (V). I den motionen anslås till den nya myndigheten. Yrkandet om en ny myndighet för utredning av misstänkta polisbrott återfinns även i partimotion 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 7. (förslag till nytt anslag 99:4) I partimotion 2013/14:Ju362 av m.fl. (V) föreslås det att en fångombudsman inrättas och att anslås för detta ändamål. Förslaget om att inrätta en fångombudsman finns även i kommittémotion 2013/14:Ju254 av m.fl. (V) yrkande 4. Ett yrkande om att inrätta en fångombudsman finns även i kommittémotion 2013/14:Ju429 av m.fl. (MP) yrkande 11. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. I arbetet för att förverkliga detta mål är många samhällsaktörer involverade, men nyckelrollen ligger hos polisen. Det är därför av största vikt att polisens verksamhet bedrivs effektivt och med hög kvalitet. Sedan regeringen tillträdde 2006 har den största satsningen i modern tid genomförts på rättsväsendets område. har fler poliser än . När det gäller brottsuppklaringen når myndigheterna emellertid inte upp till det resultat som kan förväntas med hänsyn till de kraftiga resursförstärkningarna. Den tidigare positiva utvecklingen har mattats av , och det är tydligt att enbart ytterligare resurstillskott inte räcker för att myndigheterna ska uppnå en varaktigt högre brottsuppklaring. Utskottets förhoppning är att ombildningen till en sammanhållen polismyndighet 2015 ska ge polisen betydligt bättre förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Vid sidan av denna stora organisatoriska förändring krävs det emellertid också ett bättre resursutnyttjande och ett kontinuerligt utvecklingsarbete såväl inom polisen som i rättsväsendets övriga myndigheter. De olika myndigheternas verksamheter i rättsväsendet påverkar varandra och länkas samman i en rättskedja. En viktig del i effektiviseringsarbetet är därför att ytterligare stärka samarbetet mellan myndigheterna. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla regeringens initiativ att koppla ihop myndigheternas it-stöd för att effektivisera brottmålsprocessen. Möjligheten att följa ärenden elektroniskt genom rättskedjan kommer dessutom att underlätta och förbättra arbetet med statistik och uppföljning, vilket är positivt. Hög rättssäkerhet och rättstrygghet är grundläggande förutsättningar för att människor ska känna förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna. Ett sådant förtroende är av fundamental betydelse för det demokratiska samhället. Det är därför tillfredsställande att människors förtroende för rättsväsendet har ökat tydligt . Även om den senaste Nationella trygghetsundersökningen visade på en liten tillbakagång i förtroendet för polisen och människors upplevda trygghet har utvecklingen i ett lite längre perspektiv varit positiv. För att den positiva trenden inte ska brytas måste rättsväsendet, som regeringen framhåller, fortsätta att utveckla sitt arbete. Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Liksom regeringen anser utskottet att samhället kraftfullt måste markera att brott inte accepteras. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ till straffskärpningsreformer för vissa brott, bl.a. den pågående översynen av straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott. Här bör även nämnas regeringens initiativ till höjda straffnivåer för fridskränkningsbrott, en skärpt sexualbrottslagstiftning och en översyn av den straffrättsliga regleringen för narkotikabrott. Därutöver pågår en översyn av de straffrättsliga åtgärderna mot organiserad brottslighet. I det sammanhanget vill utskottet lyfta fram regeringens initiativ till en nationell mobilisering mot grov organiserad brottslighet. De nya arbetsformerna har bidragit till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan myndigheterna. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen avser att ytterligare intensifiera arbetet mot denna typ av brottslighet, bl.a. genom en stärkt myndighetssamverkan på brottsutbytesområdet. Utskottet välkomnar regeringens satsningar i övrigt inom rättsväsendet. Satsningarna handlar bl.a. om att begränsa livsstilskriminella personers handlingsutrymme att begå brott, att sätta in tidiga och tydliga insatser för unga lagöverträdare och att motverka våld i nära relationer. Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten. De åtgärder som regeringen redogör för framstår genomgående som väl avvägda och ändamålsenliga för rättsväsendets strävan mot förbättrade verksamhetsresultat. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet (se bilaga 3). Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen är rättsväsendets ekonomiska situation god, och behöver därför endast mindre förstärkningar skjutas till. Därutöver görs några mindre omfördelningar inom utgiftsområdet. Av det anförda följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning eller att medel ska anvisas till nya anslag inom utgiftsområdet. Därmed avstyrker utskottet bifall till samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Avslutningsvis noterar utskottet att avsnitten om de olika anslagen inom utgiftsområdet är mer kortfattade i årets budgetproposition än tidigare, särskilt när det gäller redogörelserna för anslagens ändamål. Utskottet anser att det är viktigt att det framgår av budgetpropositionen vad de olika anslagen används till. Det bör också tydligt framgå av propositionen hur regeringens anslagsförslag har räknats fram. Utskottets förslag i korthet godkänner att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet . Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet Säkerhetspolisen i dess nuvarande form bildades . är Säkerhetspolisen en del av , och i formell mening är den inte en egen myndighet. Säkerhetspolisen har emellertid en självständig ställning med ett eget anslag och en egen generaldirektör. Säkerhetspolisen har också ett eget regleringsbrev där regeringen anger mål för verksamheten och ställer krav på återrapportering. Frågor om Säkerhetspolisens organisation har tidigare behandlats av (prop. 1988/89:108, bet. 1988/89:JuU21). Ärendet och dess beredning På uppdrag av regeringen har en parlamentarisk kommitté, , utrett ett antal frågor om polisens organisation. Kommittén har bl.a. analyserat konsekvenserna av en eventuell ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet. Det uppdraget redovisades i betänkandet En tydligare organisation för Säkerhetspolisen (SOU 2012:77). Kommitténs förslag är att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet och att detta tidsmässigt samordnas med bildandet av den nya sammanhållna polismyndigheten . Förslaget innebär bl.a. att Säkerhetspolisen blir en enrådighetsmyndighet med ett insynsråd, och att myndigheten själv beslutar sin organisation. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning över remissinstansernas synpunkter finns i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 4 s. 54 f.). I budgetpropositionen föreslår regeringen att godkänner att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet . Inga följdmotioner har väckts med anledning av detta förslag. Regeringen föreslår att godkänner att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet . Regeringen framhåller att Säkerhetspolisens uppdrag i betydande utsträckning skiljer sig från den övriga polisens. Tyngdpunkten i Säkerhetspolisens arbete ligger på förebyggande arbete, och dess fokus är att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet, att bekämpa terrorism och att skydda den centrala statsledningen. Till följd av sina uppgifter samarbetar Säkerhetspolisen med helt andra aktörer än vad den övriga polisen gör. Enligt regeringen skulle en ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet tydligare understryka att Säkerhetspolisen är direkt underställd regeringen, skapa en tydligare ansvarskedja och underlätta ansvarsutkrävande. En organisatoriskt fristående säkerhetspolis skapar dessutom en väl avvägd ansvarsfördelning inom den nya polisorganisationen. En sådan ombildning innebär i praktiken en relativt liten förändring och kommer på ett bättre sätt än att spegla de verkliga förhållandena. Säkerhetspolisen har redan nu en generaldirektör som leder verksamheten, en egen instruktion, ett eget anslag och ett eget regleringsbrev. Till detta kommer att myndighetens ansvarsområde föreslås bli oförändrat. Regeringen anser därför att Säkerhetspolisen bör ombildas till en fristående myndighet. Regeringen avser att återkomma till med samlade förslag till de lagändringar som krävs för att genomföra ombildningen av polisen. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att Säkerhetspolisen bör ombildas till en fristående myndighet. bör därför godkänna detta. Utskottets förslag i korthet godkänner att ingår i den nya polismyndighet som påbörjar sin verksamhet . avslår vidare ett antal motionsyrkanden som i huvudsak gäller polisens effektivitet, polisens yttre och inre organisation samt polisutbildningen. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (SD), 3 (S), 4 (SD), 5 (S, MP, V), 6 (S, MP, V), 7 (MP, V), 8 (SD), 9 (S, MP, V), 10 (S), 11 (S), 12 (MP), 13 (S, V), 14 (MP), 15 (MP), 16 (MP), 17 (SD), 18 (S, MP, V) och 19 (MP). blir en del av den nya polismyndigheten () är en självständig myndighet inom polisen med som chefsmyndighet. Chefen för anställs av regeringen.