bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — Vidare framgår av skrivelsen att bioenergiproduktion representerar en möjlighet för många utvecklingsländer att öka sina inkomster, skapa sysselsättning och minska det ekonomiska utanförskapet. Det kan också vara ett sätt för utvecklingsländer att minska importberoendet av fossil energi. Ökad bioenergiproduktion kan dock bidra till ökad konkurrens om markanvändning i utvecklingsländer. Det finns också en risk för att produktion av energigrödor konkurrerar med livsmedelsproduktion på ett icke önskvärt sätt, vilket kan få konsekvenser för livsmedelsförsörjningen i berörda länder och globalt. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 62 och kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 63 slår Socialdemokraterna fast att som EU-medlem måste verka kraftigare för en reformering av EU:s jordbruks- och handelspolitik i riktning mot att handelshindren och jordbruksstödet helt avskaffas. Det framhålls även att de höga matpriserna skapar sociala spänningar och oro, vilket även kan underminera det långsiktiga arbetet för att stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 18 framhåller Socialdemokraterna att det är särskilt angeläget att omgående avskaffa jordbrukssubventionerna på tobak och alkoholvaror. De resurser som går till EU:s direkta jordbrukssubventioner borde enligt Socialdemokraterna i stället användas till utvecklad välfärd, förbättrad miljö, landsbygdsutveckling och att stärka konkurrenskraft. Socialdemokraterna anser vidare att det är en grundläggande förutsättning för utveckling att familjer och kooperativ själva får äga och bruka sin mark. Med bättre inkomstförhållanden på landsbygden anlitas arbetskraften mer rationellt, och industriernas möjlighet att konkurrera med usla löner och arbetsvillkor minskar. I kommittémotion 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 7 framhålls småskaligt och ekologiskt jordbruk som utgångspunkt för livsmedelssäkerhet i fattiga länder. Enligt saknar skrivelsen en lösning på problemet med den negativa effekt som höga och rörliga priser får för småskaliga producenter. Vad gäller reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) framhåller att regeringen har ett uppdrag att intensifiera arbetet med att avsluta exportstöd i enlighet med beslut från . I yrkande 8 framhålls att biodrivmedel behövs, inte minst för utvecklingsländernas egen omställning men att det är viktigt att produktionen certifieras utifrån sociala och miljömässiga kriterier. lyfter fram behovet av landreformer som ger småbrukare ägande- eller nyttjanderätten och påtalar riskerna med att EU:s mål om att av allt transportbränsle ska vara förnybart leder till att livsmedelskrisen förvärras. Vidare anser att måste driva frågan om bindande regelverk som kan hålla företag ansvariga för PGU:s perspektiv om rättigheter och fattiga människors perspektiv. Partiet anser även att det behövs åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid i och utan att det blir de fattiga i utvecklingsländerna som får stå för notan och att utvecklingsländerna måste stödjas i en omställning till transportmedel som drivs med förnybara bränslen. I enskild motion 2011/12:U279 av m.fl. (MP) yrkande 2 framhåller motionärerna att bör arbeta för genomförandet av rekommendationerna från International Conference on Agrarian and Rural Development (ICARRD) och International Assessment of Agricultural Science and Technology for Development (IAASTD) och att bestämmelser om mänskliga rättigheter om mat, vatten, bostad, hälsa och utbildning för alla människor respekteras. Sammanfattning av miljö- och jordbruksutskottets yttrande Vad gäller EU:s jordbrukspolitik och frågan om avveckling av exportbidragen refererar miljö- och jordbruksutskottet till sitt betänkande 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. Utskottet hänvisade i betänkandet till två interpellationssvar från landsbygdsminister . I ett av interpellationssvaren redovisade ministern att EU inom ramen för Doharundan har åtagit sig att avveckla exportsubventionerna under förutsättning att andra länder avvecklar sina exportstöd och att detta bör ske (svar på ip. 2010/11:117). Landsbygdsministern har också redovisat att den är helt emot exportbidrag och driver frågan om att avskaffa exportbidragen i alla forum där det är möjligt (svar på ip. 2008/09:316). Vidare framgår av yttrandet att regeringen inom ramen för det pågående arbetet med reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik har en övergripande handlingslinje för att uppnå en förbättrad samstämmighet med handels- och utvecklingspolitiken. Regeringen driver även en marknadsliberaliserande linje, vilken bl.a. innebär en avveckling av exportbidragen. Vad gäller frågan om bioenergiproduktion beskrivs i yttrandet de hållbarhetskriterier för biodrivmedel och andra vätskeformiga biobränslen som EU tagit fram. Kriterierna fokuserar på bevarande av mark och ekosystem med särskilt hög biodiversitet samt utsläpp av växthusgaser i samband med förändrad markanvändning, odling och förädling. Utskottet anför vidare att den mycket viktiga utvecklingen av förnybara bränslen måste ske på ett sådant sätt att den inte medför oönskade effekter och att man ser mycket positivt på det arbete som pågår inom området certifiering och livscykelanalys av bränslen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den globala livsmedelsförsörjningen inte är en isolerad fråga utan är kopplad till en rad olika politikområden och frågor, såsom infrastruktur, det internationella handelssystemet, klimatfaktorer, demografiska faktorer, konflikter, fluktuerande livsmedelspriser, vattentillgång och forskning och utveckling. Detta framgick tydligt vid utskottets offentliga utfrågning . Utskottet konstaterar att frågan om global livsmedelsförsörjning har fått en framträdande plats i den internationella debatten , bl.a. på grund av den globala livsmedelskrisen 20072008, och att frågan diskuteras i en rad internationella forum och av många olika aktörer. Utskottet noterar att toppmötet vid FAO i beslutade om de s.k. Romprinciperna för tryggad livsmedelsförsörjning. Principerna framhåller vikten av att investera i planer som ägs av utvecklingsländerna själva, att samarbeta strategiskt på nationell, regional och global nivå, att arbeta med akuta situationer och göra mer långsiktiga satsningar på jordbruksutveckling, att stärka det multilaterala systemets effektivitet och att tillhandahålla de finansiella resurser som behövs genom bistånd, nationella budgetar och privata investeringar. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar för en effektiv uppföljning av principerna. Utskottet har i andra sammanhang, senast i betänkande 2012/13:UU2, berört det humanitära biståndet och kommer därför att i detta betänkande fokusera på andra dimensioner av global livsmedelsförsörjning. Utskottet konstaterar att det första av FN:s millenniemål syftar till att utplåna extrem fattigdom och hunger. Målet slår fast att andelen människor som lever på mindre än per dag ska halveras . ska andelen som lider av hunger halveras. Den första delen av målet har redan uppnåtts men det krävs fortsatta ansträngningar för att uppnå den andra delen. Av FAO:s rapport of Food Insecurity in the World 2012 framgår att runt 900 miljoner människor i världen är kroniskt undernärda. Utskottet konstaterar att målsättningen att utrota fattigdom har föreslagits som en dimension för den högnivåpanel som ska diskutera den internationella utvecklingsagendan och välkomnar att biståndsministern har aviserat att global livsmedelsförsörjning finns med som en fråga i diskussionerna. Utskottet anser liksom regeringen att en effektiviserad och ökad hållbar produktion och export av jordbruksprodukter är grundläggande för ökad livsmedelstrygghet, inte minst i söder om . Detta är viktigt dels för att försörja brukarna själva, dels för att skapa ett överskott att föra ut på marknaderna. I betänkande 2012/13:UU2 behandlade utskottet frågan om livsmedelsförsörjning och jordbruk ur ett biståndsperspektiv och välkomnade där att regeringen har gjort särskilda finansiella satsningar inom biståndet för att stärka livsmedelsförsörjningen i låginkomstländer . Utskottet anser att småskaliga jord- och skogsbrukare har en avgörande roll för livsmedelsförsörjningen i låginkomstländerna och ser positivt på att en väsentlig del av de svenska livsmedelsinsatserna för jord- och skogsbruk har ett långsiktigt perspektiv med fokus på de småskaliga jordbruksföretagen och främjande av jämställdhet. Utskottet välkomnar även att regeringen verkar för en hållbar global jordbruksproduktion, ett minskat svinn i livsmedelskedjan och en effektivisering av energianvändningen. I sammanhanget vill utskottet understryka vikten av att utvecklingsländer fokuserar på satsningar inom jordbrukssektorn i nationella utvecklingsplaner. Utskottet vill lyfta fram kvinnors roll och situation vad gäller global livsmedelsförsörjning. Kvinnor saknar ofta säker äganderätt till mark och tillgång till kreditmöjligheter, insatsvaror, rådgivning och utbildning. I en rapport från FAO [ of Food and Agriculture 201011. Women in AgricultureClosing the gender gap for development.] slås fast att om villkoren för kvinnor på landsbygden förbättrades vad gäller bl.a. tillgången till mark, teknik, utbildning och marknaden skulle antalet hungriga människor kunna minskas med 100150 miljoner. Utskottet konstaterar att , , och har lanserat ett gemensamt program för att stärka fattiga kvinnor på landsbygden genom ekonomisk integration och initiativ för ökad livsmedelssäkerhet. Regeringen beskriver i skrivelsen målkonflikten mellan globalt tryggad livsmedelsförsörjning och EU:s jordbrukspolitik. Det har i motioner framförts kritik mot EU:s jordbrukspolitik och krav på reformering av densamma. Utskottet konstaterar att EU är världens största importör av jordbruksprodukter och att de politiska beslut som fattas inom jordbruksområdet således får stora återverkningar på omvärlden. Utskottet håller med motionärerna om behovet av att reformera EU:s jordbrukspolitik och noterar att kommissionen presenterade ett förslag till den framtida inriktningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) som syftar till ett konkurrenskraftigt och hållbart jordbruk inom EU och till tryggad livsmedelsförsörjning inom EU och globalt. Utskottet har poängterat behovet av fortsatta reformer av jordbrukspolitiken, senast i betänkande 2011/12:UU10 om verksamheten i EU 2011. I betänkandet framhöll utskottet att det stöder regeringens uppfattning att jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i jordbruket och att bedriva handel. Utskottet konstaterar, liksom miljö- och jordbruksutskottet, att reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik har pågått och innehåller betydligt färre inslag av marknadsregleringar och handelsstörande element men att den fortsatt innehåller stora hinder för utvecklingsländer att utveckla sitt jordbruk. Reformeringen av jordbrukspolitiken måste vägledas av avreglering och marknadsanpassning, hänsyn till konsument- och miljöskydd samt utfasning av direktstöd och avskaffande av exportsubventioner. Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken som andel av EU:s totala budget kan, mot bakgrund av det ovanstående, minskas kraftigt. Utskottet välkomnar att regeringen har drivit denna linje inom ramen för förhandlingarna om EU:s nästa långtidsbudget och noterar att stats- och regeringscheferna nådde en överenskommelse om budgeten vid i . Utskottet noterar även att för att långtidsbudgeten ska kunna träda i kraft måste godkänna Europeiska rådets överenskommelse. Utskottet har tagit del av kommissionens meddelande om EU-strategi för resiliens: Lära av livsmedelsförsörjningskriser (KOM(2012) 586) . I meddelandet framhålls att en mängd olika faktorer, exempelvis stigande och fluktuerande livsmedelspriser, demografiskt tryck, klimatförändringar, olämpliga besittningsrättsliga förhållanden och otillräckliga investeringar i jordbruk, har gjort många länder sårbara och att det därför behövs en policy för att öka resiliensen för sårbara människor i utvecklingsländerna. Utskottet framhåller, liksom i betänkande 2012/13:UU2, att det är angeläget att inte bara ge katastrofstöd så att människor i sårbara samhällen överlever utan att det också är viktigt att bidra till hanteringen av och återhämtningen efter katastrofer. Utskottet välkomnar även att kommissionen avser att utarbeta en handlingsplan för att genomföra EU-meddelandet om resiliens . Utskottet har under avsnittet Handel med jordbruksprodukter behandlat EU:s olika preferensarrangemang för utvecklingsländer och vikten av Doharundan för utvecklingsländernas handel och vill i sammanhanget upprepa betydelsen av en ökad export av jordbruksprodukter till samt ökade möjligheter för utvecklingsländerna att handla med varandra. I en motion lyfts ett antal synpunkter på bioenergiproduktion fram. Motionärerna anser att regeringen bör verka för bindande regelverk för företag som verkar i utvecklingsländer. Ett annat motionsyrkande framhåller att regeringen bör öka skyddet för de som drabbats av s.k. landgrabbing och arbeta för genomförande av internationella konventioner. Utskottet behandlar frågor om företags sociala ansvar i avsnittet Svensk handel och investeringar och verksamhet i avsnittet Finansiella marknader inklusive kapital- och skatteflykt. Utskottet delar motionärernas uppfattning att biodrivmedel behövs men att det är viktigt att produktionen respekterar sociala och miljömässiga kriterier. Investeringar i bioenergiproduktion ska inte ställas mot livsmedelsproduktion och inte ske på bekostnad av mänskliga rättigheter, hänsyn till miljön eller möjligheten för människor att skapa sitt uppehälle. Regeringen lyfter i skrivelsen fram att det föreligger en risk för att bioenergiproduktionen konkurrerar ut livsmedelsproduktionen. Även vid den offentliga utfrågning som utskottet anordnade framkom att det finns en målkonflikt. I skrivelsen framhåller regeringen att det saknas kunskap och analyser på området. Utskottet noterar att för globalt tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) kommer att göra en översyn av olika länders politik på området och anser att regeringen bör arbeta för fortsatt analys och kunskapsspridning kring mål-/intressekonflikten. Utskottet konstaterar att arbetet med frågor som rör markanvändning i utvecklingsländer pågår inom en rad internationella organ, däribland FAO. CFS antog frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av mark-, skogs- och fiskeresurser, och FAO har tagit fram ett fyraårigt implementeringsprogram för riktlinjerna. Riktlinjerna, som ska vara vägledande för stater och nationella myndigheter som förvaltar och använder mark, fiske och skog, ska bidra till att trygga livsmedelsförsörjning och minska fattigdom. Utskottet välkomnar att riktlinjerna utgår från mänskliga rättigheter och lyfter fram frågor som ägande- och nyttjanderätt, kvinnors rätt till mark och markfrågans betydelse för livsmedelsförsörjning. Att jordbrukare i utvecklingsländer har rätt att bruka och äga sin mark är centralt för fattigdomsbekämpningen och den globala livsmedelsförsörjningen. Utskottet har ovan beskrivit vikten av att kvinnors särskilda situation inom jordbruket beaktas. Det är värdefullt att riktlinjerna vänder sig till icke-statliga aktörer som den privata sektorn och investerare som uppmanas att respektera mänskliga rättigheter och beakta existerande ägande- och nyttjanderätter. Utskottet välkomnar att framtagandet av riktlinjerna föregicks av breda konsultationer med civilsamhället, däribland ett antal lantbruksorganisationer, och näringslivet. Utskottet anser att det för ett brett stöd för riktlinjerna och en god efterlevnad. Utskottet noterar att EU har tagit fram hållbarhetskriterier för biodrivmedel och andra vätskeformiga biobränslen som fokuserar på bevarande av mark och ekosystem med särskilt hög biodiversitet samt utsläpp av växthusgaser i samband med förändrad markanvändning, odling och förädling. I miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2012/13:MJUy2 konstateras att även om EU:s direktiv på området inte innehåller några hållbarhetskriterier som riktar in sig direkt på sociala aspekter behandlas social hållbarhet på andra sätt. Bland annat ska kommissionen rapportera till och rådet om vilken inverkan den ökade efterfrågan på biodrivmedel har haft på den sociala hållbarheten i gemenskapen och i tredjeländer och om vilken verkan gemenskapens biodrivmedelspolitik har haft på tillgången till livsmedel till överkomliga priser, särskilt för människor som lever i utvecklingsländer, samt om bredare utvecklingsfrågor. Rapporterna ska ta upp respekten för markrättigheter. Rapporterna ska, för både tredjeländer och medlemsstater som är viktiga källor för råvaror till biodrivmedel som används inom gemenskapen, ange om landet har ratificerat och genomfört vissa konventioner som tagits fram av Internationella arbetsorganisationen () och om landet har ratificerat och genomfört Cartagenaprotokollet om biosäkerhet och konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter. Kommissionen ska vid behov föreslå korrigerande åtgärder, i synnerhet om det visar sig att produktionen av biodrivmedel i betydande grad påverkar livsmedelspriserna. Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av de befintliga direktiven på området och dessa diskuteras inom ministerrådet. Utskottet välkomnar att regeringen inom EU verkar för att EU:s hållbarhetskriterier för flytande biodrivmedel följs och utvecklas och för att de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av mark, fiske och skog (som förhandlades fram inom ramen för CFS) följs upp ur ett livsmedelsförsörjningsperspektiv, både inom EU och internationellt. Vidare är det välkommet att regeringen verkar för att öka förutsättningarna för en övergång till användning av icke-livsmedelsråvaror i bioenergiframställningen genom utveckling och demonstration av teknik för den s.k. andra generationens biodrivmedel.12[ Andra generationens biodrivmedel är drivmedel som producerats från t.ex. exempel avfall och restprodukter och som inte är konkurrerande med livsmedelsförsörjning.] Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U279 (MP) yrkande 2, 2011/12:U315 (S) yrkande 62, 2012/13:U5 (MP) yrkande 7 och 8 och 2012/13:U306 (S) yrkande 18 och 63. Svensk handel och investeringar Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om företags sociala ansvar och om svensk export och investeringar. Jämför reservation 15 (MP, V). Målet för detta fokusområde är enligt skrivelsen ett förbättrat klimat för handel och investeringar i utvecklingsländer vilket gynnar såväl lokal näringslivsutveckling som svenska affärsintressen. Svenska företag kan genom handel och investeringar bidra till att bryta fattiga människors och länders ekonomiska utanförskap på flera sätt. Företag bidrar till detta genom ökad sysselsättning, ökade skatteintäkter och teknik- och kunskapsutveckling. Företag kan också bidra med nya lösningar, produkter och tjänster specifikt anpassade för fattigas behov och köpkraft och genom att inkludera fattiga människor i sina värdekedjor som ägare, producenter eller konsumenter. Förutsättningarna för att företags verksamhet ska leda till fattigdomsminskning ökar om den sker på ett hållbart sätt, med respekt för människan och med hänsyn till miljön. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 20 framhåller Socialdemokraterna att företagen behöver ta större ansvar för bra och rättvisa arbetsvillkor. Incitament bör skapas för företag att arbeta på ett sätt som gör att klyftorna mellan länder och människor kan minska. För att få företag att ta globalt ansvar måste den internationella lagstiftningen skärpas och bindande regler införas. ska vara pådrivande för att arbetet inom FN, , och andra organisationer med regler om företags ansvar för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, bekämpandet av korruption och en bättre miljö efterlevs och utvecklas och för att befintliga uppförandekoder omsätts i praktisk handling. Socialdemokraterna vill även verka för att svenska företag blir internationella föregångare för de etiska riktlinjer för näringslivet som antagits av bl.a. FN och . Det gäller inte minst de statliga bolagen, som har en extra viktig roll att spela i detta avseende. En viktig del i företagens sociala ansvar är att sluta internationella ramavtal med fackliga organisationer. I kommittémotion 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 19 och kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 21 framförs ett likalydande yrkande. Socialdemokraterna betonar i kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 16 delvis och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 15 delvis att frihandeln ska vara kopplad till goda arbetsvillkor och lyfter i sammanhanget fram verktyget Globalt ansvar. Socialdemokraterna vill vidare fortsätta att främja den rättvisa handeln inom EU. I kommittémotion 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 3 framhåller att marknadsföringen av svenska företag på en global marknad måste vara samstämmig med PGU. anser det positivt att regeringen vill öka medvetenheten om företagens sociala ansvar men att det i stället för frivilliga åtaganden krävs bindande regelverk. I yrkande 9 välkomnas att regeringen har gjort ansatser att stärka styrningen av statliga exportorgan och bolag genom regleringsbrev och ägardirektiv men att uppföljningen måste bli betydligt noggrannare och att regleringarna och instruktionerna måste redovisas på ett transparent sätt. I yrkande 10 framhålls att de svenska exportorganen () och () måste säkerställa att svenska affärer med utlandet inte underminerar mänskliga rättigheter och att de tar hänsyn till fattiga människors perspektiv. I yrkande 11 betonar att vapenexport i varje enskilt fall bör föregås av en problematiserande granskning av riskerna för att exporten motverkar hållbar utveckling. En försiktighetsprincip bör anges som innebär att om det finns risk för en målkonflikt bör fattigdomsbekämpningen få företräde. Vidare anser att exportkontrollen måste reformeras i grunden, att transparensen inom måste utökas och att ansvarsutkrävandet måste förtydligas. välkomnar regeringens direktiv till den parlamentariska utredning som ges till uppgift att utreda den framtida svenska exportkontrollen av krigsmateriel och ramarna kring den. Utredningen bör granska inte bara utan även () och (), och den måste vara grundlig och får inte sinkas. Utskottet delar regeringens uppfattning att svensk handel och svenska investeringar kan bidra till att bryta fattiga människors och länders ekonomiska utanförskap men att det är av stor vikt att bidra till ett socialt och miljömässigt hållbarhetstänkande hos företag och andra aktörer på marknaden. Arbetet med att bidra till rättvis och hållbar utveckling genom svensk handel och investeringar omfattar en rad olika politikområden och initiativ. Regeringen lyfter i skrivelsen fram åtgärder inom ramen för den internationella handelspolitiken, utrikespolitiken, den statliga ägarpolitiken, handels- och investeringsfrämjandet, näringspolitiken och det internationella utvecklingssamarbetet samt arbetet inom ramen för sekretariatet Globalt ansvar. Det har framförts i motioner att statliga exportbolag måste ta hänsyn till mänskliga rättigheter och att uppföljningen av deras styrning måste bli noggrannare. Utskottet anser att exportfrämjande bidrar till att synliggöra möjligheter och sänka trösklar för svenska företag att handla med och investera i fattiga länder. Främjandet är en integrerad del av den svenska utrikespolitiken och utskottet vill, liksom i utskottets yttrande 2011/12: UU5y, understryka vikten av att de främjarinsatser som görs av olika aktörer också genomsyras av grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som utrikespolitik vilar på.