bet · H001TU16 · 2013-05-07 00:00:00 — Enligt har de åkerier som granskats hävdat att chaufförerna har bedrivit och bedriver företag och ska redovisa sin inkomst i sitt respektive hemland. Vid granskning av chaufförerna ett hundratal har det dock framkommit att de inte är utsända från sina hemländer och därmed inte heller har kvar sin socialförsäkring i hemlandet. Chaufförerna har inte heller mer än undantagsvis haft F-skattsedel. Enligt uppgift till utskottet har det vid granskning framgått att det råder skilda meningar mellan det företag som anlitat chaufförerna och chaufförerna om vilket avtal som har tecknats. Chaufförerna har i många fall hävdat att de har varit anställda medan företagen har hävdat att de har anlitat ett utländskt företag. pekar på att frågan om någon är anställd eller inte är något som inte bedömer. bedömer endast om det finns A1-intyg eller F-skattsedel och om något av detta inte finns är det den som betalar ut ersättningen som är skyldig att erlägga sociala avgifter. Enligt kommer det in tips om åkerier som drivs med stöd av utländska chaufförer. Då registrering av utländska företag saknas har ingen uppfattning om hur stort problemet kan vara. Enligt har det dock vid kontrollerna visat sig att de som har granskats redovisar felaktigt, såväl de som anlitar chaufförerna som chaufförerna själva. har avslutat granskningen av ett trettiotal åkerier och håller på att granska ytterligare ett tjugotal. har genom denna satsning på ökade kontroller kunnat se att många åkerier och transportföretag har ändrat sitt beteende vad det gäller anlitande av chaufförer. Enligt har de granskat närmare 200 chaufförer som varken haft A1-intyg eller F-skattsedel och flertalet har varit i i vilket innebär att de även ska betala skatt i . Enligt har beskattningsbeslut fattats eller håller på att fattas för dessa och fler chaufförer kommer att komma i fråga efter hand som de nya utredningarna slutförs. När det gäller de felaktigheter som har framkommit av granskning vill utskottet peka på att dessa i en del fall kan förmodas ha skett på grund av missuppfattningar eller liknande. Utskottet välkomnar därför initiativ till ett informationsmaterial som även har översatts till engelska och som beskriver vilka regler som gäller när man kommer till och arbetar. Informationsmaterialet kommer att spridas till bl.a. ambassader så att de kan publicera och sprida informationen till personer innan de åker till för att arbeta. Utskottet kan konstatera att det behövs förbättrade villkor inom åkerinäringen och att det krävs ytterligare åtgärder som syftar till att ge branschen förutsättningar att konkurrera på lika villkor. När det gäller kraven för att bedriva yrkesmässig trafik vill utskottet påminna om att det av förordning (EG) nr 1071/2009 artikel 3.2 framgår att medlemsstaterna utöver kraven på att företag som bedriver yrkesmässig trafik ska vara faktiskt och fast etablerade i en medlemsstat, ha gott anseende, ha tillräckliga ekonomiska resurser och ha erforderligt yrkeskunnande även får besluta att införa ytterligare krav. Sådana krav som företagen ska uppfylla för att tillåtas att bedriva yrkesmässig trafik ska enligt förordningen vara proportionerliga och icke-diskriminerande. Enligt uppskattningar från arbetsmarknadens parter har antalet utländska egenföretagare i den svenska åkerinäringen ökat markant och det finns många utländska förare i som inte är formellt anställda, trots anställningsliknande förhållanden. Utskottet vill peka på att man i vissa andra europeiska länder har valt en annan väg och försökt att hitta lösningar för att stävja utvecklingen med att personer utnyttjas genom att arbeta under anställningsliknande förhållanden. I exempelvis tillämpas som huvudregel att de förare som åkerierna anlitar ska vara anställda i det företag de arbetar som undantag görs för anställda i bemanningsföretag med kollektivavtal samt underentreprenörer med egna trafiktillstånd och egna fordon. Utskottet vill peka på att man genom denna lösning har fått en mer konkurrensneutral tranportnäring. Regleringen har även lett till att man motverkar att utländsk arbetskraft utnyttjas och att man skapar bättre förutsättningar för att alla människor ska ha samma värde på den holländska arbetsmarknaden oavsett nationalitet eller etnicitet. Mot denna bakgrund vill utskottet framhålla att det är angeläget att skyndsamt undersöker om liknande regler som i skulle kunna införas i i fråga om krav på att de som arbetar i transportnäringen ska vara anställda i det företag som innehar trafiktillståndet, att bemanningsföretag som kontrakteras i transportnäringen har kollektivavtal och att underentreprenörer ska ha egna trafiktillstånd och egna fordon. Vidare framhåller utskottet att bör se över den rådande trafiklagstiftningen för att kontrollera i vilken omfattning reglerna följs av den tunga trafiken i allmänhet och den illegala trafiken i synnerhet. Därmed tillstyrker utskottet motionsförslagen 2012/13:T330 av och (båda SD), 2012/13:T361 av och (båda S), 2012/13:T397 av (S) (i denna del) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 27, 29 och 30. Som en del i det uppdrag som regeringen lämnade till Transportstyrelsen och ingick att genomföra en tillståndsmätning av persontransporter med buss. Utskottet noterar att även om resultaten av tillståndsmätningen visar på god regelefterlevnad beträffande de krav som gäller yrkestrafiktillstånd uppskattas att av de kontrollerade företagen uppvisar någon typ av anmärkning beträffande gemenskapstillstånd. Utskottet noterar vidare att det vid tillståndsmätningens kontroll av förare visade sig att av dessa hade gjort sig skyldiga till någon form av överträdelse av kör- och vilotidsbestämmelserna samt att arbetsgivaransvar hade rapporterats beträffande överträdelser av kör- och vilotidsbestämmelserna för av de kontrollerade företagen. Utskottet ser därför positivt på det förslag som presenteras i rapporten från Transportstyrelsen och om att tillståndsmätningar av buss, i likhet med för godstransporter och taxi, ska göras och att detta då också rapporteras till regeringen. Vidare föreslås att det inför varje tillståndsmätning ska analyseras om andra myndigheter än polisen och Transportstyrelsen ska involveras. För detta inleds en diskussion med , och . I det förslag som presenteras anges vidare att om samarbetet med utvidgas till att även omfatta och kan andra typer av uppgifter komma att ingå. Utskottet noterar vidare att det i Transportstyrelsens och anges att ett syfte med att genomföra tillståndsmätningar är att förbättra konkurrenssituationen inom yrkestrafiken. Vidare anges att regeringen kan besluta om åtgärder utifrån kvalitetssäkrat material för att konkurrensmässigt stärka den del av yrkestrafiken som följer regelverket. För företag med god regelefterlevnad förbättras arbetsförutsättningarna markant då transportarbetet kan bedrivas utan att företaget störs i sitt arbete. Utskottet välkomnar detta. De förslag som Transportstyrelsen och har lämnat bereds inom . Enligt utskottets mening kan förslaget i motion 2012/13:C261 av (M) yrkande 2 förväntas bli delvis tillgodosett genom de förslag till åtgärder som regeringen har att ta ställning till. Utskottet avstyrker därför motionsförslaget. Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg. Utskottet välkomnar att samverkan och ett förbättrat informationsutbyte mellan myndigheterna prioriteras då detta utgör betydelsefulla verktyg för en stärkt kontroll- och tillsynsverksamhet. Jämför reservation 5 (S, MP, V). presenterade en uppföljningsrapport om tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg (2011/12:RFR8). I uppföljningen konstaterades att det fortfarande återstår ett utvecklingsarbete för att tillämpningen av reglerna för de yrkesmässiga godstransporterna på väg ska medverka till en effektiv tillsyn inom yrkestrafikområdet. Utskottets uppföljning har behandlats i betänkande 2011/12:TU8. I betänkandet konstaterades att den uppföljning som utskottets uppföljningsgrupp har genomfört visar att tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg behöver förbättras och bli mer effektiv. Utskottet konstaterade vidare att det som framkom i uppföljningen tydligt visar på vikten av kraftfulla insatser för att stärka kontroll- och tillsynsverksamheten för ökad trafiksäkerhet, förbättrad arbetsmiljö och konkurrens på lika villkor inom branschen. Utskottet slog också fast att det ser allvarligt på de brister som redovisats i uppföljningsrapporten och att det behövs tydligare styrning och samordning av myndigheternas tillsyn och kontroller samt att det är angeläget att Transportstyrelsen tar fram en tillsynsstrategi. Vidare framhölls att det behövs kraftfulla åtgärder för en förbättrad samverkan mellan myndigheterna och mellan myndigheterna och åkeribranschen. Utskottet riktade också uppmärksamheten på att de ansvariga myndigheterna måste prioritera brott inom yrkestrafiken samt avsätta resurser och vidta åtgärder för att säkra tillgången på kompetens för detta. Utskottet konstaterade även att det behövs mer effektiva verktyg för att komma till rätta med de överträdelser som sker så att seriös åkeriverksamhet på lika villkor kan säkerställas. Utskottet välkomnade vidare de initiativ som regeringen har tagit med anledning av de resultat som framkom i utskottets uppföljning. (S) pekar i motion 2012/13:T377 på att ett transportföretag som kommer med last i internationell trafik har rätt att utföra upp till tre cabotagetransporter efter sista lossningen av det internationella godset och att transportföretag från alla EU- och EES-länder har rätt att utföra cabotagetransporter i och vice versa. I motionen anförs vidare att det vid kontakter med branschen framkommer att man anser att de svenska myndigheternas tillsyn över detta är bristfällig, något som också påtalats i trafikutskotts rapport /12:RFR8. Enligt motionären bör systemet för tillsyn av cabotagetransporter förbättras. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) framhålls att det är viktigt med åtgärder för en sund konkurrenssituation för åkerinäringen. För att komma till rätta med oegentligheterna inom branschen och se till att kontrollen av efterlevnaden av gällande lagstiftning blir bättre än föreslår motionärerna att det tillsätts en nationell samordnare för att samordna det arbete med åkerinäringen som görs av polisen, tullen, Transportstyrelsen, , och (yrkande 28). Utskottet vill inledningsvis peka på att när det gäller tillträde till marknaden för godstransporter på väg och rätten att utföra s.k. cabotagetransporter regleras detta gemensamt på EU-nivå. har aviserat en revidering av den befintliga förordningen om tillträde till marknaden för godstransporter på väg. Kommissionen har sedermera aviserat en översyn av EU-bestämmelserna på området. Kommissionens förslag väntas . Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen, med anledning av iakttagelserna i trafikutskottets uppföljning av tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg, gav Transportstyrelsen och i uppdrag att ta fram en ordning för återkommande uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg utföra en tillståndsmätning av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg lämna förslag på hur riskvärderingssystemet ska utvidgas i enlighet med de gemensamma reglerna om de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik föreslå eventuella åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg lämna de eventuella författningsförslag som behövs redovisa konsekvenser av föreslagna åtgärder. Uppdraget till Transportstyrelsen och , som bl.a. syftade till att stärka tillsynen av yrkestrafiken, slutredovisades . gjordes en delredovisning med en tillståndsmätning av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg avseende gods- och busstrafik. I rapporten lämnas ett antal förslag som syftar till att stärka tillsynen och förbättra regelefterlevnaden inom yrkestrafiken, bl.a. att Transportstyrelsen och ska ta fram en gemensam strategi för tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg . Transportstyrelsen föreslås vara sammanhållande myndighet för detta arbete. Huvudsyftet med strategin ska vara att ge största möjliga positiva effekt på yrkestrafikens regelefterlevnad. Utskottet vill framhålla att det fortsatta genomförandet av dessa åtgärder sammantaget innebär att tillsynen av yrkestrafiken på väg kommer att kunna förbättras. När det gäller samverkan mellan myndigheterna har Transportstyrelsen enligt yrkestrafiklagen (2012:210) ansvaret för tillsynen över att tillståndsinnehavaren bedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser. I Transportstyrelsens och anges att syftet med myndighetssamverkan kring tillsynen av yrkestrafiken dels är att effektivare samordna samhällets insatser mot olika former av brottslighet, dels att ta till vara resultatet av sådana samordningseffekter inom varje myndighets ansvarsområde. En förbättrad samverkan medverkar till ett informationsutbyte som kan medföra att Transportstyrelsen tillförs information av värde i den egna tillsynsverksamheten och att övriga deltagande myndigheter i samband med kontroller eller andra aktiviteter kring yrkestrafiken kan få kännedom om förhållanden som kan användas i dessa myndigheters egna tillsyns- eller kontrollaktiviteter inom deras respektive ansvarsområden. I rapporten från Transportstyrelsen och föreslås att riktade tillsyner och kontroller bör planeras in vid myndighetssamverkan och att kontrollinsatser kan riktas mot identifierade problemområden. Enligt utskottets mening kan en stärkt samverkan och ett förbättrat informationsutbyte mellan myndigheterna utgöra betydelsefulla verktyg för att myndigheternas kontroll- och tillsynsverksamhet ska kunna bli mer effektiv och välkomnar därför att detta prioriteras i det fortsatta arbetet. Utskottet vill avslutningsvis välkomna att infrastrukturministern med anledning av de utmaningar som åkeribranschen står inför aviserar att det kommer att inledas ett arbete med att närmare analysera avvikelser mot cabotagereglerna samt åtgärder mot otillåten cabotage. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T377 av (S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 28. Åtgärder mot illegal verksamhet i åkeribranschen Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen och bifaller därmed en motion om detta. Utskottet hänvisar till att det är angeläget att vidta ytterligare åtgärder för att komma till rätta med de problem som finns med otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik. Jämför särskilt yttrande 1 (M, FP, C, KD). I motion 2012/13:T255 av (S) framförs att det förekommer osund konkurrens inom åkerinäringen och att utländska åkerier bedriver verksamhet som inte är förenlig med svensk lagstiftning. Det gäller i första hand den s.k. cabotagetrafiken där utländska fordon ofta är stationerade i och därmed saknar lagstöd för sin verksamhet. I motionen anförs vidare att den svenska åkerinäringen riskerar att slås ut och att responsen från ledande politiker har varit mer eller mindre obefintlig, och att även rättssystemet uppfattas som ovilligt att agera. Motionären anser därför att regeringen bör överväga åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att det vidtas åtgärder för att komma till rätta med de oegentligheter som förekommer och som riskerar att slå ut seriös åkeriverksamhet. Utskottet vill välkomna att det vidtagits vissa åtgärder inom efter trafikutskottets uppföljningsrapport om tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg som presenterades (2011/12:RFR8). Utskottet konstaterar att inledde ett utvecklingsarbete för att stärka ärendehanteringen och att detta innebär att åklagarkamrarna i och hanterar alla mängdärenden till vilka brott mot yrkestrafikregleringarna hör. På de båda kamrarna finns vardera en åklagare med specialinriktning på trafikärenden. Detta bedrivs som en försöksverksamhet som kommer att pågå för att sedan utvärderas för ställningstagande om denna organisering sedan ska bli permanent. Från uppfattar man att polismyndigheternas reaktioner på den nya organisationen har varit positiv. har på eget initiativ genomfört en s.k. tillsyn om trafikbrott som har begåtts inom den yrkesmässiga trafiken. En bakgrund till tillsynen är de iakttagelser som gjordes i samband med trafikutskottets uppföljning av de yrkesmässiga godstransporterna på väg. I tillsynen valdes vissa regelverk ut för en översiktlig granskning medan en närmare granskning gjordes av brott mot förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. granskning visade att lagföringen på ärendenivå inte når upp till de mål som satts upp, även om den inte är så låg som statistiska uppgifter har visat på. Granskningen visade på brister i rättstillämpningen och bedömer att dessa brister kan motverkas genom ökade informationsinsatser, men främst genom den omorganisation som har genomförts och som innebär att ärendenas hantering till stor del koncentrerats till landets två åklagarkamrar i och . När det gäller åtgärder mot bl.a. otillåten cabotage vill utskottet påminna om den ändring av förordning (1998:786) om internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet som har genomförts fr.o.m. och som innebär att beställaren kan åläggas ett ansvar även i fall av otillåten cabotage. Förordningens nuvarande lydelse är att om trafik har drivits utan tillstånd eller om cabotagetransporter har utförts i strid med EU-förordningarna döms den som yrkesmässigt för egen eller annans räkning har slutit avtal om transporten med trafikutövaren till böter, om han eller hon kände till eller hade skälig anledning att anta att tillstånd saknades, eller att cabotagetransporten skedde i strid med någon av de nämnda EU-förordningarna. Det kan noteras att beställaransvaret inte är strikt, dvs. att beställaren inte behöver genomföra någon egen kontroll av transportföretaget. I trafikutskottets uppföljning av tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg (2011/12:RFR8) framhölls vikten av en fortsatt uppföljning av beställaransvarets tillämpning. I rapporten konstaterades att ett viktigt syfte med ett sådant uppföljningsarbete är att det ska kunna läggas till grund för slutsatser huruvida de nuvarande skärpningarna av beställaransvaret är tillräckliga för att komma till rätta med förekomsten av otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik, eller om det kan komma att krävas andra och ytterligare skärpningar av regelverken. Utskottet kan konstatera att skärpningarna av beställaransvaret infördes i och ännu inte har följts upp men att beställarens ansvar för upphandling av godstransporter är en faktor som har betydelse för villkoren inom branschen. Utskottet välkomnar därför att infrastrukturministern aviserar en kommande översyn där det ingår att belysa behovet av att tydliggöra regleringen av ansvaret samt att analysera behovet av en ytterligare reglering. Enligt utskottets mening kan beställaransvaret medverka till att upprätthålla sunda villkor inom åkerinäringen. När det gäller samordnade åtgärder för en sund konkurrenssituation för åkerinäringen konstaterar utskottet att det finns en policygrupp mot svartarbete och marknadsstörande konkurrensvillkor i transportbranschen där ingår tillsammans med Transportgruppen, , , , , , Unionen, Transportstyrelsen och . Det övergripande syftet med gruppens arbete är att finna metoder för att motverka svartarbete och annan ekonomisk brottslighet som underminerar sunda konkurrensvillkor i transportbranschen. Gruppen ska också diskutera och identifiera andra och nya företeelser som påverkar konkurrensvillkoren negativt i de olika delbranscherna samt sträva efter att i enighet eller gemensamt för några parter lämna förslag till regeländringar eller andra åtgärder som kan främja lagenligt arbete och sunda konkurrensvillkor i transportbranschen. Enligt utskottets mening är det viktigt att ta till vara de kunskaper som finns både hos myndigheter och dem som är verksamma inom åkeribranschen för att kunna sätta in verkningsfulla åtgärder för att komma till rätta med de oegentligheter som förekommer vid tunga transporter. Utskottet kan därmed konstatera att de myndigheter som ansvarar för kontroller och tillsyn har börjat vidta åtgärder för att motverka illegal verksamhet inom åkeribranschen men att det behövs ytterligare åtgärder för att säkra att de som bryter mot reglerna och bedriver otillåten cabotage eller annan otillåten verksamhet inom åkeribranschen kan lagföras. Även om de åtgärder som har vidtagits är betydelsefulla är de inte tillräckligt verkningsfulla. Detta framgår av att det är ovanligt att otillåten cabotage eller olaga yrkesmässig trafik får rättsliga återverkningar för dem som utför sådana i . Utskottet välkomnar därför att infrastrukturministern aviserar att det kommer att genomföras en översyn i vilken det ingår att närmare analysera avvikelser från gällande cabotageregler och åtgärder mot otillåten cabotage och olaga yrkesmässig trafik. Utskottet vill i detta sammanhang också uppmärksamma infrastrukturministerns uttalande om att detta arbete ska påbörjas skyndsamt för att inte förlänga tiden innan åtgärder som höjer kvaliteten inom yrkestrafiken kan komma till stånd. Utskottet understryker vikten av att regeringen skyndsamt vidtar de aviserade åtgärderna och tillstyrker därmed motion 2012/13:T255 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att se över befogenheter. Utskottet bedömer att det inte finns någon anledning att vidta ytterligare initiativ i frågan. är en civil statlig myndighet som sorterar under Försvarsdepartementet. verksamhet spänner över flera departementsområden. I förordning (2007:853) med instruktion för regleras myndighetens uppgifter, befogenheter och ledning. ansvarar för sjöövervakning och räddningstjänst till sjöss. Inom dessa områden ska myndigheten kunna förebygga, motstå och hantera krissituationer. har också uppdraget att samordna och förmedla civil sjöinformation till andra myndigheter. De övergripande målen för verksamhet beslutas av medan den närmare styrningen beslutas av regeringen. (M) konstaterar i motion 2012/13:T212 att tunga lastbilar transporterar miljontals ton gods på de svenska vägarna. För att få bästa möjliga körprestanda och säkerhet ställs stora krav på att den transporterade lasten ska vara ordentligt lastsäkrad. Vid hamnar och gränsövergångar sköts kontrollen av lastsäkring främst av medan polisen har samma möjlighet till kontroll inom landet. Om polisen skulle upptäcka en lastbil där föraren inte har fullgjort sin skyldighet att säkra lasten kan polistjänstemannen utfärda en ordningsbot på plats. har nästan samma befogenhet men med skillnaden att om lastbilsföraren inte har lastsäkrat ordentligt kan en ordningsbot endast utfärdas om föraren kör med s.k. farligt gods. Skulle lasten bestå av icke-farligt gods måste tillkalla polisen som i sin tur ska utfärda ordningsbot. Motionären anför att detta förfarande både är resurskrävande och omständligt och att möjligheten att ge tillstånd att hantera utfärdandet av ordningsbot rörande bristande lastsäkring av icke-farligt gods därför bör ses över. (M) anför i motion 2012/13:T231 att efterlevnaden av gemensamma regler är en förutsättning för ett välfungerande näringsliv och att det uppstår osund konkurrens gentemot övriga aktörer på marknaden om ett företag inte följer de gemensamma lagarna och förordningarna. För att komma till rätta med vissa av dessa problem avseende internationella vägtransporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) finns gemensamma EU-regler. Enligt reglerna ska ett transportföretag ha ett gemenskapstillstånd för att bedriva verksamhet inom EU och om föraren i ett transportföretag är medborgare i tredjeland dvs.