bet · H101NU2 · 2013-11-28 00:00:00 — Regionalpolitiken måste präglas av en hög ambitionsnivå och vara ett kraftfullt verktyg för en rättvis utveckling i alla regioner, såväl i gles- och landsbygd som i storstad. Många kommuner kämpar mot minskande invånarantal och för att behålla ett fungerande näringsliv. Den snabba urbaniseringen innebär inte bara stora utmaningar för landsbygden utan även för många städer. Jag menar att det finns goda möjligheter att på politisk väg utveckla lösningar på dessa utmaningar. Det krävs strukturella förändringar, satsningar på fungerande kommunikationer, bredband, kollektivtrafik, utbildning, offentlig service, boende och ett gott näringslivsklimat i hela landet. Det kräver också satsningar på ny teknik, innovationer och entreprenörskap för att ställa om samhället till att bli ett långsiktigt hållbart samhälle som löser miljö- och klimatutmaningarna. Den regionala tillväxtpolitiken ska genomsyras av en helhetssyn som sätter människans och miljöns långsiktiga välmående i centrum. Det ska inte finnas några områden i där de boende upplever att man måste flytta för att få en chans. Alla ska ha rätt att trivas och utvecklas där man bor. Regional utveckling är beroende av flera faktorer, inte minst av att det skapas nya arbetstillfällen. Småföretagens villkor måste förbättras genom sänkt bolagsskatt, sänkta arbetsgivaravgifter, slopat sjuklöneansvar och minskat regelkrågel. Regional utveckling är också beroende av att den industri som verkat i kan fortsätta utvecklas, ligga i framkant av teknikutvecklingen och vara konkurrenskraftig. Ett blomstrande näringsliv är intimt sammanbundet med en väl fungerande skola, utbildning och arbetsmarknadsåtgärder. När utbildning, forskning, den ideella sektorn och näringsliv samverkar lokalt skapas positiva synergieffekter. Därför är det viktigt att satsa på regionala högskolor och universitet. För att möjligheten till utbildning ska finnas i hela landet är det också viktigt att satsa på byskolor, folkskolor och distansutbildningar. En utbyggd och välfungerande infrastruktur är nödvändigt för att hela ska leva. Bredbandsutbyggnad är av avgörande betydelse för en levande landsbygd. Såväl post som telekommunikation av god kvalitet och till rimligt pris behöver finnas tillgängligt över hela . Detta ska vara samhällets ansvar. Vi behöver också satsa på att trygga våra fysiska kommunikationsvägar och bygga ut kollektivtrafiken. Även med en utbyggd kollektivtrafik är dock många på landsbygden beroende av bilen. Det är en ödesfråga för landsbygden att samhället lyckas bryta beroendet av bensin och diesel. I av omställning spelar landsbygden en avgörande roll för utvecklingen av ett hållbart samhälle genom bl.a. satsningar på förnybar energi och lokal matproduktion. förser landbygden med stora mängder förnybar energi, och det finns fortsatt goda förutsättningar för att bygga ut en lönsam och nödvändig energiproduktion. Klimatomställningen ger på så sätt både trygghet för och arbete på landsbygden. Jag och har en decentralistisk grundsyn. Regioner och kommuner ska ges ett ökat ansvar och inflytande över de politiska beslut som berör regionen och kommunen. Beslut bör tas så nära medborgarna som möjligt. Samhällsfunktioner som polis, arbetsförmedling och försäkringskassa ska vara till för alla invånare och finnas tillgängliga över hela landet. Ett fungerande skattesystem ska ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva service i hela landet. företräder det lokala engagemanget och uppmuntrar olika former av lokal ekonomi. På detta område finns likheter med den inriktning mot utvecklingskraft i alla delar av landet och fokus på stärkt lokal och regional konkurrenskraft som utgör regeringens politik. Jag och delar dessa ambitioner, men önskar föra in ett perspektiv i den regionala tillväxten med en betoning på en grön omställning till en hållbar ekonomi. Jag ser inte ett motsatsförhållande mellan utvecklingen i storstäder och på landsbygden. Gröna städer och en levande landsbygd går hand i hand och bygger på att vi ser människors vilja och förmåga att utveckla de förutsättningar som finns nära. Ett exempel på grön omställning till en hållbar ekonomi är den sociala ekonomin som får människor att samarbeta utan vinstsyfte i t.ex. kooperativ och föreningar. Eftersom de motioner som behandlas i detta avsnitt har en annan inriktning än den som jag förordar och gett uttryck för här föreslår jag att avslår samtliga motioner i avsnittet i här aktuella delar. , punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkandena 12 och 13 samt 2013/14:N399 av m.fl. (S). När fattar beslut i detta ärende återstår enligt tidsplanen tills nästa strukturfondsperiod ska inledas. Vi har tidigare uppmärksammat att i sin granskning av administrationen i strukturfondsprojekten funnit att regeringens åtgärder har varit otillräckliga för att underlätta administrationen i strukturfonderna. Att förenkla administrationen för de projekt som bedrivs inom ramen för strukturfondsprogrammen menar vi är ett nödvändigt steg för att dessa projekt ska bli verklighet. Vi anser att det är anmärkningsvärt att regeringen inte har upprättat en tydlig tidsplan i syfte att genomföra de åtgärder som föreslår för att lösa de administrativa problemen för strukturfonderna. Projekt som bedrivs inom ramen för strukturfondsprogrammen syftar till att påverka förutsättningarna för regional tillväxt, och fonderna har därmed en avgörande betydelse för att stimulera den regionala tillväxten i , och upprätthålla kommersiell service. Trots att tiden börjar bli knapp står vi fast vid vår tidigare uttalade uppfattning och anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att upprätta en tidsplan med det syfte som nämns ovan och att åtgärderna ska vara på plats innan den nya programperioden för fonderna inleds 2014. Med det sagda tillstyrker vi motion 2013/14:N426 (S) i här berörda delar. Motion 2013/14:N399 (S) bör i detta sammanhang inte leda till någon åtgärd. Därmed avstyrks motionen. Organisering och lokalisering av myndigheter och statliga bolag, punkt 3 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:N394 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:N411 av m.fl. (S) samt 2013/14:N275 av (M), 2013/14:N302 av och (båda S), 2013/14:N364 av (M) och 2013/14:N404 av Per Åsling (C). har det skett en oroväckande utveckling där statlig verksamhet helt försvunnit från mindre orter och koncentrerats i stora regionala centrum. I ett par av de här aktuella motionerna, 2013/14:N411 (S) och 2013/14:N394 (MP), refereras en kartläggning som har genomförts av tidningen över samtliga nya och nedlagda myndigheter efter maktskiftet 2006. Genomgången visar att huvudkontoren för en majoritet av de nya myndigheter som tillkommit hamnat i . Vi delar motionärernas uppfattning att detta är allvarligt, inte minst med tanke på att har uttalat att varje beslut om lokalisering av en statlig myndighet bör föregås av noggranna överväganden om lokalisering ute i landet. Än allvarligare blir det när regeringen dessutom har flyttat tillbaka ett antal omlokaliserade myndigheter från landet in till . Vi delar den bild som kommer till uttryck i de nämnda motionerna samt i motion 2013/14:N360 (V), att statlig verksamhet spelar en mycket viktig roll på många platser i vårt land. Det handlar om att kunna erbjuda medborgare offentlig service på likvärdiga villkor, oavsett om de bor i en stad eller på landsbygden. Därtill kan en utlokalisering av statliga myndigheter till olika delar av bidra till att hela landets resurser och kompetens bättre tas till vara. Statliga myndigheter är viktiga arbetsgivare för kompetent arbetskraft som de utgör ett betydelsefullt kundunderlag för småföretag i arbetsmarknadsregionen. Placeringen av statliga myndigheter kan därmed leda till tillväxt och utveckling i hela landet och därmed motverka den starka urbaniseringstrend som pågår. Statliga myndigheter bör därför finnas i flera delar av vårt land. De senaste årens utveckling visar på att de fastslagna principer som vid upprepade tillfällen ställt sig bakom inte följs. Det finns därför ett behov av åtgärder. Vi anser att regeringen i regleringsbrev till myndigheter och i ägardirektiv till statliga bolag bör skärpa kraven på att dessa ska ta ett regionalpolitiskt ansvar och framhålla vikten av att alla medverkar till att de regionalpolitiska målen uppnås. När nya myndigheter startas bör lokaliseringsfrågan alltid prövas från ett regionalpolitiskt perspektiv, och i varje fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. Vidare måste alla tendenser till återlokalisering motarbetas. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed blir de ovannämnda motionerna tillgodosedda i berörda delar och de tillstyrks. Som framgått av den tidigare redovisningen sammanfaller delvis förslag i några av de motioner som behandlas i detta avsnitt med det vi anfört. Såväl dessa motioner som övriga motioner i avsnittet avstyrks. Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N243 av och (båda S), 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:N202 av och (båda C), 2013/14:N229 av (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2013/14:N287 av Per Åsling och (båda C), 2013/14:N305 av och i (båda C), 2013/14:N335 av och (båda MP) och 2013/14:N355 av och (båda C). En levande landsbygd är en förutsättning för att ska stå sig väl på den globala arenan. står landsbygden inför stora utmaningar som berör tillgängligheten till offentliga och privata tjänster. I , liksom i övriga världen, pågår en urbanisering. Landsbygden töms på folk medan de större städerna växer i tilltagande takt. Parallellt med detta har det skett en utveckling där grundläggande samhällsservice centraliserats till områden med en tilltagande befolkning, på bekostnad av en försvagad service i regioner med ett minskat befolkningsunderlag. På många håll runt om i blir det allt längre till närmaste butik, mack eller serviceställe och offentlig samhällsservice. Detta innebär en försämring i livsvillkoren för invånarna på landsbygden och de mindre tätorterna och på många orter har det även som en konsekvens blivit svårare för små företag att klara sin vardag och utvecklas. Paradoxalt nog gäller dock inte utarmningen av den offentliga servicen enbart glesbygden utan även i hög grad många av de stora, befolkningstäta, bostadsområdena i storstädernas ytterområden. Att samhällstjänster urholkas i områden som kan behöva dem mest menar vi är en djupt oroväckande utveckling. Medborgare och företag har rätt att få del av offentlig service på ett likvärdigt sätt oavsett om man bor i tätort eller på landsbygden. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2013/14:N426 (S) om att marknadslösningar eller rationaliseringsåtgärder aldrig kan ersätta medborgarnas rätt till en tillgänglig samhällsservice. Vi vill betona vikten av åtgärder för att säkerställa en acceptabel servicenivå, exempelvis genom utökad telefonkundtjänst och förbättrad service via internet. Som vi gav uttryck för inledningsvis delar vi uppfattningen som framhålls i motion 2013/14:N360 (V) om att den offentliga och kommersiella servicen på landsbygden måste stärkas. Lanthandeln har en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. Vi menar att regeringen bör ta initiativ till åtgärder som ger förutsättningar för en fungerande dagligvaruhandel även på landsbygden. De mackar som finns på landsbygden står inför liknande problem som lanthandeln. På landsbygden där kollektivtrafiken är begränsad behövs bilen för att människor ska kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter, och det måste finnas möjlighet att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. Landsbygdsprogrammet kan här ha stor betydelse. Vi noterar att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över förutsättningarna för ett kompletterande stöd till kommersiell service i glesbygden. Vi välkomnar detta men kan konstatera att utredningen endast omfattar tillgången till kommersiell service. Med hänvisning till det sagda anser vi att möjligheterna att bibehålla såväl kommersiell som offentlig service bör ses över. Vidare bör regeringen skyndsamt återkomma med förslag som säkerställer kommersiell service för landsbygdsbefolkningen. Detta ligger även i linje med vad som framhålls i motion 2013/14:N243 (S) om behovet av samhällsservice. Därmed tillstyrker vi nämnda motioner i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:N225 av (KD), 2013/14:N269 av och (båda M), 2013/14:N277 av och (båda M) och 2013/14:N353 av (KD). finns en bygdepeng som utgår till vattenkraftskommuner. Denna bygdepeng har bl.a. använts till upprustning av lokaler. Även när det gäller vindkraft förekommer i vissa kommuner en bygdepeng. Till skillnad från bygdepengen som avser vattenkraften är denna dock inte lagreglerad utan har uppstått som ett krav från olika kommuner. För att inte de bäst förhandlande kommunerna ska få de högsta ersättningarna tycker jag, i enlighet med vad som föreslås i motion 2013/14:N222 (V), att bygdepengen för vindkraft ska lagregleras. En lagreglering skulle även göra det svårare för oseriösa aktörer att verka och öppnar inte heller upp för en diskussion om otillbörlig påverkan. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Övriga motioner som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (SD) (SD) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets syn på inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Utöver detta vill jag särskilt framhålla vikten av att kompensera de fyra nordligaste länen för de konstnadsnackdelar de har som en följd av långa transportsträckor. har därför föreslagit ökade anslag för detta ändamål. Dessa framgår av förslaget till anslagsfördelning för utgiftsområdet som behandlas sist i betänkandet. , punkt 2 (MP, V) (MP) och (V) anför: I detta sammanhang vill vi även påminna om vad vi tidigare anfört då frågor om behandlats (bet. 2012/13:NU2). Vi vill understryka att det är av stor vikt att den politik som förs inom ramen för sturkturfondsprogrammen inte motverkar uppställda miljö- och klimatmål. Vi ser ett mycket stort behov av att ställa om ekonomi i en mer hållbar riktning och menar att de investeringar som görs med strukturfondsmedel bör vara en del i en grön omställning. De projekt som bedrivs inom ramen för programmen måste i större utsträckning än syfta till att varaktigt påverka de grundläggande förutsättningarna för långsiktig ekologisk, social och ekonomisk utveckling. Därigenom skulle , enligt vår uppfattning, få en bättre utväxling av de resurser som kanaliseras via EU-programmen. Fördelning av regionala medel, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom att samtliga motioner som rör fördelning av regionala medel bör avslås av . Vi vill i detta sammanhang dock framhålla att vi finner det anmärkningsvärt att den pågående översynen av fördelningsprinciperna för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inte redovisas utförligare för . Regionala aktörer har haft möjlighet att lämna skriftliga synpunkter till regeringen och har redovisat förslag på området . Mot bakgrund av detta borde det ha funnits förutsättningar för en utförligare redogörelse för hur regeringen ser på frågan i den budgetproposition som ligger på bord. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar, avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I detta särskilda yttrande redogör vi för vissa centrala delar av Socialdemokraternas politik och vad det hade inneburit på ett övergripande plan om vårt budgetalternativ vunnit en majoritet. Vi anser att är ett bra land att bo och verka i. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast och skolresultaten faller. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. Den moderatledda regeringens löften om lägre arbetslöshet och minskat utanförskap klingade säkert vackert i mångas öron. Ambitionen i sig var inte fel men verkligheten visar tydligt att regeringens lösning på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser regeringen inte längre vad som händer i vårt land. Vi vill i likhet med vad som sägs i Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308 i stället se ett land där medborgarna samlas för att tillsammans utveckla samhället. Där olika förutsättningar tas till vara och där invånarna ställer krav på varandra och hjälps åt. Konkurrenskraft och anständighet måste gå hand i hand. Vi vill föra en politik som ger kvinnor och män förutsättningar att gå till jobbet, ta ansvar, känna sig trygga och just därför är fria. Unga som saknar arbete får en lite jobbigare morgon, men ett betydligt rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan de stora framtidsutmaningarna mötas, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast, sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. Socialdemokraterna har inget annat förslag än regeringen när det gäller ramar för eller anslagsfördelning inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Vi vill dock föra en politik med en annan inriktning än regeringen. Därför innehåller vårt budgetförslag ett utökat anslag till landsbygdsprogrammet (utg.omr. Vår principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framgår av de övriga ställningstaganden vi gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet som behandlar den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (MP) (MP) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt inte får överstiga 2 2014 (bet. 2013/14:FiU1). förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer jag att avstå från att delta i beslutet och redovisar i stället i detta särskilda yttrande vissa centrala delar av politik och partiets förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. står inför stora utmaningar som innefattar problem med hög arbetslöshet, förändrat klimat och en ekonomiskt orolig omvärld. har i partimotion 2013/14:Fi319 presenterat en ekonomisk politik och ett samlat budgetförslag som jag står bakom. Förslaget bygger på vilja att skapa ett hållbart samhälle som möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Jag och menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . Jag och står alltså alltjämt fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med förslagen i kommittémotion 2013/14:N431 (MP). Tillgång till service och goda kommunikationer är viktiga förutsättningar för fortsatt boende på landsbygden. För landsbygdsinvånare som ofta har lång väg till serviceinrättningar och myndigheter är det av stor vikt att få tillgång till den service som ges via bredband. Regeringen har beslutat att av medborgarna och företagen ska ha snabbt bredband till 2020, men i likhet med vad som sägs i den nämnda motionen anser jag att det saknas medel i regeringens budgetförslag för att uppnå det målet. Jag, och , anser att det behövs en större stabilitet och förutsägbarhet i finansieringen av bredbandsutbyggnaden på landsbygden. En miniminivå ska säkras. Därför satsar under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder för finansiering av bredbandsutbyggnad. Totalt anslår mer på detta anslag än regeringen. Beroende på beslut om användningen av EU-medel från landsbygdsfonden och regionalfonden kan också medel från dessa fonder komma att användas för bredbandsutbyggnaden. Min principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitikens inriktning framgår även av de övriga ställningstaganden jag gjort i detta betänkande, inte minst i avsnittet som behandlar den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt, punkt 8 (SD) (SD) anför: Eftersom majoritet har fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 inte får överstiga 2 är det inte möjligt att i detta betänkande fullfölja vårt förslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt genom en reservation. Jag väljer därför att avstå från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. I detta särskilda yttrande redovisar jag förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. vill jag dock redovisa en del centrala delar av min och politiska grundsyn. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Liksom förordar jag ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Jag och partiet eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. Det är med utgångspunkt från detta förhållningssätt som har format det samlade budgetförslag som återfinns i partimotion 2013/14:Fi282 (SD). Där stakar partiet ut de viktigaste visionerna för . I förslaget understryks bl.a. att det inte nödvändigtvis behöver finnas motsättningar mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra.