bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Förslagen till nya EU-direktiv har som mål att ge upphandlare bättre möjligheter att använda offentlig upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål, såsom skyddet av miljön, högre resurs- och energieffektivitet, kampen mot klimatförändringar, främjande av innovation, sysselsättning och social integration samt säkerställande av bästa tänkbara villkor för tillhandahållande av sociala tjänster av hög kvalitet. Utskottet ser, i likhet med regeringen, i huvudsak positivt på de förslag till revideringar som presenterats och ställer sig därmed bakom regeringens arbete för att bättre stimulera innovationer. Utskottet bedömer att motionärernas förslag kan komma att tillgodoses genom arbetet med att utveckla EU-direktiven samt den pågående upphandlingsutredningen. Därför bör utbildningsutskottet avstyrka motionerna 2012/13:Ub6 och 2012/13:Ub3. yrkar vidare på ökat anslag till för att stimulera innovationsupphandlingar. kan konstatera att anslaget till beslutas inom utgiftsområde 24 Näringsliv inom ramen för budgetprocess under höstsessionen. bör därför avstyrka motion 2012/13:Ub3 yrkande 13. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), Edip Noyan (M) och (C). Förändrad modell för resurstilldelning (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Forskningspolitiken ska ha tydligt fokus på framstående forskning där ligger i framkant och på områden som är avgörande för sysselsättning och en långsiktigt hållbar tillväxt. Statens fördelning av anslag ska vara långsiktig, transparent, rättvis och skapa drivkrafter för högre kvalitet i all forskning. De kvalitetsindikatorer som används i regeringens modell för resurstilldelning, publiceringar och citeringar bör därför kompletteras med ytterligare en indikator, nämligen universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället. Forskningsresurserna är ojämnt fördelade mellan lärosätena och många högskolor har alltför små medel att tillgå. Basresursen för forskning bör därför höjas från till per helårsstudent och år. Utvecklingen mot en jämställd akademi går alltför långsamt. Det behövs större ansträngningar och en mer strategisk politik för att nå målet om en jämställd akademi. missgynnas kvinnliga forskare vid tilldelning av resurser och regeringen bör återkomma med förslag på hur detta kan motverkas. Mot bakgrund av ovan bör utbildningsutskottet tillstyrka motion 2012/12:Ub6 (S) yrkandena 8, 10 och 16. Innovationer (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: upphandlas varor och tjänster av stat, kommun och landsting till ett värde av . Innovationsupphandling förekommer emellertid sällan , i vare sig stat, kommun eller landsting. Den offentliga upphandlingen bör i högre utsträckning användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. En nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer bör därför utformas. bör därför tillstyrka motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 33. Förändrad modell för resurstilldelning (MP) Per (MP) anför: Det behövs ett nytt resursfördelningssystem för landets högskolor. De direkta anslagen till högskolorna är långsiktiga och fria för lärosätena att använda till den forskning som de prioriterar. Huvuddelen av den statligt finansierade forskningen bör därför fortsatt ske på detta sätt, men nya incitament behövs. Ökade inslag av kollegial bedömning vid tilldelning av resurser kan leda till en mer nyanserad bedömning än endast publiceringar och citeringar. Sned könsfördelning bör motverkas genom att fördelningen av resurser också delvis bör utgå från andelen kvinnliga professorer. Påståenden har framförts om att statens resurser för forskning kommit alla högskolor till del. Detta stämmer inte. Regeringens politik har missgynnat mindre högskolor. Utvärderingar har visat att forskningens kvalitet inte skiljer mellan mindre och större lärosäten. Regeringen bör därför säkerställa att forskningsanslagen inte systematiskt missgynnar mindre högskolor. Slutligen avvisar regeringens förslag om att öka andelen konkurrensutsatta forskningsmedel för att inte försvåra högskolornas långsiktiga planering. Mot bakgrund av detta bör utbildningsutskottet tillstyrka motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 26. Förändrad modell för resurstilldelning (V) (V) anför: Regeringen bör tillsätta en utredning för att grundligt se över kvalitetsindikatorerna i resursfördelningssystemet. De kvalitetsindikatorer som används för tilldelning av forskningsresurser är inte tillräckligt träffsäkra för att på ett tillfredställande sätt mäta kvaliteten i högskolornas forskning. anser därför att det är riskabelt att använda dessa indikatorer för att fördela en allt större andel av forskningsresurserna, vilket regeringen föreslår. Bredden och mångfalden i forskningen kan påverkas negativt. Utredningar har föreslagit flera andra kriterier som i stället skulle kunna ligga till grund för resurstilldelningen, t.ex. antalet kvinnliga professorer vid lärosätena och hur väl forskarutbildningen fungerar. Vidare anser att utvecklingen mot en jämställd akademi går alltför långsamt. En viktig aspekt av detta är jämställdhet inom forskningsfinansiering, och erfarenheter visar att kvinnliga forskare ofta missgynnas i tilldelning av resurser. Regeringen bör därför återkomma med förslag för att säkerställa att forskare som är kvinnor inte missgynnas. Därför bör utbildningsutskottet tillstyrka motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena 5 och 7. Innovationer (V) (V) anför: Innovationsupphandlingar kan vara ett kraftfullt verktyg för att driva på innovationer, men trots detta saknas området helt i regeringens forsknings- och innovationsproposition. Den offentliga sektorn upphandlar tjänster och varor och gör investeringar för ca . Offentliga behov av varor och tjänster har ibland avgörande betydelse för utvecklingen av nya marknader för varor och tjänster. Den offentliga upphandlingen måste därför bli strategiskt innovationsorienterad för såväl produkter som tjänster. föreslår därför att får resurser för att stimulera innovationsupphandlingar inom stat, kommun och landsting. Jag yrkar därför bifall till motion 2012/13:Ub3 (V) yrkande 13. beslutade att ge bl.a. socialutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2012/13:30 Forskning och innovation och de motionsyrkanden som rör utskottets beredningsområde. begränsar yttrandet till motionerna 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 3436 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena samt propositionen i motsvarande delar. Dessutom behandlas motion 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 3 som hänvisades till socialutskottet under den allmänna motionstiden . Utskottet har beslutat att överlämna detta yrkande till utbildningsutskottet tillsammans med yttrandet. välkomnar propositionen och föreslår att utbildningsutskottet avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns tre avvikande meningar. Regeringen lämnar i propositionen sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . Regeringen bedömer att ökade anslag för forskning och kunskapsintensiv innovation är viktiga instrument för att höja kvaliteten på svensk forskning. Forskning av hög kvalitet kan bättre bidra till medborgarnas välfärd, samhällets utveckling, näringslivets konkurrenskraft och en hållbar utveckling. I propositionen redovisar regeringen åtgärder som syftar till att forskningens kvalitet och nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap ska öka. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) föreslås att anslagen för forskning och utveckling höjs med 2013. Förslagen är första steget i en fortsatt kraftfull satsning på svensk forskning, som sammantaget skulle innebära en successiv ökning fram med . I den föregående forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) gjordes satsningar på 24 strategiska forskningsområden. Utöver den fortsatta satsningen på dessa strategiska forskningsområden har regeringen i denna proposition identifierat ytterligare några områden av särskild betydelse för näringsliv och samhälle där det finns behov av riktade forskningssatsningar. Ett av dessa är forskning inom livsvetenskap för näringsliv och samhälle. I det följande sammanfattas vad som sägs i propositionen i de delar som rör socialutskottets beredningsområde. Med livsvetenskaper avses i detta sammanhang vetenskaper som studerar människor och andra levande organismer, inklusive närliggande områden såsom bioetik. Verksamheterna inom livsvetenskaperna syftar till att förbättra liv och hälsa och är ofta tvärvetenskapliga till sin natur. I propositionen redovisas ett antal åtgärder för att ytterligare stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin att placera forsknings- och utvecklingsenheter i. Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) Forskningscentrumet för livsvetenskaplig forskning, som de deltagande lärosätena har benämnt Science for Life Laboratory (SciLifeLab), är ett vetenskapligt centrum för storskalig molekylärbiologisk forskning och metodutveckling. SciLifeLab drivs av fyra universitet: , , och . Regeringen ser det som mycket angeläget att SciLifeLab får möjligheter att utvecklas till ett världsledande centrum för storskalig molekylärbiologisk forskning på högsta internationella nivå för att kunna attrahera de allra främsta forskarna i världen inom området. Med styrkeområden, framför allt forskning med hjälp av register, longitudinella befolkningsstudier och biobanker, kan genom SciLifeLab få en konkurrensmässig fördel och skapa bra förutsättningar för den svenska forskningen. En av de stora globala hälsoutmaningarna är ökningen av antibiotikaresistens hos sjukdomsframkallande bakterier och den snabba spridningen av dessa bakterier bland människor och djur. En förväntad ökning av infektioner till följd av klimatförändringar, större spridningshastighet för nya smittor som en följd av ett ökat resande och spridningen av nya antibiotikaresistenta bakteriestammar motiverar en prioritering av dessa områden. För vissa infektioner orsakade av resistenta bakterier kommer det snart att saknas fungerande antibiotika. Dessa infektioner kommer då inte att vara behandlingsbara. Behovet av en effektiv användning av antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur har tidigare slagits fast i propositionen Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178). Om de mål som formulerades i propositionens handlingsplan ska kunna uppnås, behöver resurserna för forskning öka. Den grundläggande forskningen inom området mikrobiologi (bakterier, virus och parasiter) har minskat i . Detta har en negativ påverkan även på immunologisk forskning med risk för att också denna kommer att försvagas. Forskning om infektioner och antibiotikaresistens är därför ett prioriterat område. Viktiga områden är, enligt propositionen, grundläggande forskning om molekylära mekanismer vid bakterieinfektion, utveckling av nya antibiotikum, diagnostiska metoder, mekanismer för resistensutveckling, vårdrelaterade infektioner, vaccin och andra smittförebyggande åtgärder, hur antibiotika omsätts i människor och djur, hälsoekonomi och effekter av spridningen av antibiotika till den yttre miljön. står liksom de flesta andra länder i inför en stor demografisk utmaning, nämligen att anpassa samhället till en allt äldre befolkning. För att samhället ska klara en anpassning till en åldrande befolkning kan forskningsresultat utifrån ett helhetsperspektiv bidra till en bättre hälsa och ökad livskvalitet, ett aktivt och hälsosamt åldrande med goda förutsättningar att arbeta högre upp i åldrarna, till att samhället är tillgängligt med anpassat boende och boendemiljöer samt till en effektiv vård och omsorg. Forskning om äldre och åldrande innefattar såväl medicinsk forskning som teknisk och socialvetenskaplig forskning. Studier kan gälla förebyggande vård och omsorg, diagnostik eller behandling av sjukdomar som är direkt relaterade till åldrande. Forskningen kan också innefatta äldres arbets- och levnadsvillkor samt äldreomsorgens förutsättningar och demografiska förändringar. Medicinsk och annan forskning samt teknisk utveckling kan leda till nya lösningar som kan komma att förbättra hälsan för de äldre genom effektiv prevention, diagnostik, vård och omsorg. Även vårdforskning, som är ett område under uppbyggnad, kan bidra med värdefulla resultat inom specifika områden, såsom reumatism, cancer, hjärnans åldrande, äldres psykiska ohälsa och läkemedelsanvändning samt odontologisk forskning och medicinsk teknik. De största utmaningarna för vård och omsorg handlar mer och mer om tvärsektoriella problemställningar och sammansatta behov hos patienter och brukare. Forskningsresultat behöver enligt regeringen kombineras på nya sätt, föras ut till relevanta målgrupper och nyttiggöras i verksamheter. Det är därför angeläget att stimulera forskningssamarbete mellan olika forskningsdiscipliner. Det tvärvetenskapliga samarbetet kan bidra till ökad vetenskaplig kvalitet och relevans så att man kan möta de utmaningar samhället nu står inför. Regeringen gör därför bedömningen att både och för arbetsliv och socialvetenskap är viktiga för en satsning på forskning om åldrande och hälsa. har länge haft en läkemedelsindustri som har utvecklats tillsammans med den medicinska och kliniska forskningen vid universitet och högskolor. genomgår läkemedelsindustrin globalt en genomgripande förändring och ställer om sina forsknings- och utvecklingsstrategier genom att i högre utsträckning förlita sig på samarbeten med små bioteknikföretag och partner vid universitet och högskolor. Om ska fortsätta att vara en attraktiv plats för etablering av forskning och utveckling inom detta område, måste det enligt regeringen finnas miljöer som erbjuder vetenskapliga samarbeten av hög klass, avancerad infrastruktur och god kompetens. Mot denna bakgrund bör forskningen inom läkemedelsutveckling utvidgas och medel avsättas för att fler läkemedelskandidater1[ Dvs. kemiska substanser som har visat effekt i djurförsök men som ännu inte har prövats på människor.] i tidiga skeden ska kunna komma fram. För att tillvarata kompetens, och som ett led i att vidareutveckla ett attraktivt klimat för livsvetenskap i , bör en nationell satsning på läkemedelsutveckling göras kopplad till centrumet för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. Med bas av kvalificerad forskning, tradition av kvalitetskontroll och god infrastruktur finns det, enligt regeringen, goda förutsättningar att skapa en attraktiv miljö vid SciLifeLab för samarbeten inom läkemedelsutveckling mellan universitet och högskolor samt läkemedelsföretag. Nationellt stöd för samordning av kliniska studier Kliniska studier av läkemedel, medicintekniska produkter och behandlingsmetoder har varit en svensk styrka, men har allt färre kliniska studier genomförts. I stället för att satsa på egen tidig forskning och utveckling av nya läkemedel söker nu företagen fler samarbeten med universitet och högskolor och små bioteknikbolag. I har de kliniskt verksamma forskarna ofta svårt att frigöra tid för forskning. Vidare har näringslivet svårt att hitta möjligheter till samarbeten med kliniskt verksamma forskare och därmed med sjukvården och patienter. Det finns enligt regeringen behov av att utforma en tydligare samverkan för att stimulera kliniska studier av hög kvalitet, såväl initierade och finansierade av näringslivet som initierade av forskare. Forskare vid universitet och högskolor behöver bl.a. rådgivning, stöd och tillgång till utbildning för att kunna genomföra kliniska behandlingsstudier. Sjukvården behöver samarbeta med universitet och högskolor och näringsliv för att utveckla vården. Det finns behov av att underlätta näringslivets möjligheter att få tillgång till sjukvården och patienter för att kunna genomföra kliniska studier. Regeringen anser att det behövs en nationell samordning av kliniska studier. Denna bör ske genom att ett system skapas som kan samordna aktörer inom kliniska studier och tillhandahålla råd och stöd för kliniska forskare och sjukvården. Eftersom kliniska studier bedrivs i hälso- och sjukvården bör ett system för nationell samordning utarbetas i nära samarbete med sjukvårdshuvudmännen. Resultat från klinisk behandlingsforskning kan bidra till förbättrad hälso- och sjukvård och syftar både till att optimera existerande behandlingsrutiner och till att utveckla och utvärdera nya behandlingsmetoder baserade på ny kunskap. Klinisk behandlingsforskning kan vara initierad såväl av oberoende forskare som av myndigheter och näringsliv. En del av den behandlingsforskning som genomförs i finansieras av läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikföretagen. Flera utredningar har betonat behovet av bättre förutsättningar för den kliniska behandlingsforskningen, och området framhölls redan i den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). och Verket för innovationssystem har inom ramen för ett gemensamt uppdrag från regeringen (N2009/9694/FIN) utarbetat en rapport benämnd Svensk behandlingsforskning, SBF Ett förslag för ökad samverkan inom den kliniska forskningen. I rapporten föreslås en ny nationell finansiering för klinisk behandlingsforskning bl.a. avsedd för större forskningsprojekt rörande prevention, behandling och diagnostik. Enligt regeringens mening är det viktigt att en satsning görs på klinisk behandlingsforskning med en sådan inriktning som såväl utredningen som och Verket för innovationssystem har föreslagit. Satsningen bör göras i nära samverkan med sjukvårdshuvudmännen. Avsikten är att sjukvårdshuvudmännen bör bidra med motsvarande finansiering 2013. och framåt är det en förutsättning för statens fortsatta satsning via att sjukvårdshuvudmännen bidrar med motsvarande finansiering. Enligt regeringen bör en kommitté för klinisk behandlingsforskning inrättas vid . Vårdforskningen har sitt ursprung i traditionella yrkeskategorier inom omvårdnad, arbetsterapi och sjukgymnastik. Forskningsområdet har vuxit snabbt och kommit att omfatta ett stort antal ämnesområden. De utmaningar som samhället står inför gör enligt regeringens bedömning att vårdforskningen behöver stärkas. Vårdforskning är av central betydelse för att utveckla vård och omsorg och förbättra befolkningens hälsa. Vårdforskningen ser ofta individen ur ett socialt perspektiv och är därför ett viktigt komplement till det traditionellt medicinska perspektivet i forskningen. En del av forskningen involverar landstingens hälso- och sjukvård, men det är viktigt att även kommunernas omsorgsverksamhet inkluderas. Forskningen om vårdens arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har betydelse både för kvaliteten i vård och omsorg och för ett hälsosamt arbetsliv. Det är också viktigt att forskare inom vårdområdet samverkar med forskare inom andra medicinska områden. Forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel En utvärdering av svensk forskning om alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende har genomförts på uppdrag av för arbetsliv och socialvetenskap (on Alcohol, Narcotics, Doping, Tobacco and Gambling, Evaluation report, , 2012). Den visar att internationellt sett har en forskning av hög kvalitet inom området, men att de ekonomiska förutsättningarna och forskningsprioriteringarna behöver bli mer samordnade och långsiktiga. Unga forskare bör ges möjlighet att utveckla sig och sin forskning för att säkra en fortsatt högkvalitativ forskning vid en förestående generationsväxling. En satsning på epidemiologisk forskning, bl.a. kopplad till förebyggande arbete, och en utvärdering av den nationella politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och spelberoende rekommenderas. Kännetecknande för missbruks- och beroendevården är att den omfattar både medicinska och psykosociala insatser. Det finns därför enligt regeringen ett stort behov av att utveckla tvärvetenskaplig praktiknära forskning om effekter av psykosociala behandlingsprogram och tidiga insatser, vilket även bör inkludera nya internetbaserade behandlingsformer och behandlingsprogram som kombinerar psykosocial behandling och läkemedelsbehandling. Kunskap om vilka grupper som nås av behandling samt hur programmen bör utformas och genomföras för att öka tillgängligheten är angelägen. I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om livsvetenskap. Motionärerna föreslår en rad åtgärder inom området. Regeringen bör enligt motionärerna inrätta ett råd med alla inblandade parter som kan reformera samarbetet på ett konkret plan. Vidare bör regeringen ta initiativ till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om . Motionärerna anför att kvalitetsregistren ger oss förutsättningar att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning. Den satsning som görs på att utveckla kvalitetsregistren måste följas upp med det tydliga målet att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling. I yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om vårdforskning. För att utveckla vården och omsorgen i krävs ett mycket större kunskapsunderlag om effekterna av olika handlingsalternativ innan ett beslut fattas. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om forskning för förbättrad hälsa. Motionärerna anför bl.a. att den hälsofrämjande forskningen bör vara bredare och ta upp hur livsmiljöer och socioekonomiska faktorer påverkar befolkningens hälsa. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om en bredare ansats kring de strategiska medicinska satsningarna i forskningspolitiken. Motionärerna anför att det förebyggande perspektivet vad som skapar hälsa och ohälsa i stor utsträckning saknas i forskningspropositionen. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att läkemedelsforskningen i bör bygga på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om stimulans för välfärdsnära forskning. Motionärerna anför att staten kan och bör göra mer för att stimulera ändamålsenliga mötesplatser för att åstadkomma ett ömsesidigt växelspel mellan praktiska erfarenheter och forskningsbaserade kunskaper. Motionsyrkande från allmänna motionstiden I motion 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om fler äldre kvinnor i kliniska behandlingsstudier. Motionärerna anför att det finns en osäkerhet i fråga om mediciner och andra behandlingsmetoder mot bröstcancer, då de inte i tillräckligt hög grad är utprovade på äldre kvinnor. konstaterar inledningsvis att regeringen i den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) pekade ut ett antal s.k. strategiska forskningsområden. Bland annat utpekades områden med inriktning på folkhälsa och sjukdomstillstånd av stor betydelse för folkhälsan. Resurser har avsatts för långsiktig forskning inom dessa områden. I den nu aktuella propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) har regeringen identifierat ytterligare några områden av särskild betydelse för näringsliv och samhälle där det finns behov av riktade forskningssatsningar. Ett av dessa är forskning inom livsvetenskap. Forskningssatsningar görs bl.a. inom områdena infektion och antibiotika, åldrande och hälsa, forskning om läkemedelsutveckling, vårdforskning och klinisk behandlingsforskning. välkomnar dessa breda satsningar. Förutom den stora betydelse som många forskningsresultat har för människors hälsa och välbefinnande kan forskning ge värdefulla bidrag till utvecklingen av offentligt finansierade verksamheter som bedrivs effektivt.