bet · H001UbU8 · 2013-03-11 00:00:00 — Sådana utvärderingar bör i ett nytt ligga till grund för fördelning av en viss del av ersättningen för landstingens åtaganden att medverka i läkarutbildning och klinisk forskning. Vidare noterar utskottet att enligt uppdrag i regleringsbrevet ska avsätta för att inrätta ett program för stöd av klinisk behandlingsforskning, dvs. utveckling av befintliga behandlingsrutiner och utveckling och utvärdering av nya behandlingsmetoder. Satsningen ska ske i samarbete med och samfinansieras av sjukvårdshuvudmännen. Ytterligare en faktor har tillförts när det gäller principerna för resursfördelningen till grundutbildning. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen till utbildningen påbörjas och är avsedd att vara fullt utbyggd . Vidare vill utskottet framhålla att under den föregående och den nuvarande mandatperioden har beslutat om kraftiga höjningar av ersättningsbeloppen per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Totalt har ersättningsbeloppen förstärkts med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom humaniora och samhällsvetenskap ökar med 2013 jämfört med . uppgår ökningen till . Även anslagen till forskning och forskarutbildning har höjts kraftigt. Regeringen beräknade i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) att de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor skulle öka med . Till följd av beslut ökar vidare de direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning med 2013 i första hand i form av riktade satsningar vid vissa lärosäten (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Regeringen beräknar att anslagen ökar med . När det gäller motionsyrkandet om likvärdigheten mellan olika utbildningar konstaterar utskottet att kraftfulla satsningar har gjorts på att höja nivån på ersättningen för helårsstudenter inom samhällsvetenskap och humaniora. Om liknande åtgärder inom andra områden kan vara befogade är det i första hand regeringens sak att avgöra. När det gäller motionsyrkandet om fördelning av medel till medicinska fakulteter hänvisar utskottet till förhandlingen om ett nytt . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub233 (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub379 (S) yrkandena 1 och 2. Distribution och digitalisering av högre utbildning Utskottet anser att studenternas efterfrågan av utbildningar och lärosäten samt arbetsmarknadens uttalade behov av välutbildad arbetskraft bättre bör återspeglas i högskolans dimensionering och utbud. Utskottet har tidigare konstaterat (bet. 2011/12:UbU17 s. 23) att ansvaret för högskolans utbildningsutbud huvudsakligen ligger hos landets lärosäten. Även i fråga om innehållet i utbildningarna har utskottet tidigare (bl.a. i bet. 2009/10:UbU16) i fråga om lärarutbildningens innehåll uttalat att det är vid respektive lärosäte som kompetensen finns för att avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Utskottet har således ansett att det inte var en fråga för regeringen eller . Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden och anser att lärosätenas ansvar inte enbart gäller utbudet av eller innehållet i utbildningar utan även hur utbildningar distribueras. Det kan finnas goda skäl att utveckla formerna för nät- och distansutbildning samt användningen av modern teknik i olika utbildningar. Utskottet finner dock att det i första hand måste vara universitet och högskolor, och inte regeringen eller , som utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov tar ställning till hur en utbildning ska organiseras och med vilket stöd och i vilken form den ska erbjudas och distribueras. När det gäller motionsyrkandet om den digitala agendan konstaterar utskottet att beslutade att tidigare it-politiska mål och delmål om tillväxt och kvalitet (prop. 2004/05:175) skulle upphävas och ersättas med ett nytt mål om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Regeringen har vidare beslutat om en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). I den digitala agendan presenteras ambitioner och insatser som syftar till att tillvarata de möjligheter som digitaliseringen ger. När det gäller skola och undervisning anges i den digitala agendan att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Som ett sätt att åstadkomma detta anger regeringen bl.a. att en ny examensbeskrivning för lärar- och förskollärarutbildningarna har införts. De nya författningarna bedöms ge förutsättningar för bättre digital kompetens hos lärare, elever och studenter. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att mål och insatser inom skola och undervisning ingår i regeringens digitala agenda. Återigen vill utskottet dock betona att det är universitet och högskolor själva med utgångspunkt i examensmålen som måste avgöra hur varje utbildning ska utformas, vad den ska innehålla och huruvida modern teknik ska användas. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub459 (MP) yrkandena 13. Andrahandsuthyrning av bostäder till studenter Regeringen beslutade om möjlighet för vissa lärosäten att upplåta lägenheter för bostadsändamål (dnr U2010/4277/UH). Av beslutet framgår att , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , och 20102015 får upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter samt gästforskare på respektive lärosäte. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 18 s. 60) anförs att regeringen avser att förlänga möjligheten med till utgången av 2016 i syfte att underlätta den långsiktiga planeringen för de universitet och högskolor som har fått möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till studenter och för att kunna utvärdera försöksverksamheten. gav regeringen i uppdrag att utvärdera de ovan nämnda lärosätenas möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till studenter (dnr U2011/680/UH). övergick uppdraget till . Uppdraget innebär bl.a. att myndigheten ska beskriva hur lärosätena bedriver arbetet med andrahandsuthyrningen och utvärdera hur lärosätenas möjlighet att hyra ut bostäder i andra hand har påverkat studenternas tillgång till studentbostad på studieorten samt huruvida lärosätena använder möjligheten till andrahandsuthyrning strategiskt vid rekrytering av studenter. Dessutom ska presentera en samlad bild och en redovisning per lärosäte över upplåtandet av lägenheter i andra hand för bostadsändamål när det gäller omfattningen, beläggningsgraden, kostnaderna och intäkterna. Utskottet anser, i likhet med motionären, att det är angeläget att lösa den bostadsbrist som drabbar studenter på vissa orter. Mot denna bakgrund är försöksverksamheten där vissa lärosäten tillåts upplåta lägenheter för bostadsändamål välkommen. Utskottet anser dock att bör få utvärdera försöksverksamheten enligt den ordning och under den tidsrymd som regeringen har beslutat om. Utskottet vill således inte förespråka att möjligheten för vissa lärosäten att upplåta lägenheter för bostadsändamål permanentas. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub280 (KD). Inrättande av nya utbildningar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheter för elitidrottare att kombinera idrott och studier, att utveckla fler eftergymnasiala utbildningar som kan leda till examen och gesällbrev, nationell grundutbildning på högskolenivå inom psykiatri och yrkesutbildning för mötesplanerare. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (MP). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 33 föreslår motionärerna att det skapas möjligheter för elitidrottare att kombinera idrott och studier. I motionen framhålls att elitidrottare bör ges särskilda förutsättningar för högskolestudier, bl.a. genom att det på respektive lärosäte finns förståelse för elitidrottares särskilda behov av flexibilitet m.m. I samma motion yrkande 34 föreslås att möjligheten att inrätta ett samlat nationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär efter den aktiva idrottstiden bör ses över. Motionärerna menar att det behövs ett samlat nationellt grepp där staten, högskolor och kommuner samverkar kring olika insatser. I motion 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 7 konstateras att det vid finns en kandidatutbildning i slöjd och kulturhantverk med inriktning mot ledarskap och entreprenörskap. I motionen begärs ett tillkännagivande om att utveckla fler eftergymnasiala utbildningar som kan leda till examen och gesällbrev. I motion 2012/13:Ub221 av (KD) framhålls att möjligheterna till en nationell grundutbildning på högskolenivå inom psykiatrin bör utredas. I motion 2012/13:Ub269 av (KD) yrkande 2 understryks behovet av en etablerad yrkesutbildning för mötesplanerare enligt internationell standard. För att höja statusen för den svenska mötesindustrin bör, enligt motionären, yrkesutbildning för mötesplanerare etableras vid någon av de svenska högskolorna eller universiteten. Motionsyrkanden om inrättande av nya utbildningar har behandlats av utskottet vid en rad tillfällen, senast under det förra . Utskottet konstaterade då (bet. 2011/12:UbU17 s. 23) att ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive start av nya utbildningar, huvudsakligen ligger hos landets lärosäten. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt (se även ovan under avsnittet Övergripande högskolefrågor) och avstyrker motionerna 2012/13:Ub221 (KD), 2012/13:Ub269 (KD) yrkande 2, 2012/13:Kr245 (MP) yrkande 7 och 2012/13:Kr320 (S) yrkandena 33 och 34. Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. satsningar på mindre lärosäten, satsning på Lunds universitets historiska museum, universitetsstatus, samgåenden och åtgärder för fler läkare, civilingenjörer m.fl. Jämför reservation 6 (SD). Satsningar på vissa lärosäten I motion 2012/13:Ub290 av (S) efterlyser motionären en fortsatt satsning på de nya högskolorna så att de kan utgöra självständiga och vetenskapligt väl meriterade forsknings- och utbildningscentrum. I motion 2012/13:Ub360 av m.fl. (S) framhålls att regeringen bör genomföra en översyn av möjligheterna att låta de mindre högskolorna få väsentligt större andel av forskningsanslagen än . I motion 2012/13:N371 av m.fl. (S) yrkande 3 menar motionärerna att flera indikatorer pekar på att högskoleresurser är underdimensionerade. Motionärerna menar att bör få ett tillskott av högskoleplatser så att den relativa tillgången till platser är minst lika stor som i konkurrerande regioner. Vidare framhålls att kvaliteten på flera högskoleutbildningar måste förbättras. I samma motion yrkande 6 påtalas behovet av fler förskollärare för att öka välfärdens tillgänglighet och kapacitet i . I motion 2012/13:Ub267 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av möjligheten att öka statens engagemang för Lunds universitets historiska museums arbete med att omhänderta arkeologiska fynd. Enligt motionären har i praktiken ansvar för att finansiera omhändertagande av fornfynd utan att få motsvarande extra resurser. I motion 2012/13:Ub451 av (S) efterfrågas en översyn för att undersöka möjligheterna att blir det tredje i . I motion 2012/13:Ub344 av (M) föreslås en översyn om ett framtida samarbete mellan och ett universitet. Åtgärder för fler läkare, civilingenjörer m.fl. I motion 2012/13:Ub506 av och (båda SD) begärs åtgärder för att minska underskottet på läkare, civilingenjörer och andra bristyrken. Motionärerna efterlyser upplysningskampanjer om vilka utbildningar som bedöms efterfrågas , samt vad det innebär att arbeta inom dessa yrken. Detta bör ske i samarbete med grund- och gymnasieskolor och kan även kompletteras med justering av studiestöden så att det blir förhållandevis mer attraktivt att välja de utbildningsprogram som efterfrågas. Motionärerna menar vidare att anslagen till universitet och högskolor bör justeras så att det blir mer attraktivt att tillhandahålla utbildningar som leder till bristyrken. Satsningar på vissa lärosäten När det gäller frågan om ytterligare utbyggnad av högskolan erinrade utskottet vid behandling av budgetpropositionen (bet. 2012/13:UbU1 s. 86) om att en av de stora satsningar som regeringen och beslutade om inom utbildningsområdet var den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid 25 universitet och högskolor, till en kostnad om totalt (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Utbildningsplatserna fördelades framför allt mot bakgrund av de bedömningar som lärosätena själva gjorde av möjligheterna att med bibehållen kvalitet öka antalet platser. Utskottet välkomnade denna satsning och ansåg den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna (bet. 2009/10:UbU1 s. 47). Utskottet framhöll också att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. Den tillfälliga satsningen upphörde i enlighet med den bedömning som gjordes i samma proposition. fick dock universitet och högskolor behålla anslag motsvarande 4 500 platser, ca , som annars skulle ha dragits in med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . En sådan neddragning gjordes 2011. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) tillförs universitet och högskolor för grundutbildning för att möta en fortsatt hög efterfrågan på högre utbildning. Regeringen beräknar att denna tillfälliga satsning bör gälla också . Enligt den uppfattning som utskottet har gett uttryck för tidigare (bet. 2012/13:UbU1 s. 86) är regeringens förslag väl avvägt när det gäller att möta den höga efterfrågan på högre utbildning. Utskottet står fast vid detta ställningstagande. När det gäller motionsyrkandet om Lunds universitets historiska museum kan utskottet konstatera att tilldelas medel för omhändertagande av arkeologiska fynd från anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. inom utgiftsområde 16. uppgår medlen för detta ändamål till . Utskottet noterar vidare att i sitt budgetunderlag till regeringen för 20132015 (dnr LS2011/902) inte begärt ökade resurser för omhändertagande av arkeologiska fynd. Utskottet finner inte att det finns skäl för att ta ställning i denna fråga. Med anledning av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub267 (M), 2012/13:Ub290 (S), 2012/13:Ub360 (S) och 2012/13:N371 (S) yrkandena 3 och 6. Utskottet har tidigare anfört (bet. 2011/12:UbU17 s. 2324) att de högskolor som inte är universitet ska kunna ges möjlighet att utfärda examina på forskarnivå inom områden där de har särskilt goda förutsättningar. beslutade om en ny ordning för beslut om tillstånd att utfärda examen inom forskarutbildningen. I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog regeringen att alla högskolor ska ha möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Examenstillstånd kan efter ansökan och prövning ges inom avgränsade områden som är smalare än de tidigare vetenskapsområdena. beslutar om sådana tillstånd. Tillståndet att utfärda en examen på forskarnivå inom ett visst område kan också dras in för såväl universitet som högskolor, om det finns brister i utbildningens kvalitet. Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Frågan om universitetsstatus togs upp i samma ärende som ovan (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Mot bakgrund av dels de nya möjligheterna för högskolorna att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, dels en bedömning av vad som är forskningsstrategiskt lämpligt och statsfinansiellt möjligt, föreslog regeringen att tidigare ställningstagande beträffande universitetsbegreppet och förutsättningarna för att ett statligt lärosäte ska få benämnas universitet inte längre skulle gälla. Det innebar att högskolornas möjlighet att ansöka om universitetsstatus upphörde. Av dessa skäl skulle regeringen inte heller bifalla redan inkomna ansökningar om universitetsstatus. Utskottet delade regeringens bedömning att det inte är aktuellt med uppbyggnad av nya universitet och uttalade (bet. 2008/09:UbU18 s. 1819) bl.a. att de nya möjligheterna för högskolorna att dels få tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, dels höja sina forskningsanslag genom att prestera hög kvalitet sammantaget gör att de skäl som främst legat bakom ansökningarna inte längre finns kvar. Utskottet anser att högskolorna har fått nya goda förutsättningar att profilera sig och koncentrera sina resurser till att uppnå en kvalitet som i sin tur leder till nya resurser. De ställningstaganden som regeringen och gjorde om universitetsstatus i samband med behandlingen av proposition 2008/09:134 gäller fortfarande. Utskottet ser inga skäl att göra en annan bedömning och avstyrker motion 2012/13:Ub451 (S). Frågan om samarbeten och samgående mellan lärosäten aktualiserades i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 6263). För att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra. På så sätt kan utbildnings- och forskningsmiljöerna stärkas och lärosätenas konkurrenskraft öka, sårbarheten minska som resurserna utnyttjas effektivare. Regeringen underströk i propositionen att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet för att underlätta för fler att studera. har flera lärosäten enligt propositionen en verksamhet som riskerar att bli känslig för omvärldsförändringar. Det gäller t.ex. lärosäten med en hög andel tredjelandsstudenter, hög andel distansstudenter eller med ett utbildningsutbud med stor koncentration av enskilda större utbildningar som har fått kritik i eller utvärderingar, exempelvis lärar- och sjuksköterskeutbildningar. Förändring av organisationen bör enligt regeringen bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. På framställan från lärosäten kommer regeringen att kunna stödja frivilliga sammanslagningar av lärosäten. Totalt avsattes genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Genom beslut med anledning av budgetpropositionen har avsatts (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Utskottet har vid behandling av ovan nämnda budgetpropositioner inte haft något att erinra utan har tillstyrkt regeringens förslag. Utskottet står fast vid detta men vill, i likhet med regeringen, betona att förändringar av lärosätens organisation bör bygga på lärosätets egna bedömningar och på frivillighet. Ett samgående mellan två lärosäten bör, enligt utskottets mening, således inte initieras genom ett uttalande från . Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Ub344 (M). Åtgärder för fler läkare, civilingenjörer m.fl. Motionsyrkanden om satsningar på vissa utbildningar har behandlats av utskottet , senast i budgetbetänkandet. Utskottet lyfte särskilt fram att det är angeläget med ökad dimensionering av vissa utbildningar (bet. 2012/13:UbU1 s. 87). Utskottet betonade vidare att studenternas efterfrågan av utbildningar och lärosäten samt arbetsmarknadens uttalade behov av välutbildad arbetskraft bättre bör återspeglas i högskolans dimensionering och utbud. Utskottet ställde sig därmed bakom regeringens förslag om ändrad dimensionering av vissa utbildningar. Det handlar om en tidigare beslutad utbyggnad av läkarutbildning, tandläkarutbildning, sjuksköterskeutbildning samt civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildning som regeringen i budgetpropositionen föreslog ska fortsätta. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Delvis finansieras utbyggnaden genom omfördelningar mellan lärosäten med resultatet att utbildningar som möter studenternas efterfrågan och ett uttalat behov på arbetsmarknaden prioriteras. Enligt tidigare uppgifter från innebär utbyggnaden under den förra och innevarande mandatperioden att antalet nybörjarplatser på läkar- och tandläkarutbildningen ökar . Antalet nybörjarplatser ökar . Utskottet har välkomnat denna kraftiga utbyggnad. Utskottet står fast vid sitt tidigare ställningstagande och menar att påbörjade och genomförda insatser är viktiga för att förhindra framtida arbetskraftsbrist inom vissa yrken. Utskottet är därmed inte berett att ställa sig bakom ytterligare åtgärder och avstyrker motion 2012/13:Ub506 (SD). Lärarutbildningens struktur och innehåll m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. bedömning, hbtq-kompetens, lärstilar, slöjdämnet, retorik, ledarskap och kunskap om hedersrelaterat våld inom lärarutbildningen, utbildningsvetenskapligt vetenskapsområde, Waldorflärarutbildning, teckenspråkslärarutbildning och medel från Lärarlyftet till genuspedagoger. Jämför reservationerna 7 (MP), 8 (SD) och 9 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhålls att lärarutbildningen måste stärkas på området bedömning mot bakgrund av att en låg andel av nyexaminerade lärare uppger att de har fått tillräcklig utbildning i bedömning. I kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) påtalas behovet av hbtq-kompetens inom olika yrkesgrupper och i olika utbildningar. I motionens yrkande 1 framhålls att fortbildning och kompetenshöjande insatser behövs inom vårdsektorn och att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur hbtq-kunskap ska tillförsäkras i vården. I motionens yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om obligatorisk undervisning i hbtq-frågor inom lärarutbildningen. Även i motion 2012/13:Ub262 av (S) lyfts behovet av hbtq-kunskap inom alla utbildningar som leder till människovårdande yrken fram. Motionären anför att det är av största vikt att alla som genomgår utbildning för att arbeta med människor, exempelvis lärare, polis, socionom, psykolog, jurist, sjuksköterska, undersköterska och barnskötare får grundläggande utbildning i hbtq-frågor inom utbildningsprogrammet. I motion 2012/13:Ub411 av (S) betonas att det måste vara samhällets ansvar att se till att alla elever som lämnar skolan har fått möjlighet att nå samtliga mål. Därför föreslår motionären att det ställs krav på att lärarutbildningen ska innehålla större inslag av olika lärstilar. I motion 2012/13:Ub416 av (S) framhålls att det behövs en nationell strategi för att säkerställa att slöjdämnet även i fortsättningen kan bidra till att utveckla elevernas och intellektuella förmågor. Motionären föreslår därför att obehöriga slöjdlärare ges möjlighet att få kompletterande utbildning, att staten bevakar vilka konsekvenser den reformerade lärarutbildningen får för slöjdämnet och att regeringen överväger att inrätta ett nationellt centrum för slöjddidaktik. I motion 2012/13:Ub338 av (M) konstaterar motionären att få lärare utbildas i retorik. Därför begärs ett tillkännagivande om att inom lärarutbildningen markera vikten av kunskap i retorik. Motionärerna framhåller i motion 2012/13:Ub461 av och (båda SD) att det behövs ytterligare fokus på ledarutbildning inom läraryrket. Därför föreslås att ledarskapsutbildning ska vara en integrerad del av lärarutbildningen. I motion 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 4 menar motionärerna att skolan spelar en mycket viktig roll när det gäller kampen mot den kvinnoförtryckande hederskulturen.