bet · H001AU6 · 2013-02-25 00:00:00 — Utskottet har under flera tidigare riksmöten behandlat motionsyrkanden liknande det som framförs i motion 2012/13:A334 (S) om personer som beviljats tre fjärdedels sjukersättning, senast i betänkande 2010/11:AU9. Utskottet anser att det problem som beskrivs i motionen i första hand bör lösas utanför arbetslöshetsförsäkringens ram. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2012/13:A221 (M), 2012/13:A246 (S), 2012/13:A304 (V) yrkande 17, 2012/13:A325 (S) och 2012/13:A334 (S) kan avstyrkas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på propositionen, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2012/13:12. Därmed bifaller yrkande under utskottsbehandlingen och bifaller delvis motion 2012/13:A14 av m.fl. (MP). Ett av de tydligaste problemen med dagens reglering av arbetslöshetsförsäkringen är att den saknar helhetssyn och att regelverket är något av ett lapptäcke, som är oöverskådligt för individen. De förändringar som föreslås i den aktuella propositionen (2012/13:12) utgår ensidigt från uppfattningen att det är genom ökad kontroll och stramare villkor som arbetslöshetsförsäkringen blir en fungerande omställningsförsäkring. Vi menar att det är av yttersta vikt att arbetslöshetsförsäkringen i stället tydligare utgår från ett rättighetsperspektiv för att det syftet ska uppnås. Med ett för individen tydligt regelverk, klart definierade krav och rätt stöd blir arbetslöshetsförsäkringen effektiv. Med regeringens förslag om ändrade allmänna villkor för rätt till ersättning flyttas makten från till regeringen och dess myndigheter, vilket vi anser vara olämpligt. Vi ser i det sammanhanget också ett behov av förtydligande vad gäller begreppet att stå till arbetsmarknadens förfogande och vill framhålla vikten av att i föreskriftsarbetet beakta de olika diskrimineringsgrunderna. När det gäller regeringens förslag om uteslutning eller frånkännande när en enskild låtit bli att anmäla ändrade förhållanden, anser vi att det är orimligt med dubbla straffrättsliga förfaranden. I nuvarande lagstiftning (66 § ) finns möjligheten att vid särskilda skäl frånkänna färre dagar. Denna möjlighet, som innebär en möjlighet att beakta individuella omständigheter och skäl ska enligt förslaget nu tas bort. De vanligaste fallen då det är aktuellt med ett frånkännande kan beskrivas som slarv, exempelvis när den sökande tar ut föräldrapenning eller sjukpenning enstaka dagar parallellt med att begära ersättning från en arbetslöshetskassa. Andra vanliga fall är att man glömt att man fått ersättning för några arbetade timmar eller någon strödag på tillfälliga jobb. Vi anser självklart inte att någon ska få dubbel ersättning. Felaktigt utbetald ersättning måste ovillkorligen betalas tillbaka. Ett frånkännande om minst plus krav på minst 80 dagars anställning med lön därefter för att återkvalificera sig för ersättning är dock ett för hårt straff om ingen individuell bedömning är möjlig. Sanktionen kan i sådana fall ge en ekonomisk påföljd som är större än den felaktiga ersättningen. Om man jämför med regelverket för studiestöd, där liknande situationer kan uppstå, hindras man i de fallen inte från att få fortsatta studiemedel, om man bara betalar tillbaka den felaktigt utbetalda ersättningen (inklusive ränta). Även om den studerande har ett återkrav kan det göras en återbetalning utan att den studerande går miste om nya studiemedel. Det är vidare enligt vår mening oproportionerligt att straff även ska kunna utdömas enligt bidragsbrottslagen (2007:612) för samma bedrägliga beteende som kan leda till uteslutning eller frånkännande. Vi menar att man inte ska ändra regelverket utan att ta hänsyn till hur dessa båda lagar kan samordnas. Det är bra att det införs mjukare steg i den s.k. åtgärdstrappan genom att sanktionerna blir mildare, fler åtgärdsgrunder införs och att det ges en möjlighet att varna först innan en eventuell avstängning sker. Som helhet framstår emellertid regeringens proposition som präglad av ökad kontroll och stramare villkor. Särskilt med tanke på den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, som fick förlängd utredningstid t.o.m. , blir det problematiskt att genomföra marginella förändringar som knappast förhåller sig till de grundläggande bristerna. Sådana svagt motiverade ändringar riskerar snarare att fördjupa problemet med att dagens arbetslöshetsförsäkring framstår som ett lapptäcke. Med vad som anförts avstyrker vi proposition 2012/13:12 punkterna 13, tillstyrker under utskottsberedningen väckta yrkande om avslag på propositionen och tillstyrker delvis motion 2012/13:A14 (MP). Antagande av lagförslag, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 1. beslutar att a) avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring i den del det avser ny lydelse av 66 §, b) hänvisningen till 66 § i punkten 2 övergångsbestämmelserna till lagen utgår, c) i övrigt anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring med den ändringen att siffran "14" i förslaget till 47 b § ska bytas ut mot "30", 2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Därmed bifaller proposition 2012/13:12 punkterna 2 och 3 samt motion 2012/13:A13 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4, bifaller delvis proposition 2012/13:12 punkt 1 och avslår motion 2012/13:A13 av och (båda SD) yrkande 2. ser arbetslöshetsersättning som en del av välfärden. Vi föreslår en garanterad arbetslöshetsförsäkring, finansierad av det allmänna och således utan differentierade avgifter för olika yrkesgrupper. Vår arbetslinje fordrar en generös arbetslöshetsförsäkring, så att den som tar ett arbete ska ha ett skyddsnät att falla tillbaka på i tider av tillfällig arbetslöshet. Genom en stark arbetslöshetsförsäkring belönas de som har arbetat, som de som vill arbeta uppmuntras till att göra det. Regeringen föreslår i proposition 2012/13:12 att sökande ska anmäla ändrade förhållanden av betydelse för hans eller hennes rätt till ersättning (47 § första stycket ) och att detta ska ske och dagar efter det att den sökande fick kännedom om förändringen (47 b § ). står självfallet bakom förslaget om att man ska anmäla ändrade förhållanden, men en tidsgräns ter sig mycket sträng. Tidsperioden är så kort att vi befarar att många sökande kommer missa att anmäla detta, alternativt inte hinna med det eftersom man då ska ta fram arbetsgivarintyg. Därmed riskerar man att gå miste om ersättning trots att man har haft som ambition att göra rätt för sig. Den föreslagna tidsgränsen bör därför höjas . Regeringen föreslår utökade möjligheter för arbetslöshetskassorna att hålla inne ersättning. menar att det här riskerar att ytterligare sätta människor i svår ekonomisk knipa genom att tiden från sista arbetsdag till utbetald ersättning från arbetslöshetskassan förlängs avsevärt. Så som regeringens förslag är utformat finns många grunder till att hålla inne arbetslöshetsersättning. Landets 30 arbetslöshetskassor kan också tolka bestämmelserna på olika sätt, vilket vi ser prov på redan med dagens system. vill ha en garanterad arbetslöshetsförsäkring som administreras av en enda myndighet. Om det är så att en felaktig utbetalning skett ska givetvis den sökande återbetala detta enligt arbetslöshetskassans beslut, men med regeringens förslag riskerar utredningstiderna att bli onödigt långa. Arbetslöshetskassorna bör ha incitament att minska handläggningstiderna, och därför föreslår vi att inte antar regeringens förslag till ny 66 § . Därmed kommer nuvarande bestämmelse om innehållande av ersättning att fortsätta gälla. Med vad som anförts tillstyrker jag proposition 2012/13:12 punkterna 2 och 3, tillstyrker motion 2012/13:A13 yrkandena 3 och 4, tillstyrker delvis proposition 2012/13:12 punkten 1 och avstyrker motion 2012/13:A13 yrkande 2. Allmänna principer för försäkringen, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A248 av (S), 2012/13:A265 av (S) och 2012/13:A324 av m.fl. (S) samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2012/13:A203 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A260 av (C), 2012/13:A292 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 24, 2012/13:A381 av (M) och 2012/13:A384 av (SD) yrkandena 1 och 3. Den svenska modellen bygger på avtal mellan starka parter på arbetsmarknaden. För att den ska fungera krävs även att staten bidrar med en aktiv arbetsmarknadspolitik och en bra arbetslöshetsförsäkring. Den svenska modellen har kraftfullt bidragit till ett modernt arbetsliv och konkurrenskraftiga företag. En väl fungerande, frivillig och solidariskt finansierad omställningsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Rätt utformad kommer en sådan arbetslöshetsförsäkring att möjliggöra nödvändig strukturomvandling, ge ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobbet, stimulera efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverka press nedåt på lönerna samt upprätthålla arbetslinjen. För att arbetslöshetsförsäkringen ska kunna leverera alla dessa viktiga delar i vår arbetsmarknadsmodell måste försäkringen förbättras rejält. Regeringen har kraftigt försämrat försäkringen, vilket kan tolkas som ett steg mot att avveckla de gemensamma trygghetsförsäkringarna och öppna för ett system med privata tilläggsförsäkringar. Bara fyra av tio av de arbetslösa får nu någon ersättning från försäkringen och bara var tionde får av sin inkomst i ersättning. För unga arbetslösa har regeringen ett diskriminerande regelverk som sänker ersättningen ytterligare. På de som den högsta dagpenningen, taket i arbetslöshetsförsäkringen, legat på samma nivå har lönerna ökat med . Det innebär att normalinkomsttagaren bara får cirka hälften av sin tidigare lön vid arbetslöshet trots principen om trygghet mot inkomstbortfall som fortfarande gäller, åtminstone på papper. Att varje arbetslöshetskassa ska bära kostnaden för arbetslösheten är också både orimligt och felaktigt. Förhoppningen från regeringens sida var minskade lönekrav från arbetstagarna. I stället har många löntagare tvingats välja bort sin arbetslöshetsförsäkring därför att kostnaden är för hög. Hög ersättning leder inte till att arbetslösa undviker att ta jobb, och sämre ersättningsvillkor ökar inte arbetsviljan. Försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen har inte haft någon annan effekt än att kraftigt äventyra och minska människors ekonomiska trygghet. De höjda egenavgifterna tillsammans med det försämrade regelverket medförde att ca 500 000 medlemmar lämnade försäkringen under den förra mandatperioden. De differentierade egenavgifterna har medfört att redan hårt utsatta yrkesgrupper med hög risk för arbetslöshet fått starkt höjda egenavgifter medan ofta välavlönade grupper med lägre risk för arbetslöshet fått betydligt lägre egenavgift. Regeländringarna har också gjort att alltför många är helt eller delvis arbetslösa utan att få rätt till ersättning man är helt enkelt utförsäkrad i stor omfattning. Ett obligatorium är nu under utredning men riskerar att landa i ett tvingande medlemskap i en dålig försäkring där endast hälften av de arbetslösa kommer att få rätt till ersättning. Regelverket är dessutom så komplicerat att av alla arbetsgivarintyg måste kompletteras. När vi socialdemokrater i vårt budgetalternativ lade fram förslag för att bygga upp arbetslöshetsförsäkringen igen ville vi prioritera att höja taket och ersättningsnivån i försäkringen. Detta är de viktigaste åtgärderna för att försäkringen ska fungera som den inkomstförsäkring som den är tänkt att vara. Vi måste slå vakt om den svenska modellen, med ersättningar i socialförsäkringarna som går att leva på. Annars får vi enbart ett grundskydd, där löntagarna tvingas teckna tilläggsförsäkringar för att inte behöva gå från hus och hem om de drabbas av sjukdom eller arbetslöshet. Vi valde också att prioritera att sänka avgifterna till arbetslöshetskassorna så att fler kan skaffa sig ett försäkringsskydd. Målet är att arbetslöshetsförsäkringen ska vara attraktiv för alla, både den som löper hög risk att bli arbetslös och den som löper låg risk. Ett medel för att få många att ansluta sig till arbetslöshetsförsäkringen är att sätta medlemsavgiften på en nivå som bidrar till att många vill ansluta sig. En riksdagsmajoritet bestående av allianspartierna och valde tyvärr att inte ställa sig bakom vårt budgetalternativ. Vi anser dock fortfarande att det behövs en omfattande översyn av arbetslöshetsförsäkringen för att komma till rätta med de problem som regeringens försämringar av försäkringen skapat. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:248 (S), 2012/13:A265 (S) och 2012/13:A324 (S) bör bifallas. Allmänna principer för försäkringen, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2012/13:A203 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A248 av (S), 2012/13:A260 av (C), 2012/13:A265 av (S), 2012/13:A292 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 24, 2012/13:A324 av m.fl. (S), 2012/13:A381 av (M) och 2012/13:A384 av (SD) yrkandena 1 och 3. vill införa ett helt nytt trygghetssystem som är enkelt, inkluderande och jämlikt och driver förslag om en samlad arbetslivstrygghet; en gemensam försäkring där både allmän sjukförsäkring och allmän arbetslöshetsförsäkring ingår, liksom en lägsta ersättning. Som steg på vägen mot arbetslivstrygghet vill införa ett golv och ta bort den bortre gränsen helt i sjukförsäkringen, höja taket samt höja ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och ta bort de differentierade avgifterna. Den ersättningsgrundande inkomsten ska också räknas på samma sätt oavsett om man är sjuk eller arbetslös. De reformer som Alliansen genomfört i arbetslöshetsförsäkringen har drastiskt försämrat villkoren för många människor, något som slagit särskilt hårt mot unga och utrikes födda. Regeringens kraftiga höjning av avgifterna till arbetslöshetskassorna fick till följd att cirka en halv miljon människor gick ur sin kassa. Arbetslöshetsavgiften innebär också att inkomstförsäkringen blivit dyrast för dem som behöver den mest. Endast tre av tio ungdomar i åldrarna är medlemmar i en arbetslöshetskassa, och bara en av tio arbetslösa får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Sedan regeringen avskaffade det s.k. studerandevillkoret är det omöjligt att kvalificera sig för ersättning från försäkringen genom att studera. Allt fler av dem som står utan arbetslöshetsförsäkring eller sjukförsäkring hänvisas till kommunernas socialkontor för att få försörjningsstöd. Detta är bekymmersamt, inte bara för den enskilde utan också för kommunerna som får svårt att få ekonomin att gå ihop. I slutänden riskerar det att leda till nedskärningar i vården, skolan och omsorgen. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge en tryggad inkomst och underlätta omställningen till ny sysselsättning för den som blivit arbetslös. Så fungerar inte systemet . Till följd av regeringens omfattande försämringar är den högsta ersättningen av en genomsnittslön, och endast 4 av 100 arbetslösa som tidigare haft heltidsarbeten får av sin lön. Anledningen är att taket i arbetslöshetsförsäkringen inte har höjts . vill reformera hela trygghetssystemet och som ett steg på vägen ska taket i försäkringen höjas . Varje försäkring måste innebära en avvägning mellan inkomsttrygghet och drivkrafter för arbete. Därför föreslår att man inför ytterligare ett steg i ersättningstrappan, så att den får fyra steg i stället för dagens tre. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:Fi303 (MP) yrkande 26 bör bifallas. Allmänna principer för försäkringen, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A292 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:A384 av (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2012/13:A203 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A248 av (S), 2012/13:A260 av (C), 2012/13:A265 av (S), 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 24, 2012/13:A324 av m.fl. (S) och 2012/13:A381 av (M). Det är dags att skapa en effektiv gemensam arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshetskassa för alla, med rättvisa regler och prioritering av snabbare behandling och snabbare utbetalningar vid arbetslöshet. Om skulle administrera försäkringen skulle den också bli helt opolitisk. Alla som arbetar och uppfyller villkoren för inkomstförsäkringen ska omfattas av en gemensam arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen ska ses som en inkomstförsäkring och vara en del av socialförsäkringssystemet. Möjligheten att finansiera arbetslöshetsförsäkringen genom skatt bör också ses över i syfte att ytterligare integrera försäkringen som en självklar del av välfärdsstaten. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A292 (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:A384 (SD) yrkandena 1 och 3 bör bifallas. Allmänna principer för försäkringen, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena 9, 10 och 24 samt 2012/13:Fi303 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2012/13:A203 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A248 av (S), 2012/13:A260 av (C), 2012/13:A265 av (S), 2012/13:A292 av och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2012/13:A324 av m.fl. (S), 2012/13:A381 av (M) och 2012/13:A384 av (SD) yrkandena 1 och 3. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ses över i sin helhet och reformeras i grunden så att den kan fylla sin funktion i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är nödvändigt för ett solidariskt och tryggt arbetsliv och samhälle. presenterade i budgetalternativet ett antal förslag med syfte att snabbt återskapa den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen som en inkomstförsäkring och stärka den allmänna grundförsäkringen. Riksdagsmajoriteten avslog tyvärr förslaget i dessa delar (bet. 2012/13:AU2). I detta betänkande behandlas våra förslag till utgångspunkter för en översyn av hela regelverket till en framtida frivillig solidariskt finansierad inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Det är olyckligt att som regeringen gjort i direktiven till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen sammanblanda arbetslöshetsförsäkringen med socialförsäkringarna. Det är enligt min mening fråga om olika system som fyller olika funktioner. Kopplingen till den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtalade löner ger arbetslöshetsförsäkringen en särställning. vill stärka och utveckla vår arbetsmarknadsmodell där systemet med frivilligt medlemskap i arbetslöshetskassor med facklig anknytning har en viktig funktion att fylla. Sanningen är också att det inte är fler som kommer att få inkomstrelaterad ersättning i en arbetslöshetsförsäkring som alla tvångsansluts till om inte kvalifikationsreglerna och ersättningsnivåerna ändras. Ändrade kvalifikationsregler och ersättningsnivåer hör dock inte till det som regeringen gett den parlamentariska socialförsäkringsutredningen i uppdrag att utreda. Jag menar därför att arbetslöshetsförsäkringen ska ses över separat. Regeringen bör lyfta ut arbetslöshetsförsäkringen ur . Det finns tre stora övergripande problem med dagens arbetslöshetsförsäkring. För det första är bara en tredjedel av de arbetslösa berättigade till någon ersättning över huvud taget. Det kan jämföras . För det andra är taket för ersättning så lågt att bara en av tio som får ersättning får av sin tidigare lön. fick en majoritet av sin tidigare lön i ersättning. För det tredje är avgifterna så höga att en halv miljon medlemmar har lämnat arbetslöshetskassorna. Anslutningsgraden har sjunkit från . Lösningen ligger inte i att göra inkomstförsäkringen obligatorisk. Det är ersättningsvillkoren som måste förbättras och medlemsavgifterna som måste sänkas om vi ska komma åt de väsentliga problemen i försäkringen. Ett viktigt skäl att behålla de självständiga arbetslöshetskassorna är att de är effektiva i så måtto att andelen felaktiga utbetalningar från kassorna är betydligt lägre än vad som är fallet i fråga om utbetalningar från . En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring skulle också kräva att nya kontrollsystem byggs upp. Enligt min mening ska staten undvika onödig byråkrati, och det finns all anledning att vara restriktiv med att bygga upp stora offentliga register med känsliga uppgifter om människors levnadsförhållanden. Ett annat tungt vägande skäl för att bygga vidare på systemet med frivilliga arbetslöshetskassor med facklig anknytning är att anknytningen är naturlig mot bakgrund av hur kollektivavtalen och arbetslöshetsförsäkringen fyller kompletterande funktioner för att skydda löntagarna mot social dumpning i den svenska arbetsmarknadsmodellen. För den enskilde framstår det som naturligt att vara medlem i både ett fackförbund och en arbetslöshetskassa om dessa är kopplade till varandra. En risk om en obligatorisk försäkring införs är att färre då skulle söka medlemskap i ett fackförbund, vilket allvarligt skulle urholka löntagarnas ställning i förhållande till arbetsgivarna och underminera legitimiteten i hela kollektivavtalsmodellen. Utgångspunkten för en översyn av arbetslöshetsförsäkringen ska vara att det även i fortsättningen är frivilligt att vara medlem i en arbetslöshetskassa och att arbetslöshetsförsäkringen är solidariskt finansierad. Arbetslöshetskassorna betalar efter den borgerliga regeringens reformer både den vanliga finansieringsavgiften och en arbetslöshetsavgift till staten. Regeringens syfte med arbetslöshetsavgiften är att den ska bidra till sänkta reservationslöner. Den djupt orättvisa och differentierade arbetslöshetsavgiften är relaterad till arbetslöshetsnivån i respektive arbetslöshetskassa och har en inbyggd omvänd solidaritetsprincip. vill att alla ska ha råd att vara med i en arbetslöshetskassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. Det är både ekonomiskt möjligt och politiskt rimligt att återskapa en solidarisk finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Jag menar också att arbetslöshetskassornas administrationskostnader bör fördelas solidariskt mellan kassorna. Därför bör ett förutsägbart system för utjämningsavgifter respektive utjämningsbidrag införas. Vad som ovan anförts om allmänna principer för försäkringen bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A304 (V) yrkandena 9, 10 och 24 bör bifallas. Administration av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A292 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4 samt 2012/13:A384 av (SD) yrkande 2 och 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2012/13:A319 av (C).