bet · H101MJU3 · 2013-10-28 00:00:00 — 2013/14:MJU3 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen Miljö- och jordbruksutskottets betänkande om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2012/13:105 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen och tre följdmotioner med sammanlagt 15 yrkanden. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? (RiR 2012:27). Rapporten innehåller en sammanställning av tidigare granskningar av den europeiska handeln med utsläppsrätter i , , , , , och . Underlaget har tagits fram i samarbete med de nationella revisionsorganen i dessa länder. Den gemensamma granskningen inriktas på genomförandet och tillämpningen av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) samt användningen av de s.k. flexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet till om klimatförändringar: mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) och mekanismen för gemensamt genomförande (Joint Implementation, JI). Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, utskottets tidigare ställningstagande och pågående arbete som rör de väckta motionsförslagen. I betänkandet finns sju reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 1 (S, MP, V) 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 2 (MP, V) 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. Reservation 3 (V) 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 4 (S, MP, V) Gold Standard på CDM-projekt 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 5 (S, MP, V) 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. Reservation 6 (S) 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 7 (S, MP, V) lägger skrivelse 2012/13:105 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), i (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S), (M), (C) och (M). Ärendet och dess beredning har i samarbete med sex andra nationella revisionsorgan sammanställt tidigare granskningar av den europeiska handeln med utsläppsrätter i , , , , , och . har redovisat den gemensamma granskningen i rapporten för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? (RiR 2012:27). överlämnade granskningsrapporten till . överlämnade i sin tur rapporten till regeringen , . Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2012/13:105 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? (RiR 2012:27). har i rapporten sammanställt tidigare granskningar av den europeiska handeln med utsläppsrätter i , , , , , och i samarbete med dessa länders nationella revisionsorgan. Den gemensamma granskningen inriktas på genomförandet och tillämpningen av EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) samt användningen av de s.k. flexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet till om klimatförändringar: mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM) och mekanismen för gemensamt genomförande (Joint Implementation, JI). Granskningen bygger för del på följande granskningsrapporter som har överlämnat till . – Vad är utsläppsrätter värda? – Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter (RiR 2009:21). – Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter (RiR 2011:8). – Klimatrelaterade skatter – Vem betalar? (RiR 2012:1). behandling av första granskning – Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter (RiR 2009:21) resulterade i att efter förslag från miljö- och jordbruksutskottet beslutade om ett tillkännagivande. Det innebär att regeringen bör underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. Regeringen bör enligt tillkännagivandet återkomma till med sina bedömningar och förslag i frågan. Utskottet förutsatte vidare att regeringen återkommer till med uppgifter om det svenska överskottet av utsläppsrätter inklusive uppskattat värde för dessa (2009/10:MJU21, rskr. 2009/10:224). Regeringen har ännu inte redovisat de efterfrågade uppgifterna och tillställt beslut i frågan. iakttagelser om EU:s handelssystem för utsläppsrätters funktion och effektivitet som redovisas i rapporten skatter (RiR 2009:21) har tidigare behandlats i regeringens skrivelse 2011/12:150 och skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU6, rskr. 2012/13:89. iakttagelser rörande statens förvärv av utsläppskrediter (RiR 2011:8) har behandlats i regeringens skrivelse 2010/11:157 som i sin tur behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2011/2012:MJU1, rskr. 2012/13:120. beslutade efter förslag från skatte- respektive miljö- och jordbruksutskottet att lägga de båda skrivelserna till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s handelssystem (S), utsläppstak (MP), intäkter från auktionering av utsläppsrätter och prisregleringsmekanismer för utsläppsrätter m.m. (V). Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (MP, V) och 3 (V). Handelssystemet är ett mycket viktigt styrmedel för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen inom EU utan att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Regeringen understryker att handelssystemets syfte inte är att åstadkomma utsläppsminskningar i enskilda länder utan att åstadkomma utsläppsminskningar för alla de verksamheter som ingår i systemet i unionen som helhet. I skrivelsen uppger regeringen att man delar bedömning att nuvarande pris på utsläppsrätter är för lågt för att ge tillräckliga incitament för de investeringar i teknik och infrastruktur med låga växthusgasutsläpp som krävs för att EU ska nå sina långsiktiga klimatmål. Ett lågt pris innebär också ökade svårigheter att i längden upprätthålla utbudet på den globala marknaden för utsläppskrediter och får därmed negativa konsekvenser för överföring av teknik och finansiella resurser till utvecklingsländer. Regeringen anser därför att det är nödvändigt att stärka trovärdigheten för handelssystemet och dess prissignal. Tillfälliga behov av att förändra utbudet av utsläppsrätter för att upprätthålla prissignalen måste dock vägas mot vikten av aktörernas förtroende för utsläppshandelssystemet. Aktörernas förtroende för utsläppsrättsmarknaden vilar på att den är förutsägbar och ger grund för rationella beslut. Tillfälliga ingrepp i dess villkor kan därför innebära en risk för minskat förtroende för marknaden och kan äventyra dess funktion. Regeringen uppmärksammar att det pågår både arbete och förhandlingar för att stärka handelssystemet inom EU med utgångspunkt i förslag och underlag från Europeiska kommissionen. Kommissionen föreslår att kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 av om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser (auktioneringsförordningen) ändras så att 900 miljoner utsläppsrätter som skulle ha auktionerats ut –2015 i stället auktioneras ut –2020. Kommissionen motiverar initiativet med att ett stort överskott av utsläppsrätter i handelssystemet byggs upp inför starten och i inledningen av den tredje handelsperioden. Kommissionen menar dock att även mer långsiktiga strukturella åtgärder bör övervägas. Av skrivelsen framgår att regeringen stöder kommissionens förslag att ändra tidsprofilen för auktionering som ett första steg för att stärka EU:s handelssystem för utsläppsrätter och förbättra utsläppsmarknadens funktion. Regeringen anser dock att kommissionens förslag sannolikt inte är tillräckligt för att åstadkomma önskad effekt. Regeringen kommer därför att verka för en fortsatt analys av och diskussion om den rapport om utsläppsmarknadens funktion som kommissionen presenterade och som beskriver mer långtgående alternativ för att stärka handelssystemet. Målsättningen är att identifiera förslag som kan bidra till att stärka marknaden. Regeringen konstaterar att beskrivning och kritik av den nationella styrningen av handelssystemet huvudsakligen rör dess uppbyggnadsperiod. Under den andra handelsperioden var det inte tillåtet för medlemsländerna att auktionera ut av utsläppsrätterna. I nuvarande handelsperiod med start kommer till att börja med av utsläppsrätterna att auktioneras ut. Denna andel är därefter tänkt att öka . Auktionering av utsläppsrätter löser i princip de problem med övertilldelning som enligt kan orsakas av eventuella överskattade prognoser för produktionsvolym. Den energiintensiva industrin kommer dock även i fortsättningen att tilldelas gratis utsläppsrätter utifrån riktmärken som baseras på de mest koldioxideffektiva anläggningarna inom respektive sektor. Däremot kommer merparten av utsläppsrätterna för energisektorn att auktioneras ut. I sammanhanget är det viktigt att notera att tilldelningsprincipen inte påverkar handelssystemets effektivitet, utan endast får effekter på kostnadsfördelningen. När det gäller handelssystemets effektivitet och fördelningseffekter framhåller regeringen att principen om att förorenaren betalar är en riktig utgångspunkt för miljö- och klimatpolitiken. Koldioxidskatten kommer därför att vara ett centralt styrmedel även för verksamheter som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Men för verksamheter inom handelssystemet ska det pris som detta system skapar utgöra det primära styrmedlet för att stimulera utsläppsminskningar. Regeringen uppger att man därför kommer att fortsätta verka för att EU:s handelssystem för utsläppsrätter ska utvecklas på ett sätt som säkerställer och främjar dess roll i den europeiska klimatpolitiken. Vidare framgår att regeringen kommer att ta en aktiv roll i de förhandlingar som pågår för att stärka handelssystemets prissignal, vilket iakttagelser ger ytterligare stöd för. Behovet och utformningen av strukturella och långsiktiga förändringar av handelssystemet analyseras nu inom . Regeringen uppger att man kommer att fortsätta arbetet med att utveckla och samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv och leder till att de klimat- och energipolitiska målen uppnås. Utvärderingen av styrmedlens effektivitet, fördelningseffekter och behov av kompletteringar kommer att fortsätta , dels i samband med den kontrollstation för klimatpolitiken som genomförs 2015, dels i det mer långsiktiga arbetet med en färdplan till 2050 och visionen om inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Enligt kommittémotion 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 1 framhålls att det är viktigt att tillsammans med andra likasinnade länder driver på utvecklingen av EU ETS så att förslag på långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemen tas fram. I kommittémotion 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 1 uppmärksammas att regeringen behöver vara tydlig om att ambitionsnivån i EU ETS bör höjas. Det innebär att utsläppen som helhet ska minska och EU:s mål för att minska utsläppen till 2020 behöver skärpas från –20 till –i förhållande till 1990. Vidare föreslås att i de fortsatta EU-förhandlingarna bör ställa sig bakom innehållet i det brittiska förslaget om s.k. backloading, dvs. att tillfälligt undandra 1,2 miljarder utsläppsrätter och att reformera handelssystemet (yrkande 2). I kommittémotion 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att av intäkterna från auktionering av utsläppsrätter i ska öronmärkas för nya klimatåtgärder. Vidare uppmärksammas att det behövs verktyg för att garantera en acceptabel lägsta prisnivå för utsläppsrätter. Ett alltför lågt pris på utsläppsrätter innebär att det finns risk för att systemet havererar. För att motverka detta kan man antingen skära ned utbudet av utsläppsrätter genom en s.k. set aside, alternativt senarelägga auktionering s.k. backloading, eller sätta ett lägsta pris på utsläppsrätterna, ett s.k. golvpris (yrkande 2). I samma motion uppmärksammas att det är viktigt att tillgodose de behov som finns av demokratisk insyn i hur de finansiella instrumenten fungerar för att reglera marknaden. bör därför delges en uppföljning av auktioneringen av utsläppsrätter (yrkande 3). Inledningsvis vill utskottet understryka att det internationella klimatarbetet är helt avgörande för att den globala uppvärmningen ska kunna hejdas så att skador på människor och miljö kan minimeras. Utgångspunkten för klimatarbetet inom Europeiska unionen är målet att väsentligt minska utsläppen till 2050 för att bidra till målet att begränsa den globala ökningen av medeltemperaturen till , det s.k. 2-gradersmålet. Målets ställning har stärkts inom EU genom att det i rådsslutsatser antogs ett utsläppsmål till 2050. Rådet beslutade under det svenska ordförandeskapet 2009 om målet att EU:s utsläpp bör minska med 80–till 2050. Kommissionen antog ett meddelande om hur EU ska nå den målsättningen på ett kostnadseffektivt sätt (Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050). Frågan om EU:s utsläppsmål har behandlats av , i ett utlåtande med anledning av en grönbok om EU:s klimat- och energipolitik till 2030 (2012/13:NU24). Där framhålls att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket EU:s utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030. Målet bör uppnås genom utsläppsminskningar både inom och utanför EU. Ett klimatmål för EU till 2030 bör sättas så att målet att minska utsläppen till mellan till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. Detta var också utgångspunkten för kommissionens färdplaner till 2050 på klimat- och energiområdena. Ett bindande klimatmål till 2030 ska enligt såväl som regeringens ställningstagande inkludera internationella åtgärder. Det finns en tydlig koppling mellan ett tidigt fastställande av bindande klimatmål för EU till 2030 och de internationella klimatförhandlingarna. För att EU ska kunna inta en ledande roll i förhandlingarna om den klimatöverenskommelse som är planerad till 2015 behövs beslut om ett mål till 2030 . har också påpekat att EU behöver utarbeta och besluta om ett klimat- och energiramverk för att ge europeiskt näringsliv och andra aktörer i samhället vägledning om EU:s klimat- och energipolitik bortom 2020. Utskottet har tidigare behandlat motioner om att höja EU:s mål för utsläppsminskningar till , bl.a. i betänkande 2012/13:MJU11. Utskottet konstaterade då att arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t.ex. genom att utarbeta en plan för att minska utsläppen . En sådan höjning skulle påverka prisutvecklingen inom EU:s handelssystem för utsläppsrätter. EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS) är ett viktigt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt inom unionen. Hittillsvarande resultat visar att de 15 medlemsländer som tillhörde EU när Kyotoprotokollet inrättades 1997 (EU-15) är på väg att överträffa sitt gemensamma åtagande under protokollet om att minska utsläppen för perioden –2012 jämfört med . För EU-271[ blev medlem i EU 2013 och ingår därför inte i statistiken.] har utsläppen minskat ännu mer, med (Greenhouse gas emission trends and projections in Europe 2012, Europeiska miljöbyrån 2012). Centralt för de utsläppsminskningar som uppnåtts inom EU:s 27 länder är unionens lagstiftning inom klimat- och energipaket och i synnerhet systemet för EU ETS. Handelssystemet omfattar ungefär hälften av EU:s utsläppskällor. Handelssystemet har sedan årets början gått in i sin tredje handelsperiod, vilket också redovisas i regeringens skrivelse. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att kritik främst rör uppbyggnaden av handelssystemet; har det skett ett antal förbättringar av systemet. Det är därför oklart i vilken utsträckning kritiken fortfarande äger giltighet. Som framgått av regeringens skrivelse presenterade en rapport om hur EU ETS fungerar och hur det kan utvecklas på . Rapporten beskriver sex strukturella åtgärder som kommissionen anser kan förbättra den nuvarande situationen inom EU ETS och det nu rådande och växande utbudsöverskottet. Utskottet noterar att regeringen i olika sammanhang har välkomnat kommissionens rapport. Regeringen framhåller att man med utgångspunkt i rapporten kommer att fortsätta verka för att EU:s handelssystem för utsläppsrätter utvecklas på ett sätt som säkerställer och främjar dess roll i den europeiska klimatpolitiken. Regeringen har därför en aktiv roll i de förhandlingar som pågår för att stärka handelssystemets prissignal. verkar för strukturella åtgärder som stärker handelssystemet och dess långsiktiga funktion. ska enligt regeringen fortsätta vara pådrivande för att EU ska stå fast vid sina tidigare åtaganden och för att EU skyndsamt ska ratificera en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Regeringen avser lämna ett förslag till om att ska ratificera den andra åtagandeperioden under Kyotoprotokollet 2014. Utskottet välkomnar regeringens ställningstaganden och fortsatta initiativ. Det är enligt utskottets mening viktigt att det fortsatta arbetet inriktas på att ta fram förslag som bidrar till att stärka handelssystemet, eftersom alla tillgängliga styrmedel behöver användas effektivt för att minska den globala uppvärmningen. Utskottet utgår från att får löpande information om utvecklingsarbetet med hänsyn till frågans tyngd och aktualitet. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ7 (S) yrkande 1 och 2012/13:MJ8 (MP) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om antalet utsläppsrätter som har auktionerats ut redovisar regeringen i årets budgetproposition att den första auktionen av utsläppsrätter på den EU-gemensamma auktionsplattformen för den tredje handelsperioden i EU ETS ägde rum . Totalt såldes 1 046 000 utsläppsrätter (EUA) för svensk räkning, vilket genererade ca (motsvarande ca ) till den svenska staten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 s. 21). Hur intäkterna från auktioneringen ska användas regleras i EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter (dir. 2003/87/EG artikel 10.3). Enligt direktivet bör av intäkterna från handeln med utsläppsrätter eller ett motsvarande ekonomiskt värde gå till klimatåtgärder på nationell eller internationell nivå. I kommissionens förordning (EU) nr 525/2013 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp föreskrivs att medlemsstaterna ska rapportera användningen av auktioneringsintäkter från EU:s system för handel med utsläppsrätter. Utskottet konstaterar att har behandlat denna fråga i samband med svar från finansminister på en interpellation 2011/12:27 om auktioneringsintäkter. Finansministern redovisade att de klimatåtgärder som åsyftas i direktivet är t.ex. åtgärder för utsläppsminskningar, satsningar på klimatforskning och förnybar energi men också klimatåtgärder i utvecklingsländer. En grundläggande princip för regeringen är att inte öronmärka intäkter till statsbudgeten till specifika ändamål. Utgiftssidan ska inte bestämmas av enskilda inkomstkällor utan bedömas utifrån nationella prioriteringar. Denna princip påverkar inte regeringens höga ambitionsnivå på klimatområdet. Exempelvis avsätter regeringen –2012 totalt till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Därutöver gör regeringen ett antal klimatrelaterade satsningar på nationell nivå, inom exempelvis energieffektivisering och energiforskning. Rapporteringen om åtgärder och intäkter kommer enligt finansministern givetvis att ske i enlighet med direktivet. Det är enligt utskottets mening mycket positivt att regeringen redovisar resultatet av auktioneringen av utsläppsrätter i årets budgetproposition. Utskottet noterar att utgifterna för exempelvis klimatåtgärder i utvecklingsländerna var betydligt större än intäkterna från auktioneringen. Utskottet ser fram emot regeringens redovisning till kommissionen och utgår från att rapportering är fullgod. Mot bakgrund av detta föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ6 (V) yrkandena 1 och 3 lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte kan anses tillgodosedd. När det gäller frågan om backloading, dvs. att man avvaktar med auktioneringen av en viss del av de utsläppsrätter som ska auktioneras ut för att höja priset inom EU ETS, vill utskottet redovisa vissa kompletterande uppgifter i förhållande till skrivelsen. antog förslag som tidigare redovisats med vissa ändringar. Kommissionen fick därmed mandat att anpassa tidsschemat för auktionering av utsläppsrätter under den tredje handelsperioden om en konsekvensbedömning visar att effekterna på sektorer där det finns betydande risk för koldioxidläckage är begränsade. Kommissionen får göra högst en sådan anpassning. Utskottet noterar att regeringen har ställt sig positiv till kommissionens förslag. Den svenska positionen utvecklades i Faktapromemoria /13:FPM63 där det framgår att regeringen anser att kommissionen bör ges mandat att genom ett kommittéförfarande ändra tidsprofilen för auktionering. Enligt regeringen bör handelsdirektivet förtydligas så att ändringar i tidsprofilen enbart kan ske i undantagsfall. Aktörernas förtroende för ETS-marknaden vilar på att den är förutsägbar och ger grund för rationella beslut. Ad hoc-mässiga ingrepp i dessa villkor skulle därför innebära en risk för minskat förtroende för marknaden och kunna äventyra dess funktion. Regeringen anser att kommissionens förslag inte är tillräckligt för att åstadkomma önskad effekt, och därför ska man verka för fortsatt analys och diskussion kring rapporten i syfte att identifiera förslag som kan bidra till att stärka marknaden, vilket framgår av såväl skrivelsen som faktapromemorian. När det gäller prisregleringsmekanismer är prisgolv vid auktionering av utsläppsrätter en mekanism som reglerar utsläppsrättspriset genom att påverka utbudet via en prisregleringsreserv. Prisregleringsmekanismer ändrar i grunden handelssystemet som bygger på att priset bestäms av marknadens aktörer utifrån ett på förhand bestämt utbud av utsläppsrätter och en varierande efterfrågan. Utskottet noterar att finansutskottet har behandlat frågan om prisgolv för utsläppsrätter. ansåg att ett prisgolv inte är ändamålsenligt utan riskerar att medföra en artificiell marknadspåverkan. När auktionering införs som huvudregel för fördelning av utsläppsrätter vore det enligt finansutskottets uppfattning riskabelt att påverka prissättningen, och därmed hela auktioneringssystemets funktionssätt, genom en sådan reglering (bet. 2011/12:FiU47). Utskottet konstaterar att nuvarande pris på utsläppsrätter bedöms vara för lågt för att ge ett tillräckligt incitament för de investeringar i teknik och infrastruktur med låga växthusgasutsläpp som krävs för att EU ska klara sina långsiktiga klimatmål. Ett lågt pris innebär också ökade svårigheter att i längden upprätthålla utbudet på den globala marknaden för utsläppskrediter och får därmed negativa konsekvenser för överföring av teknik och finansiella resurser till utvecklingsländer. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av att stärka EU ETS trovärdighet och dess prissignal. I likhet med finansutskottet anser miljö- och jordbruksutskottet att det är riskabelt att införa interventioner som påverkar prissättningen och systemets funktion. Utskottet anser att EU ETS behöver utvecklas på ett sådant sätt att utsläppen minskar och att det skapas incitament för teknikutveckling. Detta förutsätter att förtroendet för systemet inte minskar vilket är risken med marknadsingripanden. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ6 (V) yrkande 2 och 2012/13:MJ8 (MP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet