bet · H101NU3 · 2013-11-26 00:00:00 — Vissa delar av stamnätet är , vilket i många fall gör investeringar i de befintliga anläggningarna lika viktiga som rena nyinvesteringar. Sammanfattningsvis har utskottet inget att invända mot den föreslagna investeringsplanen och tillstyrker således propositionen i denna del. Detsamma gäller det förslag som läggs fram i propositionen om Svenska kraftnäts finansiella befogenheter som alltså också tillstyrks. Utskottet konstaterar vidare att har granskat statens insatser inom flera områden som har betydelse för överföringen av el, däribland när det gäller regeringens styrning av Svenska kraftnäts investeringsplanering och vissa av affärsverkets finansiella nyckeltal. Granskningen omfattar även regeringens rapportering till . Regeringen har sedermera i en skrivelse till redovisat sin syn på slutsatser och rekommendationer. Skrivelsen – och de motioner som har väckts med anledning av den – kommer att beredas av utskottet senare under detta . Utskottet kommer således att återkomma till vissa stamnätsrelaterade frågor . Vissa övriga frågor om I motion 2013/14:N222 (V) efterfrågas ett sänkt avkastningskrav på . Här kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen redovisar att den har inlett en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål. Nivåer för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen av dessa planerar regeringen att fastställa , då även en djupare analys av Svenska kraftnäts utdelningsnivå har genomförts. Utskottet ser ingen anledning att föregripa denna översyn genom ett uttalande i linje med förslaget i motionen, varför motionen avstyrks i den berörda delen. När det gäller en översyn av Svenska kraftnäts investeringsram som föreslås i motion 2013/14:N425 (S) anser utskottet att bör avslå yrkandet i avvaktan på att liknande förslag behandlas i förestående beredning av regeringens skrivelse med anledning av den granskning som har gjort av statens roll på elmarknaden. Yrkandet i den nyssnämnda motionen avstyrks således. Anslagen inom utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 3. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen. Slutligen avslår samtliga de i avsnittet behandlade motionsyrkandena. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 21 Energi är att ramen för utgiftsområdet är fastställd till 2 . Fördelningen på de tolv olika anslagen framgår av tabellen i bilaga 2. Som beskrevs i betänkandets inledning har utskottet i ett yttrande till finansutskottet (2013/14:NU1y) anslutit sig till den ram för utgiftsområde 21 Energi som regeringen har föreslagit. Av yttrandet framgår vidare att företrädarna i utskottet för S, MP, SD och V har avgett avvikande meningar. I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag m.m. 2014 för utgiftsområde 21 Energi och mot detta stående förslag. uppgick de totala utgifterna inom utgiftsområde 21 Energi till ca , vilket var något lägre än såväl budgeten som prognosen . föreslår regeringen en ökning av ramen för utgiftsområdet med . Den största förändringen är att anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning ökar med . minskar anslaget 1:9 Energiteknik med . Regeringens förslag till utgiftsram uppgår till , fördelat på 12 anslag. Enligt förslaget i propositionen kompletteras åtta av anslagen med förslag om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . Anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader föreslås uppgå till ca 2014. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen finansierar genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar andra anslag än förvaltningskostnaderna. Regeringen föreslår även en mindre överflyttning (/år) från anslaget 1:5 Energiforskning till förvaltningsanslag för att säkerställa att beredning och beslutsfattande i ärenden som är kopplade till olika forskningsprogram som genomförs i samarbete med externa parter genomförs på samma sätt som myndighetens övriga myndighetsutövning. , 2016 och 2017 beräknas anslaget till ca , ca respektive ca . Anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Anslaget får även användas för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. Regeringen bedömer att en stärkt konsumentroll är viktig för att nå resultat inom energieffektiviseringsområdet. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som syftar till att ge oberoende råd inom området, är därför ett viktigt verktyg. För att den kompetens som finns inom denna verksamhet ska kunna behållas och utvecklas är det angeläget att skapa stabila och långsiktiga finansiella förutsättningar. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs ytterligare medel –2017. För att underlätta planeringen och göra det möjligt att teckna avtal om fleråriga projekt är det, enligt regeringens uppfattning, nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser rörande konvertering mellan olika system för uppvärmning. Därutöver får anslaget användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering av befintliga och nya lågenergibyggnader. Vidare får det användas för genomförande av EU:s rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering får också täckas av anslaget. Regeringen föreslår att anvisas . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . En del av anslaget disponeras av för arbetsuppgifter som följer av genomförandet av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. En del av anslaget disponeras av Swedac för arbetsuppgifter som följer av genomförandet av EU-direktivet om energieffektivitet. För att underlätta planeringen och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör, enligt vad som anförs i budgetpropositionen, därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Med stöd av kommer insatser för energieffektivisering att genomföras inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram –2020. De som tillförs anslaget syftar till att skapa förutsättningar för medfinansiering av dessa insatser. Anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft föreslås uppgå till 2014, dvs. samma anslagsnivå som . Regeringen gör bedömningen att det finns ett behov av att följa upp frågor om vindkraftens effekter på natur, miljö och människa. Resultaten kan användas som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar liksom i planerings- och tillståndsprocesser inför vindkraftsetableringar. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, för främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar samt kostnader för webbportalen . , 2016 och 2017 beräknar regeringen anslaget till . Ett förslag om ett bemyndigande för regeringen kopplas också till anslaget med innebörden att regeringen får besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. För att finansiera forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet finns anslaget 1:5 Energiforskning. Anslaget får även användas till bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Vidare får det användas för vissa utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen anser att stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. För att stärka insatserna inom detta område tillfördes anslaget ca för perioden –2016 i budgetpropositionen . Regeringen anser att satsningarna i kombination med ett positivt företagsklimat, som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb och goda exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. föreslår regeringen att ca anvisas för anslaget. , 2016 och 2017 beräknas anslaget till ca , ca respektive ca . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018. Anslaget 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av avser statens åtaganden om ersättning av vissa kostnader vid avvecklingen av de två reaktorerna vid nyssnämnda kärnkraftverk. Regeringen föreslår att anvisas . , 2015 och 2016 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. avser ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta vindkraftens utveckling. Anslaget används även för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förlängning av insatserna för nätverket för vindbruk, som arbetar med informationsspridning och kunskapsuppbyggnad i fråga om vindkraft. Regeringen föreslår att anvisas och att anslaget beräknas till . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Ändamålet med anslaget 1:8 : Förvaltningskostnader är att täcka kostnader för nyssnämnda myndighets förvaltningsuppgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med –2016. Motivet till detta är att minska risken att ett utökat behov av resurser för beredning av beslut om nätbolagens intäktsramar påverkar andra delar av myndigheten negativt. Vissa ytterligare kostnader har uppkommit genom att myndigheten numera nominerar en oberoende ledamot till kärnkraftsbolagens styrelser. minskas anslaget med , för att finansiera ett medelstillskott till domstolar med anledning av att dessa övertog ansvaret att hantera vissa överklaganden inom elnätsområdet. Regeringen föreslår att anvisas . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till ca . Anslaget 1:9 Energiteknik får användas för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Högst av anslaget får användas för de administrativa kostnader detta medför. Det är enligt regeringen angeläget att stimulera användningen av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med tekniker som redan är etablerade på marknaden. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. I budgetproposition föreslog regeringen en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att ytterligare avsätts för detta ändamål –2016. I syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen och etableringen av solceller på den svenska marknaden förlängdes stödet för installation av solceller , genom att ytterligare tillfördes detta ändamål. Regeringen föreslår nu att anvisas för anslaget . beräknas anslaget till . För att underlätta planeringen och göra det möjligt att teckna avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för ramanslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen betalar en avgift. Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och till att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. Åtgärderna finansieras genom anslaget 1:10 Elberedskap som ska motsvara avgiftsintäkternas storlek. För det nyssnämnda anslaget föreslår regeringen att anvisas . föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst 2014. –2017 beräknas anslaget till . Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen att besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Anslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram finansierar förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommuners och landstings arbete med energieffektivisering i enlighet med energieffektiviseringsstöd, länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier samt regionala samverkansprojekt. Anslaget finansierar även förstärkta insatser för information, rådgivning, teknikupphandling och marknadsintroduktion, nätverksaktiviteter samt statsbidrag för energikartläggning. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget . Anslaget beräknas till 2015–2017. Syftet med anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer framgår av dess titel. Anslaget finansierar dock även vissa utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att ca anvisas och att bemyndigar regeringen att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Företrädare för Socialdemokraterna, har i olika motioner föreslagit andra ramar för utgiftsområdet och andra anslagsnivåer än vissa av dem som regeringen har föreslagit (se bilaga 2). Nedan redogör utskottet kortfattat för respektive partis förslag för utgiftsområde 21 Energi. Därutöver redovisas ett antal andra anslagsrelaterade motionsyrkanden. Solenergi är en kraftkälla som har utvecklats kraftigt konstateras det i kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S). Motionärerna anser att det med fortsatta kostnadssänkningar finns en god potential för solceller i och de vill därför införa ett solinvesteringsstöd för att främja kompletterande stödformer till solvärme och solel. De medel som regeringen avsatte tog snabbt slut och bedömer att bara en tredjedel av de sökande får stödet. Motionärerna vill att stödet ska uppgå till . I Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:N428 av m.fl. konstateras det att regeringen har sänkt stödet till solceller. Motionärerna anser att detta är fel väg att gå och att man i stället bör stimulera en ökad installation. Även i denna motion föreslås ett nytt anslag med ändamålet att finansiera ett finansieringsstöd till solenergi. Anslaget ska omfatta . Motionärerna vill också att en ny fördelningsmodell för stödet tas fram så att det når fler mottagare. Att förlänga och om möjligt utöka anslagen till solvärme och solel är nödvändigt, sägs det i motion 2013/14:N235 av (S). Enligt motionären bör även stödformerna till solenergi och annan förnybar energiteknik utvecklas. För många privatpersoner och företag har solpaneler blivit ett bra och lönsamt sätt att få en självständig och miljövänlig energiförsörjning, sägs det i motion 2013/14:N307 av och (båda S). Det befintliga stödet har dock inte på långa vägar räckt till. För att möta den kraftiga efterfrågan på stöd som finns, anser motionärerna att stödet bör förlängas alternativt permanentas samt öka i omfattning. bör, enligt deras uppfattning, därför initiera en utredning om att öka det statliga solcellsbidraget och att höja taket för stöd per solcellssystem. Solenergi i alla dess former tillhör morgondagens teknik och har en viktig roll i ett förnybart energisystem, slås det fast i kommittémotion 2013/14:N254 av m.fl. (MP). Solel är det snabbast växande energislaget i och utvecklingen på kontinenten är, enligt motionärerna, mycket hoppingivande. ligger dock i bakvattnet, och för att solenergibranschen ska ges en tydlig signal om politikens ambitioner för solenergin behövs ett planeringsmål som motsvarar det mål som finns för vindkraften. Motionärerna anser att stödet till installation av solvärme och solel ska ökas och förlängas (yrkande 1). Av kommittémotion 2013/14:N432 av m.fl. (MP) framgår det att mål är ett helt förnybart energisystem. Enligt motionärerna finns det två givna handlingslinjer för att nå målet. Den första är att använda energin betydligt smartare än vad som sker i . Den andra är att den energi som används i landet kommer från förnybara energikällor. anser att utbyggnaden av förnybar energi och ansträngningar att använda energi på ett klokt sätt bör få stöd och uppmuntras. Sammanlagt beräknar att tillföra ytterligare till effektivisering och förnybar energi inom utgiftsområdet –2017. Partiet föreslår att anslagen inom utgiftsområde 21 Energi höjs med mer än vad regeringen har föreslagit. Partiet föreslår högre anslagsnivåer än dem som regeringen har föreslagit i två fall samt att det inrättas sju nya anslag inom utgiftsområdet. anser att människor och företag behöver få större möjlighet att använda energin klokt och att minska sin energianvändning. Partiet vill bygga upp energieffektiviseringen långsiktigt och ge den en central roll i energipolitiken. Mot den bakgrunden föreslås att anslagen till energieffektivisering stärks med . Det utökade anslaget allokeras inte till den nuvarande anslagsstrukturen utan som ett nytt anslag. Effektivitetshöjande förändringar av ROT-avdraget föreslås också, vilket innebär en beräknad satsning med ytterligare ca . anser att utbyggnaden av förnybar energi går för långsamt. Partiet ser det som viktigt att stimulera utbyggnaden på alla tänkbara sätt, inte minst genom ekonomiskt stöd till dem som vill bygga förnybart och till dem som arbetar med planering och genomförande i kommunerna. Men regeringen gör precis tvärtom. Stödet har skurits ned sedan energipolitiken lades om 2009, från ca 2010 till , vilket är den lägsta nivån . anser att detta är oacceptabelt och anslår därför mer än vad regeringen har föreslagit för utbyggnad av förnybar energi. Satsningarna omfattar bl.a. nya anslag för vindkraft (+60 miljoner kronor), solvärme (+25 miljoner kronor), konvertering av direktverkande el (+50 miljoner kronor), stöd till biogasproduktion från gödsel i form av ett s.k. metanreduceringsstöd (+140 miljoner kronor). Biogasanvändning ska även stöttas i distributionsledet genom att det införs ett mackstöd för biogas (+50 miljoner kronor). Det nya vindkraftsanslaget finansieras genom att fastighetsskatten för vindkraftverk går till de kommuner där kraftverken står, i stället för till staten. Motionärerna vill även öka de befintliga anslagen 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och 1:9 Energiteknik med 10 respektive . För perioden –2017 beräknar att anslagen bör vara högre än i regeringens förslag. I kommittémotioner 2013/14:Ub469 av m.fl. och 2013/14:N387 av m.fl. redovisas att partiet har för avsikt att satsa mer på energiforskning och mer på energieffektivisering än regeringen –2017. satsas 20 respektive mer än regeringen på dessa områden. Satsningarna syftar till att påskynda framtagandet av långsiktiga hållbara energilösningar, för att långsiktigt säkra energiförsörjning och som ett led i övergripande och långsiktiga målsättning om ett fritt från oljeberoende och andra fossila bränslen. Energieffektivisering sägs vara ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik ska den offentliga sektorn sträva efter en energieffektiv verksamhet. I motion 2013/14:N321 av (SD) argumenteras för att det befintliga investeringsstödet till solceller ska avvecklas. Motionären påpekar att solceller producerar som bäst och några månader framåt och i princip ingenting under årets mörkaste och kallaste månader. Förutsättningarna för elproduktion med hjälp av solceller är så dåliga i att stöd till sådan produktion innebär en ren samhällskostnad. Motionären anser att regeringen bör avveckla investeringsstödet för solceller. I partimotion 2013/14:N359 av m.fl. framhålls att partiet vill möta klimatutmaningen med satsningar på förnybar energi, energieffektiv teknik och energieffektivisering. Motionärerna vill avveckla kärnkraften och i stället satsa på energieffektivisering genom samarbets- och informationsmedel till industrin, medan små och medelstora företag ska få utökad möjlighet till energikonsultstöd. Vidare vill öka anslaget 1:5 Energiforskning (+200 miljoner kronor) med inriktning på forskning om solenergi, energilagring och smarta nät. Anslaget 1:9 Energiteknik föreslås öka med jämfört med regeringens förslag. vill här ytterligare stimulera användningen av exempelvis solel, solvärme och biogas. Avslutningsvis förordar partiet även en högre nivå än regeringen när det gäller anslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram (+154 miljoner kronor). Ökningen omfattar ett återinfört stöd för konvertering av direktverkande el (+100 miljoner kronor). Vidare avsätts medel inom det sistnämnda anslaget för att tillvarata erfarenheterna från det s.k. PFE-programmet (+25 miljoner kronor), behålla klustersamarbetet och utöka stödet till energicheckar till små- och medelstora företag (+29 miljoner kronor). finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. –2016 har regeringen avsatt för detta ändamål i syfte att bidra till omställningen av energisystemet och till näringslivsutveckling inom energiteknikområdet. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och för sådana hybridsystem som kombinerar solvärme- och solelproduktion. Installationen ska vara slutförd . är stödnivån maximalt av investeringskostnaden. Taket för stöd per solcellssystem är och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. För hybridsystem kan stödberättigade kostnader uppgå till högst plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. Sedan den nya förordningen trädde i kraft har över 1 600 ansökningar på totalt ca inkommit till länsstyrelserna.