bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Vidare föreslår vi medel till högskoleutbildningar inom skog och trä, gruva och samt turism inom ramen för en satsning på landsbygden. För att motverka den akuta läkarbrist som uppstått har ett stort antal utländska läkare anställts i vårt land, vilket i vissa fall inneburit språkproblem och feldiagnostiseringar. Vidare har antalet stafettläkare blivit allt fler, med stora kostnadsökningar för flera landsting som följd. vill att regeringen tillskjuter ytterligare , utöver redan aviserad ökning, för att utöka antalet utbildningsplatser för blivande läkare och därmed avhjälpa den brist på läkare som föreligger i vårt land. Med tanke på den höga teknologi- och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området föreslår en stor satsning på rymdteknik och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. Vi satsar på detta. Dessutom vill vi särskilt satsa på forskning inom disciplinerna informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknik, mineralogi och geovetenskap. För detta ändamål avsätter vi . Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 1 (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Vi ser nu hur välfärdssamhället krackelerar alltmer. Högerregeringen har lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på den gemensamma välfärden i kommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. har vårt samhälle blivit alltmer av ett risksamhälle där ingen av oss längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen, som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring, finns där för oss när vi behöver dem. står inför ett vägval. som skatterna har sänkts med ca har de sammanlagda statsbidragen till kommunerna endast ökat med i fasta priser . Effekterna syns allt tydligare i växande kunskapskillnader, större gruppstorlekar på fritidshemmen och i förskolan och akut personalbrist i sjukvården. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. De ekonomiska klyftorna har ökat och tryggheten har försämrats för alla. Inkomstgapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning, och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. Redan nästan år räknar vi med att våra satsningar på välfärden och investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande m.m. ger nästan 30 000 jobb. Våra förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. storsatsar på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar därutöver för ett stort antal riktade satsningar på sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna, och minskar därmed behovet av oavlönat omsorgsarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna, och den står också i motsats till en effektiv jobbpolitik. finansierar sina satsningar fullt ut genom att avvisa ett antal av de skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare som regeringen genomfört. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola och äldreomsorg. Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha ökats med på det sätt som framgår av partimotion 2013/14:Ub463 (V) yrkande 1. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområde 16. Utbildningspolitiken har en central roll för att bekämpa arbetslösheten och öka förmåga att konkurrera med andra länder genom hög kunskap och kvalitet. Vi föreslår en satsning om på öronmärkta statsbidrag riktade till de skolor och elever som har de största behoven av mer resurser för att kunna nå målen. De konkreta åtgärder som dessa medel ska användas till handlar bl.a. om att anställa fler lärare, men även andra former av stöd som bidrar till elevernas lärande och förbättrar deras möjligheter att nå kunskapsmålen. För att pengarna verkligen ska få avsedd effekt bör också utvärdera hur pengarna används och vilka resultat som uppnås med hjälp av dem. Vi vill också tillföra ytterligare till läxhjälp i skolan eftersom vi anser att eleverna så långt som möjligt ska få de kunskaper de behöver inom ramen för den normala skoldagen. När hemuppgifter ändå behöver ges anser vi att målet bör vara att skolan ska erbjuda alla elever lärarledd hjälp för att klara uppgifterna. En bra frukost är viktig för hälsan och lärandet. Vi satsar ytterligare på att alla grundskolor ska kunna erbjuda sina elever kostnadsfri frukost i skolan. Vi vill även införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda kostnadsfri frukost genom ett tillägg i skollagen (2010:800). Vi vill också att det ska vara möjligt att laga maten på plats i alla skolor. Därför tillför vi ytterligare för att höja kvaliteten i skolbespisningarna genom ombyggnad av lokaler samt för att utbilda personalen. Vi satsar till ett stimulansbidrag för att stärka rätten till studiehandledning på elevens modersmål. För att nyanlända elever ska kunna komma in i den vanliga undervisningen utan att deras skolresultat påverkas negativt behöver de få studiehandledning på sitt modersmål. ska samtliga elever i och gymnasieskolan som kommer till får tillgång till studiehandledning på modersmålet motsvarande två timmars individuell studiehandledning . För många unga kvinnor är vardagen fylld av rädsla, obehag och en ständig beredskap för trakasserier, närmanden och övergrepp. Därför satsar vi på att alla grund- och gymnasieskolor ska erbjuda kurser i feministiskt självförsvar för flickor fr.o.m. årskurs 7. Feministiskt självförsvar handlar om att öka medvetenheten om pojkars och mäns sexualiserade våld mot kvinnor samt göra flickor och kvinnor medvetna om sina möjligheter och rättigheter att försvara sig. Vi anser att regeringen har fel fokus i sin satsning på sommarskola och i stället borde se till att skolorna har tillräckliga resurser för att ge alla elever tillräckligt stöd under det normala läsåret. Därför föreslår vi en minskning av anslagsnivån med . Vi säger också nej till den föreslagna informationskampanjen för att öka intresset för lärarutbildningarna och föreslår en minskning med . Yrkenas attraktivitet bör i stället öka genom att arbetsvillkoren förbättras på annat sätt, t.ex. genom att se till att skolor och förskolor har tillräckliga resurser så att lärare och förskollärare i högre grad än känner att de kan göra ett bra jobb. I förskolan behövs det mer personal. Med mer personal kan mer tid ägnas åt varje barn och kvaliteten i förskolans pedagogiska uppdrag öka. Vi föreslår därför ett stimulansbidrag till kommunerna på till mer personal i förskolan. behöver antalet förskollärare öka. För att möjliggöra för fler barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare vill vi genomföra en statlig satsning på att barnskötare ska kunna behålla en stor del av lönen under vidareutbildningen, och vi anslår för ändamålet. Det måste skapas bättre förutsättningar för föräldrar att kombinera sitt föräldraskap med arbete. Fler föräldrar ska få möjlighet att arbeta när de vill och hur mycket de vill. Det är positivt för sysselsättningen och det är bra för människors ekonomi. Därför behöver det statliga stimulansbidraget öka med för barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vill också stärka förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga. vill vi införa en avgiftsfri allmän förskola med rätt till en vistelsetid om minst för barn . Vi satsar för ändamålet. Vi satsar också för att kunna anställa fler i fritidshemmen där villkoret är att kommunen bidrar med halva kostnaden. Detta skulle innebära en bättre miljö för både anställda och barn och en förbättring av möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet, vilket är bra för barnens lärande och utveckling. Vi vill införa en rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen. Förslaget ska ses mot bakgrund av att många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskolan. krävs ofta minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är även nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig inom eller vid högskolor och universitet. Vi vill därför avsätta till satsningen på rätt till gymnasieutbildning på komvux, vilket skulle motsvara 28 750 fler studieplatser . Vi vill också anslå till 6 500 fler platser inom . Trots hög arbetslöshet är det inom vissa branscher och yrken svårt att rekrytera på grund av brist på människor med rätt yrkesutbildning. En utbildningsform som snabbt kan möta detta behov är . I satsningen på ingår också medel och platser för inrättandet av ny skötarutbildning för psykiatrin inom ramen för . Detta för att psykiatrin ska förses med personal med tillräcklig utbildning och för att säkra tillräckliga kunskaper hos den befintliga personalen. Det system som regeringen påtvingade , för kvalitetsgranskning av högre utbildning, har så stora bister att , som är den myndighet som ansvarar för utvärdering av lärosäten, av den degraderas till att bli medlemmar under överinseende. Resurstilldelningssystemet för högskolans grundutbildning bör ändras så att alla heltidsstudenter garanteras minst undervisning oavsett ämnesval. För lite undervisning innebär lägre kvalitet på utbildningen. Det handlar inte bara om undervisningstid utan också om formerna för undervisningen. En stor del av undervisningen sker i form av föreläsningar. Det måste också finnas utrymme för mer resurskrävande undervisningsformer som t.ex. seminarier, problembaserat lärande och handledning enskilt och i grupp. Anslagen till högskolan måste därför höjas. Vidare ska resursfördelningen till högre utbildning stimulera hög akademisk kvalitet, inte hög genomströmning av studenter. Vi anser att resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör bestå av en grundersättning per helårsstudent samt olika tilläggsersättningar som är beroende av bl.a. undervisningsmetod, men inte av vilket ämne kursen tillhör. Vi avvisar också regeringens omfördelningar av medel genom indragen ersättning för inaktiva studenter, vilket i praktiken innebär ett fördelningssystem med endast helårsprestationer. Det skapar oro och försvårar planeringen och därmed utbildningskvaliteten i den högre utbildningen. De regeringen vill fördela på grundval av ett underkänt kvalitetsutvärderingssystem, vill vi fördela som ersättning till lärosätenas basanslag. Investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. Högskoleutbildning är ingen garanti för jobb, men forskningen visar att risken att bli arbetslös minskar i förhållande till utbildningsnivån. Högskoleutbildade har dessutom statistiskt sett bättre lön, större möjligheter att byta jobb och bättre hälsa. Antalet platser, inte minst på landets regionala högskolor och universitet, måste därför öka. Utgångspunkten måste vara att högre utbildning måste finnas i hela landet och inte bara på några få orter. Vi satsar på 6 200 utbildningsplatser. Att öka antalet högskoleplatser är viktigt för att förse människor med de kunskaper som behövs på en arbetsmarknad som ställer allt högre utbildningskrav. Vi avsätter för att sjuksköterskor ska kunna vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. För att så fort som möjligt lösa problemet med bristen på specialistutbildade sjuksköterskor bör även antalet platser på utbildningen utökas med 400. De utökade platserna ska i första hand ha inriktning mot distriktssköterska, vård av äldre och psykiatrisk vård eftersom det är inom dessa områden som bristen är störst. Denna utökning ingår i vår satsning på fler utbildningsplatser. Vi avsätter för vidareutbildning från barnskötare till förskollärare och för fler platser på tandhygienistutbildningen. Vi anser att alla doktorander ska erbjudas anställningar och inte tvingas förlita sig på utbildningsbidrag. Svensk forskarutbildning, som har hög kvalitet, kommer att bli än mer attraktiv om alla doktorander kan erbjudas anställning och därmed en rimligt trygg tillvaro under forskarutbildningen. Ytterligare en stor fördel med att anställa doktorander på forskarutbildningen är att det kan leda till en större öppenhet i antagningen. Informationen om lediga platser kommer att spridas till fler, vilket leder till fler kvalificerade sökande. Det kommer förhoppningsvis även att leda till att fler med utländsk bakgrund och fler från arbetarklassen antas samt att könsfördelningen kan bli jämnare i fler ämnen. För detta satsar vi . Vi anser inte att regeringens satsning på studentinflytande är tillräcklig och satsar för ökat studentinflytande. Vi satsar även på kompletteringsutbildningar för personer från länder utanför EU/EES och . Vi avvisar de medel som regeringen anvisar för lärosätessammanslagningar. Att slå samman lärosäten kan inte vara ett självändamål. Risken kan vara att man försvagar högskolor på mindre orter som går in under större lärosäten. Det ska vara möjligt för lärosäten att gå samman, men det finns ingen anledning att föregripa detta. Vi avvisar också de medel som föreslås för waldorflärarutbildning eftersom statligt finansierad utbildning bör vila på vetenskaplig grund. Även om det är av högsta vikt att den som ska arbeta som lärare eller förskollärare är lämplig för yrket, anser vi inte att det är vid antagningen till utbildningen som en sådan kontroll ska göras. Det är och vid ansökan om anställning som både den enskilde och andra ska märka om man är lämplig eller inte. Risken kan vara att man sållar bort personer som vid ansökan till utbildningen skulle bedömas olämpliga för yrket, men som om de fått chansen skulle utvecklas till utmärkta lärare. I allmänhet, även om det finns undantag, förekommer inte lämplighetsprövning inför antagning till utbildning i . Vi anser därför att det är olämpligt att införa en nyordning just för lärarutbildningarna, även om det är fråga om en försöksverksamhet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: antar förslaget till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) (avsnitt 2.1 och 10.2.35). godkänner vad regeringen föreslår i fråga om krav på lämplighet vid antagning till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen i en försöksverksamhet (avsnitt 4.1.2). godkänner vad regeringen föreslår om separat antagning av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet (avsnitt 4.7.3). bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 4.8.4). bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett Eric-konsortium, för konstruktionen och driften av forskningsanläggningen , ESS (avsnitt 4.8.4). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015 och 2016 (avsnitt 10.1.5). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 10.1.6). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 10.1.10). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2015–2020 (avsnitt 10.1.14). bemyndigar regeringen att delta i bildandet av en stiftelse för främjande av vetenskaplig forskning och utbildning samt informationsverksamhet genom att stödja verksamhet och utveckling samt besluta att tillskjuta medel om högst under förutsättning att motsvarande medel donerats för stiftelsens bildande (avsnitt 10.2.16). godkänner att tidigare ställningstaganden om ämnesdidaktiska centrum i naturvetenskap och teknik inte längre ska gälla (avsnitt 10.2.65). bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2024 (avsnitt 10.3.1). bemyndigar regeringen att –2017 besluta om medlemskap i nio konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur och om finansiering av årliga medlemsavgifter till konsortierna (avsnitt 10.3.1). bemyndigar regeringen att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019 (avsnitt 10.3.2). bemyndigar regeringen att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2034 (avsnitt 10.3.4). bemyndigar regeringen att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2022 (avsnitt 10.3.6). bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet och högskolor (avsnitt 10.3.13). bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 10.4.1). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:K394 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser för att genomföra ett lärarlyft i mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra resurser så att skolor kan utbilda lärare i normkritisk pedagogik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans. 2013/14:C259 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur ett program för att åtgärda våra barns undermåliga arbetsmiljöer kan utformas och finansieras. 2013/14:Sf231 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett tillägg till skollagens 4 kap. 4 a § om skolmåltider som ger skolorna skyldighet att erbjuda kostnadsfri frukost för elever i . 2013/14:So348 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraftigt utöka platserna på den svenska läkarutbildningen. 2013/14:So400 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka antalet platser på specialistsjuksköterskeutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny skötarutbildning för psykiatrin inom ramen för . 2013/14:Ub202 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över möjligheten att fullfinansiera läkarutbildningen vid . 2013/14:Ub204 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en elevhälsogaranti som garanterar att varje elev ska kunna få kontakt med elevhälsan . 2013/14:Ub210 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av högskoleplatser. 2013/14:Ub213 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. 2013/14:Ub215 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka rätten till modersmålsundervisning . 2013/14:Ub226 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering av utländska grundskolebetyg. 2013/14:Ub229 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2013/14:Ub230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge högskolestuderande möjlighet att studera . 2013/14:Ub244 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningsinstitut i . 2013/14:Ub247 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven vid . 2013/14:Ub273 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieskolan ska göras obligatorisk. 2013/14:Ub288 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja investeringarna i högre utbildning. 2013/14:Ub312 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider. 2013/14:Ub318 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphöra med det extra statliga stödet till riksinternatskolor. 2013/14:Ub326 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommuner rätt att höja maxtaxan för att minska barngruppernas storlek. 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av minskade barngrupper på fritidshemmen. 2013/14:Ub330 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av utbildningsplatser och forskningsresurser på (). 2013/14:Ub333 av i och Shadiye Heydari (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utöka antalet utbildningsplatser inom högskola, universitet och yrkeshögskola. 2013/14:Ub334 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medel till forskning vid .