bet · H001KrU9 · 2013-06-04 00:00:00 — 2012/13:KrU9 Kulturmiljöns mångfald I betänkandet behandlas proposition 2012/13:96 Kulturmiljöns mångfald och 11 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen samt 68 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslår regeringen nya nationella mål för kulturmiljöarbetet. Målen ska styra de statliga insatserna på kulturmiljöområdet. De ska också kunna inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting. Vidare föreslås ändringar i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och följdändringar i andra lagar. Samtliga lagändringar föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker samtliga förslag i propositionen och avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet anser att de nya målen är väl formulerade och bör kunna vara en god grund för det fortsatta arbetet inom kulturmiljöområdet. De skapar förutsättningar för ett offensivt kulturmiljöarbete. Att lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. ändrar namn till kulturmiljölagen ligger enligt utskottet väl i linje med de nya målen och understryker kulturmiljöperspektivet. Språket meänkieli ska omnämnas i hänsynsregeln om god ortnamnssed i enlighet med åtagande vid ratificeringen av den europeiska stadgan för landsdels- och minoritetsspråk. Utskottet delar regeringens uppfattning att fornlämningsbegreppet bör förtydligas så att en lämning som kan antas ha tillkommit eller, i fråga om fartygslämning, förlist 1850 eller senare inte omfattas av den allmänna definitionen av fornlämningsbegreppet. föreslås dock genom beslut i det enskilda fallet få förklara en sådan lämning för fornlämning om det finns särskilda skäl med hänsyn till dess kulturhistoriska värde. Även hundraårsgränsen för fornfynd, som påträffas under andra omständigheter än i eller vid en fornlämning och har samband med denna (s.k. lösfynd), bör ersättas med ett krav på att föremålet ska kunna antas vara från tiden . Regelverket om metallsökare förtydligas så att det står i överensstämmelse med och ger skydd för kulturarvet. Det s.k. märklighetsrekvisitet, kvalifikationsgrunden för byggnadsminnesförklaring, ersätts av ett krav på att byggnaden, antingen enskilt eller som en del av ett bebyggelseområde, ska ha ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde. Utskottet tillstyrker även förslaget om en ändring i arkivlagen (1990:782). Ett normgivningsbemyndigande införs som innebär att regeringen får meddela föreskrifter om att vissa kommunala arkivmyndigheter får fullgöra arkivuppgifter avseende handlingar från statliga myndigheter och sådana organ som står under tillsyn av den statliga arkivmyndigheten. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen nu funnit en lösning som har goda förutsättningar att stärka den uppdragsarkeologiska verksamheten. Detta mot bakgrund av att regeringen redovisar sin bedömning att arkeologiska uppdragsverksamhet bör avskiljas från och i stället vara en uppgift för . Utskottet behandlar även ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika kulturarvsfrågor, bl.a. destruktion av arkeologiska fynd, fornminnesbrott, ideell fornminnesvård, svenskt kulturarvsår 2016, och samt rullande och flytande kulturarv. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 14 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nya nationella mål för kulturmiljöarbetet godkänner att de nuvarande övergripande målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet upphävs och att nya nationella mål antas i enlighet med förslaget i propositionen. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 11. Uppföljning av målen m.m. 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkandena 1 och 5. Reservation 1 (MP, V) Ansvaret för att skydda och vårda kulturmiljöer antar 1 kap. 12 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och avslår motion 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 2 (MP, V) Ortnamn och namn som har godkänts av Lantmäteriet antar 1 kap. 4 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2012/13:Kr311 av och (båda SD) och 2012/13:Kr338 av (SD). Reservation 3 (SD) antar 2 kap. 1, 1a, 3 och 4 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och avslår motion 2012/13:Kr7 av (SD) yrkande 1. Reservation 4 (SD) Alternativ tidsgräns vid 150 år avslår förslaget om att införa en tidsgräns vid och om övergångsbestämmelser. 2012/13:Kr7 av (SD) yrkandena 2 och 3. Reservation 5 (SD) Ett förtydligat ansvar för att efterforska fornlämningsförekomst antar 2 kap. 10 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2012/13:Kr262 av och (C, M) och 2012/13:Kr285 av och (båda M). antar 2 kap. 1820 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 4, 2012/13:Kr7 av (SD) yrkande 6 och 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkandena 57. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) antar 3 kap. 1 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del. 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 8 (MP) antar regeringens förslag till lag om ändring i arkivlagen (1990:782). Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 10 och avslår motion 2012/13:Kr337 av och (båda C). antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1918:163) med vissa bestämmelser om sjöfynd, 4. lag om ändring i expropriationslagen (1972:719), 5. lag om ändring i lagen (1980:307) om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, 6. lag om ändring i lagen (1984:983) om ensamrätt till bärgning, 7. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning, 8. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) och 9. lag om ändring i minerallagen (1991:45). Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkterna 1 i denna del och 29. Den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten 2012/13:Kr7 av (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 9 (SD) Destruktion av arkeologiska fynd 2012/13:Kr273 av (M). 2012/13:Kr217 av (S) och 2012/13:Kr339 av (SD). 2012/13:Kr209 av (SD) yrkandena 13 och 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkandena 13 och 812. Reservation 10 (SD) Statens ansvar för kulturreservat 2012/13:Kr284 av i och (båda S). 2012/13:Kr336 av och (båda SD). Reservation 11 (SD) 2012/13:Kr330 av och (båda SD). Reservation 12 (SD) Centralt betygsarkiv för grund- och gymnasieskolan 2012/13:Kr272 av (M). Digitalisering och spridning av svensk dagspress 2012/13:Kr325 av och (båda M). 2012/13:Kr211 av (S). 2012/13:Kr286 av (FP). Placering av statyer m.m. 2012/13:Kr316 av och (båda MP). 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkandena 13 och 14, båda i denna del. Reservation 13 (S) Rullande och flytande kulturarv 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 15 i denna del. Reservation 14 (S) Statligt stöd till vissa museer 2012/13:Kr219 av (S), 2012/13:Kr281 av (M) och 2012/13:Kr292 av m.fl. (S). 2012/13:Kr300 av (KD). 2012/13:Kr215 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr216 av (S), 2012/13:Kr232 av och i (båda S), 2012/13:Kr234 av (FP), 2012/13:Kr236 av (M), 2012/13:Kr239 av (S), 2012/13:Kr241 av m.fl. (S), 2012/13:Kr258 av (FP), 2012/13:Kr259 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr260 av m.fl. (FP), 2012/13:Kr263 av (C), 2012/13:Kr266 av Skånberg (KD), 2012/13:Kr271 av (M), 2012/13:Kr275 av (M), 2012/13:Kr282 av (M), 2012/13:Kr287 av m.fl. (S), 2012/13:Kr288 av m.fl. (S), 2012/13:Kr301 av och (båda S), 2012/13:Kr303 av i (S), 2012/13:Kr306 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr307 av (FP), 2012/13:Kr308 av (FP), 2012/13:Kr310 av och (båda SD), 2012/13:Kr317 av (MP), 2012/13:Kr318 av (SD), 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkandena , alla i denna del, och 23 samt 2012/13:Kr332 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (S), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (M), (MP), (KD), (M), (S), (M), (S), (V) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens proposition 2012/13:96 Kulturmiljöns mångfald och 11 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen samt 68 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Kulturminister presenterade propositionen och besvarade ledamöternas frågor vid kulturutskottets sammanträde . Riksantikvarie , överantikvarie och sakkunnig besökte kulturutskottet vid sammanträdet för att informera om aktuella kulturmiljöfrågor och besvara frågor från ledamöterna. Nya nationella mål för kulturmiljöarbetet Utskottets förslag i korthet godkänner att de nuvarande övergripande målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet upphävs och ersätts av de nya mål som regeringen föreslår. avslår motionsyrkanden om uppföljning och om kunskap om historiska sammanhang. Jämför reservation 1 (MP, V). Regeringen föreslår att ska godkänna att de nuvarande övergripande målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet ska upphöra att gälla och ersättas av följande nationella mål för kulturmiljöarbetet: Det statliga kulturmiljöarbetet ska främja ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Genom att beslutat om nya kulturpolitiska mål ges nya förutsättningar för kulturmiljöarbetet som bör tas till vara och återspeglas i de nationella målen för arbetet med kulturmiljön1[ Prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145.]. Syftet med översynen av de nationella målen för arbetet med kulturmiljön är att skapa goda förutsättningar för ett offensivt kulturmiljöarbete som aktivt bidrar till ökad livskvalitet och att humanistiska perspektiv ges utrymme att påverka samhällsutvecklingen. I propositionen framhålls bl.a. att kulturmiljön utgör en i ett hållbart samhällsbygge och att alla har rätt att inspireras och berikas av kulturmiljön. Det är därför viktigt att det offentliga arbetet stärker kvinnors, mäns, flickors och pojkars möjlighet till delaktighet och bidrar till att kulturmiljön blir tillgänglig och möjlig att tolka oavsett bakgrund och förutsättningar. Kulturmiljöarbetet bör ta avstamp i dagens samhälle och befolkningsstruktur. Förutsättningar måste också finnas för att alla ska kunna dela ansvaret för kulturmiljön, t.ex. i egenskap av förvaltare eller genom ideella engagemang. Regeringen understryker att ett stort antal myndigheter har delansvar för kulturmiljön och bör vara involverade i och ta ansvar för kulturmiljöns förvaltning och utveckling. och länsstyrelserna har ett särskilt ansvar för målens uppfyllelse. I detta ansvar ingår att överväga hur målen kan brytas ned i uppföljningsbara delar och att använda målen som utgångspunkt i såväl planering som uppföljning av verksamheten. I motion 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att politiska mål även ska följas av en vägledning om hur dessa mål kan nås och inom vilken tidsperiod det ska ske. Motionärerna understryker att målen måste gå att följa upp och utvärdera. Motionärerna föreslår också i yrkande 5 ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförts i motionen om kunskap om de historiska sammanhangen. De vill förtydliga att man vid arbete med kulturmiljön bör ha en öppen hållning för minoriteters historia, för det interkulturella och det internationella perspektivet i kulturmiljön och för kunskapen om de historiska sammanhangen. De nu gällande målen för arbetet med kulturmiljön beslutades av i april 2000.2[ Prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196.] har förutsättningarna för kulturmiljöarbetet förändrats. Utskottet delar regeringens uppfattning att beslut om nya kulturpolitiska mål ger nya förutsättningar för kulturmiljöarbetet som bör tas till vara och återspeglas i de nationella målen för arbetet med kulturmiljön. Utskottet anser att de nya målen skapar förutsättningar för ett offensivt kulturmiljöarbete. De nationella målen för arbetet med kulturmiljön utgör ett komplement till de nationella kulturpolitiska målen och de preciseringar som finns i flera av miljökvalitetsmålen samt generationsmålet för miljöarbetet. Utskottet anser liksom motionärerna att det är angeläget att ha en öppen hållning när det gäller minoriteters historia liksom när det gäller det interkulturella och internationella perspektivet i kulturmiljön. Just mångfalden av kulturmiljöer speglar samhällets och den historiska utvecklingens komplexitet. Utskottet vill vidare framhålla att det i ett demokratiskt och inkluderande samhälle är av stor betydelse att det offentliga kulturmiljöarbetet präglas av öppenhet, jämställdhet och av ansvarstagande för att olika perspektiv ska ges utrymme. Utskottet anser att de nya målen är helt i linje med vad motionärerna efterfrågar. Utskottet vill med anledning av motionsyrkande 1 framhålla att det i och länsstyrelsernas ansvar för att målen nås ingår att överväga hur målen kan brytas ned i uppföljningsbara delar och att använda målen som utgångspunkt i såväl planering som uppföljning av verksamheten. Vidare har Myndigheten för kulturanalys ett generellt uppdrag att utvärdera, analysera och redovisa effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet. Något initiativ med anledning av yrkandet behövs således inte. Med det ovan sagda anser utskottet att bör godkänna regeringens förslag om att upphäva de nuvarande övergripande målen för verksamheten inom kulturmiljöområdet och införa de nya nationella målen för kulturmiljöarbetet som föreslås i propositionen (punkt 11). Enligt utskottet är de föreslagna målen väl formulerade och bör kunna vara en god grund för det fortsatta arbetet inom kulturmiljöområdet. Motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkandena 1 och 5 är i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Ansvaret för att skydda och vårda kulturmiljöer Utskottets förslag i korthet antar 1 kap. 12 §§ i regeringens förslag till ändring i lagen om kulturminnen m.m. och avslår ett motionsyrkande om att länsstyrelsernas utökade ansvar måste följas upp och finansieras. Resursbehovet prövas i samband med budgetberedningen. Jämför reservation 2 (MP, V). Enligt regeringen ska det framgå av den inledande bestämmelsen i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. att det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön och att ansvaret delas av alla (1 kap. 1 §). I bestämmelsen ska även tydliggöras att lagens syfte är att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. Regeringen föreslår att termen kulturminnesvård ersätts av termen kulturmiljöarbete i bestämmelsen om respektive uppgifter (1 kap. 2 §). uppgifter på kulturmiljöområdet tydliggörs i samma bestämmelse genom förtydligandet att har ansvar för det statliga kulturmiljöarbetet i länet. Regeringen anför att den delar den syn som bl.a. och flera länsstyrelser har uttryckt, nämligen att roll i kulturmiljöarbetet behöver förtydligas i lagen. Regeringen anser att begreppet tillsyn som används i lagen i dess nuvarande lydelse är alltför begränsat i sammanhanget och föreslår därför att det i stället ska framgå av lagen att har ansvar för det statliga kulturmiljöarbetet i länet. ansvar omfattar tillämpningen av lagen om kulturminnen m.m. och andra författningar som berör kulturmiljöområdet, där har en utpekad roll. I ansvar ingår också att verka för att kulturmiljöns värden tas till vara i samhällsplaneringen och landskapsförvaltningen och att främja samordning och samverkan inom kulturmiljöarbetet. ska i sitt kulturmiljöarbete sträva efter att uppfylla de kulturpolitiska målen, de särskilda nationella målen för kulturmiljöarbetet och berörda delar av miljökvalitetsmålen. ska också sträva efter att kulturmiljöarbetet kontinuerligt förnyas och utvecklas. I motion 2012/13:Kr6 begär och (båda MP) yrkande 2 ett tillkännagivande om behov av uppföljning av det ökade ansvaret och eventuella behov av finansiella justeringar. Motionärerna konstaterar att länsstyrelserna har ansvar för tillsynen över kulturminnesvården i ett län. Den nya lydelsen anger att har ansvar för det statliga kulturmiljöarbetet i länet. Om detta leder till ett utökat ansvar för länsstyrelserna så anser motionärerna att det måste följas upp och finansieras. Utskottet ser positivt på att det i den inledande bestämmelsen till lagen om kulturminnen m.m. tydliggörs att lagens syfte är att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. Utskottet anser att det finns starka skäl att understryka kulturmiljöperspektivet och har därmed inget att invända mot att termen kulturminnesvård ersätts av termen kulturmiljö och att lagen därmed byter namn. Detta är också i linje med de nationella målen för kulturmiljöarbetet som utskottet ovan tagit ställning till. Utskottet bejakar också att uppgifter på kulturmiljöområdet tydliggörs, något som såväl som flera länsstyrelser framhållit behovet av. Utskottet anser inte att förtydligandet i lagen innebär någon ändring i sak av ansvar. Utskottet förutsätter att behovet av resurser för länsstyrelsernas kulturmiljöarbete prövas av regeringen i samband med det årliga budgetarbetet. Utskottet anser därmed att bör anta regeringens förslag till 1 kap. 12 §§ i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och avslå motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkande 2. Ortnamn och namn som har godkänts av Lantmäteriet Utskottets förslag i korthet anser att meänkieli ska omnämnas i hänsynsregeln om god ortnamnssed. Därmed bifaller 1 kap. 4 § i regeringens förslag till ändring i lagen om kulturminnen m.m. avslår motionsyrkanden om att det ska bli obligatoriskt att märka ut svenska ortnamn på kartor, då lagstiftningen redan är tydlig på denna punkt. Jämför reservation 3 (SD). Regeringen föreslår att meänkieli ska omnämnas i hänsynsregeln om god ortnamnssed i lagen om kulturminnen m.m. och därmed så långt som möjligt användas med svenska, samiska och finska namn på kartor samt vid skyltning och övrig märkning i flerspråkiga områden. Vidare föreslår regeringen en ändring i bestämmelsen om att namn som godkänts för offentlig kartproduktion även i andra sammanhang ska användas i sin godkända form. Regeringen föreslår att bestämmelsen ändras så att den i stället avser namn som godkänts av Lantmäteriet. Syftet med bestämmelsen är att göra det tydligt att det är Lantmäteriets ställningstagande till ett ortnamn som ska vara normerande för dess användning, oavsett vilken form detta godkännande har. I bestämmelsen förtydligas det också att detta gäller i statlig och verksamhet. I propositionen redovisas att bestämmelsen om god ortnamnssed i 1 kap. 4 § lagen om kulturminnen m.m. bl.a. ska säkerställa att minoritetsspråkiga ortnamn inte går förlorade. God ortnamnssed ska iakttas vid statlig och verksamhet. Bestämmelsen berör även ortnamn på nationella minoritetsspråk. Svenska, samiska och finska namn ska så långt möjligt användas på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Den nuvarande lydelsen av bestämmelsen om god ortnamnssed innehåller endast en uppräkning av de samiska och finska språken. Meänkieli omnämns inte, trots att i samband med ratifikationen av den europeiska stadgan för landsdels- och minoritetsspråk har åtagit sig att främja användning och skyltning även på meänkieli (artikel 10.2.g). Regeringen anser mot den angivna bakgrunden att meänkieli ska omnämnas särskilt i hänsynsregeln om god ortnamnssed, vilket innebär att även namn på meänkieli så långt som möjligt ska användas som svenska, samiska och finska namn på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. I motion 2012/13:Kr311 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att det bör bli obligatoriskt att märka ut även de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Motionärerna anför att Lantmäteriet börjat stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar lämnas enbart de ursprungliga samiska namnen, eftersom Lantmäteriet upplevt det rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. (SD) föreslår i motion 2012/13:Kr338 att regeringen bör återkomma med förslag om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. Med beaktande av att i samband med ratifikationen av den europeiska stadgan för landsdels- och minoritetsspråk åtagit sig att främja användning och skyltning även på meänkieli anser utskottet att meänkieli bör nämnas i hänsynsregeln om god ortnamnssed. Därmed tillstyrker utskottet 1 kap. 4 § i regeringens förslag till ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Utskottet tillstyrker även förslaget om att göra det tydligt att det är Lantmäteriets ställningstagande till ortnamn som ska vara normerande för dess användning. Utskottet anser inte att det behövs något tillkännagivande till regeringen om att det bör bli obligatoriskt att märka ut svenska namn på fjällkartor. Utskottet konstaterar att lagstiftningen redan är tydlig på denna punkt. I 1 kap. 4 § lagen om kulturminnen m.m. föreskrivs att god ortnamnssed ska iakttas vid statlig och ortnamnsverksamhet. Det innebär bl.a. att man inte får ändra hävdvunna ortnamn utan starka skäl. Vidare ska ortnamn normalt stavas enligt vedertagna regler för svensk språkriktighet. Svenska, finska och samiska ortnamn ska så långt möjligt användas på kartor samt vid skyltning och övrig utmärkning i flerspråkiga områden. Motionerna 2012/13:Kr311 (SD) och 2012/13:Kr338 (SD) avstyrks därmed. Ett förtydligande av fornlämningsbegreppet Utskottets förslag i korthet anser att en lämning som kan antas ha tillkommit eller, i fråga om fartygslämning (skeppsvrak), förlist 1850 eller senare inte ska omfattas av den allmänna definitionen av fornlämning. Därmed avslår ett motionsyrkande om avslag på förslaget. antar regeringens förslag till 2 kap. 1, 1a, 3 och 4 §§ lagen om kulturminnen m.m. och avslår yrkanden om att regeringen ska återkomma med ny tidsgräns vid och övergångsbestämmelser. Jämför reservationerna 4 (SD) och 5 (SD). Regeringen föreslår att termen fast fornlämning ersätts med termen fornlämning. Förändringen innebär att lagen anpassas till det sedvanliga bruket av termen. Förslaget innebär följdändringar i och expropriationslagen (1972:719). Regeringen föreslår vidare att termen skeppsvrak ändras till fartygslämning och att märklighetsrekvisitet slopas när det gäller byggnader och byggnadsverk. I benämningen fartygslämning innefattas även lämningar efter luftfartyg. Den nuvarande särregleringen i form av en tidsgräns för fartygslämningar (skeppsvrak) slopas och samma regelverk ska gälla för dessa som för övriga lämningar. En förtydligad definition av fornlämningsbegreppet bör enligt regeringen uppfylla vissa centrala kriterier. Den bör vara hållbar i ett långt tidsperspektiv, ge utrymme för den antikvariska praktikens utveckling i samklang med den vetenskapliga forskningen och skapa förutsättningar för tydlighet och rättssäkerhet i tillämpningen. bör den inte innebära någon väsentlig förändring av principerna för vilka lämningar som betraktas som fornlämningar. Lagstiftningen som rör fornlämningar har utformats för att hantera lämningar från äldre tider, och regeringen bedömer att detta syfte bör vara gällande även . Regeringen föreslår därför att en tidsgräns ska införas i lagen.