bet · H001UbU4 · 2013-02-01 00:00:00 — 2012/13:UbU4 Förskolan I betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör förskolan, varav 15 bereds förenklat. I motionerna tas upp frågor om bl.a. kvalitet i förskolan, barngruppers storlek, maxtaxan samt barnsomsorgspengen och vårdnadsbidraget. Därutöver berörs även motioner om validering och kompetensutveckling av personalen i förskolan, barnomsorg för barn till arbetslösa och föräldralediga samt barnomsorg på obekväm arbetstid. Flera av motionsyrkandena tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare , varför dessa behandlas förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden, vidtagna åtgärder och gällande bestämmelser. Betänkandet innehåller tre reservationer (S, V) och tre särskilda yttranden (S, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kvalitet i förskolan m.m. 2012/13:Sf201 av (KD) yrkandena 911, 2012/13:Ub405 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:Ub466 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 1 (S) Villkor för kommunala och fristående förskolor 2012/13:Ub341 av och (båda M) och 2012/13:Ub389 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 2 (V) 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 12 och 2012/13:Ub296 av och (båda C). 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 6 och 2012/13:Ub466 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 3 (S, V) Validering och kompetensutveckling av personalen 2012/13:Ub232 av (S), 2012/13:Ub301 av och (båda S), 2012/13:Ub302 av och (båda S) och 2012/13:Ub327 av (M). Motioner som bereds förenklat 2012/13:Ub216 av (C), 2012/13:Ub298 av (S), 2012/13:Ub314 av och (båda S) yrkande 2, 2012/13:Ub358 av m.fl. (S), 2012/13:Ub389 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:Ub405 av och (båda S) yrkande 2, 2012/13:Ub414 av m.fl. (S), 2012/13:Ub466 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3, 5, 7 och 8, 2012/13:Ub471 av m.fl. (SD), 2012/13:Ub482 av (S) och 2012/13:Ub483 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande 30 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden , varav 15 behandlas förenklat. Motionerna tar upp frågor om bl.a. kvalitet i förskolan, barngruppers storlek, maxtaxan samt barnsomsorgspengen och vårdnadsbidraget. Därutöver behandlas även motionsyrkanden om validering och kompetensutveckling av personalen i förskolan, barnomsorg för barn till arbetslösa och föräldralediga samt barnomsorg på obekväm arbetstid. Förslagen återfinns i bilagan. Flera av motionsyrkandena tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare , varför dessa behandlas förenklat. Kvalitet i förskolan m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förskolans kompensatoriska roll, om att säkerställa kvaliteten i förskolan genom en kvalitetslag, om en oberoende kvalitetsuppföljning och kvalitetsjämförelser av förskolor samt om maxtak för barngruppers storlek. Jämför reservation 1 (S). Kvalitet i förskolan m.m. Socialdemokraterna betonar i kommittémotion 2012/13:Ub466 av m.fl. yrkande 4 vikten av förskolans kompensatoriska roll. Förskolan kan bidra till att minska framtida klyftor i samhället. Förskolans roll måste stärkas så att alla barn får en mer likvärdig skolstart. I motion 2012/13:Ub405 av och (båda S) yrkande 1 anförs att kvaliteten i förskolan bör säkerställas genom en kvalitetslag. I motion 2012/13:Sf201 av (KD) yrkandena 10 och 11, föreslås en oberoende kvalitetsuppföljning och att man ser över möjligheten för föräldrar att få tillgång till öppna jämförelser av förskolor. I motion 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 9 anförs att det, i syfte att förbättra förskolans kvalitet, bör vara obligatoriskt för varje kommun att fatta beslut om maxtak för barngruppernas storlek. Kvalitet i förskolan m.m. När det gäller förskolans kompensatoriska roll vill utskottet påminna om att det i 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att utbildningen inom skolväsendet syftar till att alla barn och elever ska inhämta kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Vidare ska utbildningen ta hänsyn till barns och elevers olika behov, och barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar även till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. I 8 kap. 2 § skollagen anges vidare att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Läroplanen för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) anger att förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande och att verksamheten ska vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. Förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. I samarbete med hemmen ska barnens utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar främjas. Läroplanen anger vidare att förskolan ska vara ett stöd för familjer i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och lärande. Verksamheten ska anpassas till alla barn i förskolan, och barn som tillfälligt eller varaktigt behöver mer stöd och stimulans än andra ska få detta stöd utformat med hänsyn till egna behov och förutsättningar så att de utvecklas så långt som möjligt. Personalens förmåga att förstå och samspela med barnet och få föräldrarnas förtroende är viktig så att vistelsen i förskolan blir ett positivt stöd för barn med svårigheter. Utskottet anser sammanfattningsvis att förskolans kompensatoriska roll tydligt framgår av såväl skollagen som läroplanen och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub466 (S) yrkande 4. När det gäller frågan om kvalitet vill utskottet framhålla att har ställt sig bakom en rad åtgärder för att stärka yrkesgruppen förskollärare mot bakgrund av de krav som den reviderade läroplanen ställer. startade en ny förskollärarutbildning där examen omfattar 210 högskolepoäng och ska ge förskollärare den kunskap och kompetens som krävs för att möta de yngsta barnens behov av utveckling, lärande och omsorg (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). I syfte att höja yrkets status och garantera kvaliteten infördes ett system med legitimation för lärare och förskollärare. Endast den som har legitimation ska få tillsvidareanställas som lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr 2010/11:171). har på uppdrag av regeringen genomfört det vidare om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna. Kampanjen har syftat till att fler ungdomar och unga vuxna ska vilja bli lärare eller förskollärare (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 50). Under 20112012 har söktrycket (antalet förstahandssökande per antagen) på förskollärarutbildningen ökat från 1,8 förstahandssökande till 1,9 förstahandssökande (, Statistik om sökandetryck fr.o.m , tillgänglig via webbplats). fick tilläggsuppdraget att fortsätta informationskampanjen under 20132015 i samarbete med Universitets- och högskolerådet (U2012/6128/S). Utskottet vill även erinra om att under 20092011 innebar Förskolelyftet en möjlighet till fortbildning för förskollärare, barnskötare m.fl. inom förskolan. Syftet var att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. utvärdering visar att knappt 7 000 anställda deltagit i satsningen, och huvudmännens uppfattning är att fortbildningen kommer att bidra till en förstärkt pedagogisk kompetens i förskolan. Under 20122014 genomförs ytterligare en utbildningssatsning för förskollärare och förskolechefer, dels med fokus på fortbildning som avser barn i behov av särskilt stöd samt uppföljning och utvärdering, dels genom en särskild satsning på forskarskolor för förskollärare som vill forska inom sitt yrkesområde (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 48 och 116). Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder har vidtagits i syfte att utveckla och säkerställa en förskola av hög och jämn kvalitet. Detta är något som utskottet framhöll redan i betänkande 2011/12:UbU13 och utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Därmed avstyrks motion 2012/13:406 (S) yrkande 1. I fråga om oberoende kvalitetsuppföljning vill utskottet påminna om att 26 kap. i den nya skollagen reglerar tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering. Kommunerna är ansvariga för tillsynen av de fristående förskolorna, medan Skolinspektionen ansvarar för tillsynen av de kommunala förskolorna. Skolinspektionen har även tillsyn över hur kommunen uppfyller sitt tillsynsansvar (26 kap. 34 §§). Skolinspektionen har därtill tillsyn över och svarar för kvalitetsgranskningen inom bl.a. skolväsendet, och den nya skollagen har även gett Skolinspektionen ett tydligt lagstöd för sin verksamhet. Gemensamma bestämmelser om tillsynsmyndigheternas befogenheter vid tillsyn har införts i lag. Nya sanktioner mot både enskilda och offentliga huvudmän, t.ex. i form av vite, har införts. ska på nationell nivå följa upp och utvärdera skolväsendet (26 kap. 24 §). Därtill har regeringen aviserat i budgetpropositionen att ska få i uppdrag att ta fram individbaserad statistik om barn som deltar i förskola och pedagogisk omsorg, något som redan finns om elever i och motsvarande skolformer, med vissa undantag. Detta görs i syfte att möjliggöra uppföljning, utvärdering och forskning om förskoleverksamheterna (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 58). Utskottet instämmer i att en oberoende kvalitetsuppföljning är av stor vikt, men ser dock inget behov av att ändra nuvarande bestämmelser om tillsyn och statlig kvalitetsgranskning i berört hänseende och avstyrker därmed motion 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 10. När det gäller möjligheten att få tillgång till öppna jämförelser av förskolor anser utskottet att sådana jämförelser i grunden är positiva för såväl verksamhetens utveckling som barns och föräldrars möjligheter att göra informerade val. Utskottet noterar i det sammanhanget att vissa kommuner gör brukarundersökningar och statistik tillgängliga för att underlätta jämförelser mellan olika förskolor. Någon översyn är utskottet inte berett att ställa sig bakom och avstyrker därmed motion 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 11. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,8 barn per grupp. Motsvarande var 5,4 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personaltätheten varierat mellan 5,1 och 5,4 barn per årsarbetare (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 105). Mindre barngrupper (17 barn eller färre) var den vanligaste gruppstorleken 2011 och utgjorde . Andelen mellanstora barngrupper (1820 barn) har minskat (, statistik på webbplatsen; Tabell 4 A: Avdelningar efter antalet barn i avdelningen 20032011). Utskottet vill i sammanhanget understryka att enligt 8 kap. 8 § skollagen ska huvudmannen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Dessutom visar erfarenheter från forskningen att det är svårt att definiera en lämplig storlek för barngrupper samt att mindre barngrupper inte per automatik kommer att leda till bättre kvalitet i verksamheten. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom yrkandet om att varje kommun ska fatta beslut om ett tak för gruppernas storlek och avstyrker därmed motion 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 9. Villkor för kommunala och fristående förskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning med direktiv att ta fram förslag till ny lagstiftning om ägandeformer för privata förskolor samt ett motionsyrkande om att göra Skolinspektionen till tillsynsmyndighet för såväl kommunala som fristående förskolor. Jämför reservation 2 (V). Ägandeformer för privata förskolor I kommittémotion 2012/13:Ub389 av m.fl. yrkande 1 efterfrågas en utredning med direktiv att ta fram förslag till en ny lagstiftning om ägandeformer för privata förskolor med offentlig finansiering som garanterar att alla offentliga medel återinvesteras i verksamheten. Tillsyn över fristående förskolor I motion 2012/13:Ub341 av och (båda M) anförs att Skolinspektionen bör bli tillsynsmyndighet för såväl kommunala som fristående förskolor. Ägandeformer för privata förskolor Utskottet vill inledningsvis understryka, i likhet med finansutskottet, vikten av regeringens arbete med att öppna upp för en ökad konkurrens och därmed förbättra valfriheten inom den offentliga sektorn. En ökad mångfald av utförare leder till en ökad konkurrens och därmed till bättre tillgänglighet och service för konsumenterna (bet. 2010/11:FiU30 s. 23). Befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv offentlig service av god kvalitet. Strävan ska vara att flytta makten till medborgarna, höja kvaliteten och öka mångfalden inom den solidariskt finansierade vården och omsorgen. Politiken kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande. har vidare framhållit att det är missledande att ställa privata intressen och välfärd mot varandra och att det leder till en politik som skulle försämra för medborgarna. Det gäller både för dem som arbetar i välfärdens verksamheter och för dem som nyttjar tjänsterna, och utbildningsutskottet instämmer i detta (bet. 2009/10:FiU17 s. 16). Kvaliteten inom den offentligt finansierade välfärden ska vara hög och pålitlig oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer. Därför är det viktigt att de ansvariga ställer höga krav på verksamheten. Uppföljning och kontroll av att kvalitetskrav efterlevs är därvid av stor betydelse. anser dock, i likhet med finansutskottet, att ett förbud mot vinster eller ett krav på återinvestering av vinster inte är en framkomlig väg eftersom företag som inte tillåts göra vinster inte kommer att kunna agera över huvud taget på en privat marknad. Ambitionen att hålla en hög kvalitet inom förskolan uppnås enligt utbildningsutskottets mening inte genom en lag om återinvestering av vinster, utan genom noggranna och tydliga uppföljningar och utvärderingar (bet. 2011/12:FiU3 s. 14). Därutöver noterar utskottet det arbete som pågår i den parlamentariskt sammansatta utredningen 2011:04, som bl.a. har direktiv att se över frågan om ekonomiska uttag ur verksamheten i fristående skolor (dir. 2011:68). Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen tillsatte en utredning med direktiv att se över ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster. Utredaren ska bl.a. utreda vilka möjliga krav, utöver de redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Utredaren ska också kartlägga vilka positiva och negativa effekter som olika former av ägande och drift har på den svenska välfärdssektorn. Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. Uppdraget ska redovisas (dir. 2012:131). Utskottet har som ovan framgått uttalat att någon lagstiftning om återinvesteringar av vinster i verksamheten för privata förskolor inte är aktuell att införa och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub389 (V) yrkande 1. Tillsyn över fristående förskolor De allmänna bestämmelserna om förskolor i skollagen gäller för såväl kommunala som fristående förskolor, och fristående förskolor står under tillsyn av den kommun där verksamheten bedrivs. Kommunen har rätt att på plats granska verksamheten och inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. De fristående förskolorna är därtill skyldiga att, på uppmaning av kommunen, göra de sammanställningar som tillsynen kräver (26 kap. 37 §§ skollagen). Därutöver har Skolinspektionen tillsyn över hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar (26 kap. 3 § skollagen). Utskottet kan inte se annat än att de nuvarande reglerna om tillsyn över förskolor är ändamålsenligt utformade. Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Ub341 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om en översyn av taket i maxtaxan och av en årlig indexuppräkning av taket, liksom ett motionsyrkande om att se över maxtaxans utformning. I motion 2012/13:Ub296 av och (båda C) efterfrågas en översyn av nivån på det inkomstrelaterade taket för maxtaxan i barnomsorgen, liksom att effekter av en framtida årlig indexuppräkning av taket studeras. I motion 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 12 anförs att maxtaxans utformning bör ses över med målet att tydligt koppla avgiften till vistelsetiden för barnen samt att taket bör anpassas till kostnadsutvecklingen. beslutade att införa allmän förskola även för treåringar fr.o.m. (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller (8 kap. 4 § skollagen). En kommun får därutöver, enligt 8 kap. 16 § skollagen, ta ut avgifter för platser i förskola som den anordnar. Dessa måste dock vara skäliga. I 8 kap. 20 § anges att detta även gäller fristående förskolor. Maxtaxan är frivillig för en kommun att införa, och enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet har den kommun som väljer att tillämpa maxtaxa rätt till två statsbidrag, ett som ska kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks och ett för kvalitetssäkrande åtgärder. Maxtaxekonstruktionen innebär att ett tak sätts för hur höga avgifter kommunen kan ta ut för omsorgen. Avgiften är inkomstrelaterad, vilket innebär att avgiften inte får överstiga en viss procentuell andel av hushållets bruttoinkomst . När det gäller förskola m.m. lämnas statsbidrag under förutsättning att avgiften i verksamheten är högst 3, av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra respektive tredje barnet i hushållet. Avgiften får dock inte överstiga för det första barnet, för det andra barnet respektive för det tredje barnet i förskoleverksamheten. Utskottet anser således att maxtaxesystemet är ändamålsenligt utformat och med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2012/13:Ub296 (C) samt motion 2012/13:Sf201 (KD) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att vårdnadsbidraget bör avskaffas, ett motionsyrkande om att barnomsorgspengen bör omformas och ett motionsyrkande om att barnomsorgspengen bör kunna betalas ut även till föräldrar som tar hand om enbart egna barn i det egna hemmet. Jämför reservation 3 (S, V). Socialdemokraterna framhåller i sin kommittémotion 2012/13:Ub466 av m.fl. yrkande 9 att förskolan bör prioriteras genom att vårdnadsbidraget avskaffas och barnsomsorgspengen omformas. Syftet med detta är att säkerställa att skattemedel i första hand går till förskolor med hög kvalitet och utbildad personal. I motion 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 6 föreslås att barnomsorgspengen ska kunna betalas ut även till den som tar hand om enbart egna barn i det egna hemmet. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det under den föregående mandatperioden genomfördes en familjepolitisk reform bestående av ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag, en jämställdhetsbonus, en barnomsorgspeng och ett utökat pedagogiskt uppdrag i förskolan. Reformerna har syftat till att stärka mångfalden och utveckla valfriheten, så att föräldrar ges ökade möjligheter att välja den typ av verksamhet som är lämplig just för deras barn och situation. En kommun får lämna vårdnadsbidrag (högst ) till enskilda för barn som har fyllt ett men inte och är folkbokförda i kommunen. Bidraget lämnas till en vårdnadshavare som bor och är folkbokförd tillsammans med barnet. Möjligheten för kommuner att införa ett vårdnadsbidrag skapades för att föräldrar ska kunna få mer tid med sina barn och ge dem en ökad trygghet . Barnomsorgspengen utgörs av ett bidrag som följer barnet. Reformen innebär en utvidgad skyldighet för kommunerna att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Barnomsorgspengen ökar förutsättningarna för mångfald samt ger ökat utrymme för såväl familjedaghem och flerfamiljssystem som andra alternativa, pedagogiska verksamheter i ännu oprövade former. Familjepolitiken bör enligt utskottet underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv genom att förbättra möjligheterna för båda föräldrarna att delta i arbetslivet och ta hand om barnen när de är små. Familjer är olika och har olika önskemål och behov, och det är därför viktigt med valfrihet och flexibilitet. Familjepolitiken bör därför respektera de enskilda familjernas val. Syftet med såväl barnomsorgspengen som vårdnadsbidraget är att skapa förutsättningar för flexibla lösningar utifrån familjernas behov och önskemål Utskottet vill därtill, i likhet med vad socialförsäkringsutskottet uttalade, framhålla att en utgångspunkt för vårdnadsbidraget (och barnomsorgspengen) är att enskilda människor och familjer kan fatta rationella beslut utifrån sina egna förutsättningar (bet. 2012/13:SfU1 s. 119). I samband med att vårdnadsbidraget infördes framhöll regeringen vidare att vårdnadsbidraget inte står i motsatsförhållande till förskoleverksamhet, utan att det tvärtom är rimligt att föräldrar kan få möjlighet att använda sig av vårdnadsbidraget i kombination med förvärvsarbete och plats i förskoleverksamhet, i de fall man valt ett reducerat vårdnadsbidrag (prop. 2007/08:91, bet. 2007/08:SfU9, rskr 2007/08:200). Vårdnadsbidraget kan därmed utgöra ett komplement till förskoleverksamhet. Utskottet vill därutöver framhålla, så som framgår av tidigare avsnitt, att det vidtas en rad åtgärder vilka alla syftar till att säkerställa en hög kvalitet i förskolan. Utskottet kan inte se någon anledning till att ändra regelverket beträffande vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen i aktuella avseenden och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub466 (S) yrkande 9 och 2012/13:Sf201(KD) yrkande 6. Validering och kompetensutveckling av personalen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering och förskolelyft av barnskötare och ett motionsyrkande om obligatorisk kurs i hjärt- och lungräddning för förskolans personal. I motion 2012/13:Ub232 av (S) framhålls att det borde vara möjligt att genom validering och eventuell vidareutbildning ge barnskötare förskollärarkompetens. Bakgrunden till detta är att många kommuner främst vill anställa förskollärare för att på så vis höja kvaliteten på förskolor. I motion 2012/13:Ub301 av och (båda S) föreslås ytterligare ett förskolelyft för barnskötare i syfte att hela arbetslaget i förskolan ska få tillgång till de nya kunskaper som den nya läroplanen kräver. I motion 2012/13Ub302 av och (båda S) föreslås ett barnskötarlyft, med motiveringen att det är viktigt att kunna få kompetensutveckling inom det egna yrket och inte bara få utbildning för att byta yrke. I motionen 2012/13:Ub327 av (M) efterfrågas en obligatorisk kurs för personal i förskolan i hjärt- och lungräddning med inriktning på barn. Utskottet vill inledningsvis påminna om att det enligt 2 kap. 34 § skollagen främst ankommer på huvudmannen att svara för förskolepersonalens kompetensutveckling.