bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Finanspolitiken bör ha en expan- siv inriktning i närtid för att stödja återhämtningen i ekonomin. Ett budgetutrymme motsvarande bedöms av utskottet som väl avvägt. En central åtgärd för att få fler i arbete är jobbskatteavdraget som skapar förutsättningar för högre varaktig sysselsättning och som dessutom stärker hushållens ekonomi, vilket bidrar till att stödja tillväxten. Även en höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt är en viktig åtgärd som skapar förutsättningar för högre tillväxt och fler arbetade timmar. Fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden måste skapas för unga. måste möjligheterna förbättras för långtidsarbetslösa att komma i arbete. Tillgång till utbildning som håller en hög kvalitet är vik- tigt för jobben och för att värna konkurrenskraft. Insat- ser för ökad kunskap i skolan är därför centralt. För att upprätthålla och förstärka konkurrenskraft krävs ett dyna- miskt näringsliv. Hindren för att starta, driva och utveckla före- tag ska därför vara så få och låga som möjligt. En väl fungerande bostadsmarknad och infrastruktur är förutsättningar för en god ekonomisk tillväxt och fler jobb. Fördelningspolitiken bör även i fortsättningen inriktas på att stärka sysselsättningen, förbättra utbildningen och minska utanförskapet. Utskottet står vidare bakom regeringens ambitiösa miljö-, energi- och klimatar- bete där visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthus- gaser i atmosfären. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I detta kapitel behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och bud- getpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer beskrivs i avsnitt 2.1. Social- demokraternas förslag beskrivs i avsnitt 2.2, i avsnitt 2.3, i avsnitt 2.4 och i avsnitt 2.5. De förslag som behandlas i detta kapitel framgår inledningsvis i betän- kandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 1 Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2.1 Propositionens förslag till riktlinjer 2.1.1 Offentliga finanser och budgetpolitiska mål har starka offentliga finanser Den fortsatta internationella lågkonjunkturen gör att det tar innan arbetslösheten minskar påtagligt. Mot slutet av prognosperioden kommer att ha gått igenom en lågkonjunktur som varat . En så av låg efterfrågan på arbetskraft ökar riskerna för att arbets- lösheten biter sig fast på en hög nivå. Utrymmet för en ytterligare expan- siv penningpolitik är begränsat eftersom reporäntan ligger på en låg nivå. Det är enligt regeringen därför lämpligt att finanspolitiken tar ett större ansvar i detta läge, och man föreslår i propositionen åtgärder på . Det handlar bl.a. om att stödja tillväxten och varaktigt öka sysselsättningen, satsa på kunskap och stärkt konkurrenskraft, stärka välfärden och sammanhållningen samt att skydda miljön och klimatet. är ett av EU:s medlemsländer med starkast offentliga finanser. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld väntas uppgå till av BNP 2014, att jämföra med referensvärdet inom EU:s stabili- på av BNP (se tabell 2.1). Även det finansiella sparandet är bättre än referensvärdet om –av BNP. utlåning om till för förstärkning av valutareserven har medfört att bruttoskulden har ökat med 2013 och framåt. Statens nettoskuld påverkas emeller- tid inte av detta. Bruttoskulden förväntas gradvis minska ned mot . Jämfört med vårpropositionen har prognosen för det finansiella sparan- det 2014–2017 reviderats ned med 20–, motsvarande 0,5–0,av BNP, . Revideringarna förklaras i huvudsak av att statens skatteinkomster blir lägre till följd av de reformer som föreslås och aviseras i denna proposition. Även statens utgifter beräknas bli högre jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Det är framför allt utgifterna för sjukpenning och rehabilitering samt aktivitets- och sjukersättningar som successivt beräknas bli högre. Också utgifterna för konsum- tion beräknas bli högre än vad som antogs i vårpropositionen. 2013/14:FiU1 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finanser Finansiellt sparande i procent av BNP Konsoliderad bruttoskuld, procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . beräknas ett underskott i det finansiella sparandet i staten på , se tabell 2.1. En relativt kraftig minskning av utgifterna i relation till BNP 2015–2017 leder till att det finansiella sparandet i staten är i balans 2015 och sedan förstärks . Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet är negativt samtliga år med undantag . Balanseringen, som är ett sätt att genom justering av indexeringen säkerställa att pensionssyste- mets utgifter inte långsiktigt överstiger dess inkomster, förväntas vara aktiverad under hela prognosperioden. Kommunsektorns finanser bedöms vara förhållandevis stabila under pro- gnosperioden. I prognosen antas kommuner och landsting sammantaget anpassa konsumtionsutgifterna så att ett resultat motsvarande god ekono- misk hushållning uppnås . I takt med att arbetsmarknaden successivt förbättras stärks de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och lands- ting . I tabell 2.2 redovisas det finansiella sparandet och de indikatorer som används för att följa upp överskottsmålet. Eftersom överskottsmålet främst är ett framåtblickande riktmärke för finanspolitiken följs målet i första hand upp i ett framåtblickande perspektiv. En bakåtblickande analys görs dock för att se om det funnits systematiska fel i finanspolitiken som riske- rar att minska sannolikheten för att målet ska nås . Perioden –2012 (= det bakåtblickande tioårssnittet) uppgick det finansiella spa- randet till av BNP och justerat för konjunkturen till av BNP. Med hänsyn till konjunkturen tyder detta enligt reger- ingen på att det inte finns några systematiska avvikelser i finanspolitiken som kan påverka måluppfyllelsen framöver. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN De framåtblickande indikatorerna, sjuårsindikatorn och det strukturella sparandet, visar att det finansiella sparandet ligger under den målsatta nivån 2012–2015. Åren därefter stärks det finansiella sparandet gradvis så att det överstiger av BNP mot slutet av perioden. Bedömningen bygger på en oförändrad finanspolitik efter 2014. Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Utfallsdata och prognoser 2013–2017 –0,6 –1,2 –1,5 –0,4 –0,8 –0,6 –0,4 –2,7 –3,5 –3,0 –2,1 –1,0 –0,2 –3,2 –2,4 –2,0 –1,2 1 Konjunkturjusteringen görs genom att indikatorvärdet minskas med BNP-gapet multiplicerat med elasticiteten 0,55. Källor: Budgetpropositionen . Regeringen bedömer att det finns utrymme för ofinansierade permanenta reformer om 2014. Denna storlek på budgetutrymmet bidrar till att hålla uppe den samlade efterfrågan i ekonomin som förtroendet för finanspolitiken värnas. Som framgått ovan pekar de indika- torer som används för att följa upp överskottsmålet på att det finansiella sparandet ligger under den målsatta nivån men att sparan- det stärks . Att det finns ett stort förtroende för offentliga finanser ger utrymme för att 2014 bedriva en finanspolitik som stöder arbetsmarknaden. Jämfört med bedömningen i vårpropositionen är det finan- siella sparandet i de offentliga finanserna något lägre fram i tiden. Det innebär att riskerna med att använda en del av budgetutrymmet tidigare har ökat, men detta måste vägas mot risken att den höga arbetslösheten permanentas om inte finanspolitiken agerar, anser reger- ingen. Uppföljning av utgiftstaket för staten Jämfört med bedömningen i vårpropositionen bedöms nu budgeteringsmar- ginalen i förhållande till utgiftstaket bli mindre 2014–2017. Den största förändringen har skett , vilket främst förklaras av att volymerna i sjukförsäkringen beräknas bli väsentligt högre. Regeringen bedömer att budgeteringsmarginalen –2015 är 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i utgiftsutvecklingen. Emellertid finns det inget ytterligare utrymme i förhållande till säkerhets- marginalen 2014 och 20151. Tabell 2.3 Utgiftstak för staten enligt regeringen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor Utgifter för ålderspensionssystemet vid Utgiftstak för staten i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Regeringen föreslår vissa tekniska justeringar av utgiftstaken som innebär att de tidigare fastställda nivåerna bör höjas med 2 mil- jarder kronor respektive år. Dessa förändringar beskrivs mer ingående i avsnitt 3.1. föreslår regeringen att utgiftstaket fastställs till 1 167 miljar- der kronor. Förslaget innebär att nivån på taket ökar med i förhållande till 2015. gör regeringen bedömningen att utgiftstaket bör uppgå till , vilket innebär en ökning med jämfört med . Förslaget till nivå och bedömningen av nivån överensstämmer med bedömningen av dessa år ekonomiska vårproposition, exklusive sådana budgetfö- rändringar som motiverar tekniska justeringar. Regeringen anser att budge- teringsmarginalen behöver vara något större än den säkerhetsmar- ginal som ges av riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek, detta eftersom nedåtrisken i den makroekonomiska utvecklingen motiverar att det bör finnas en möjlighet att vid behov vidta kraftfulla åtgärder på budgetens utgiftssida för att stötta sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. En viktig funktion för utgiftstaket är att ge förutsättningar att uppnå över- skottsmålet. Utrymmet för reformer på utgiftssidan och 2017 begrän- sas primärt av överskottsmålet. Förslaget till utgiftstakets nivå 2016 och bedömningen av nivån medför att utgiftstaket i procent av BNP minskar . Den offentliga sektorns skatteinkoms- ter utvecklas över tiden i ungefär samma takt som BNP, förutsatt att det 1 Enligt regeringens riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta storlek bör säkerhets- marginalen uppgå till av de takbegränsade utgifterna innevarande år t (2013), år t+1 (2014) och år t+2 (2015). Den nödvän- diga bufferten för år t+3 (2016) och för t+4 (2017) bedöms behöva vara av de takbegränsade utgifterna. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN inte beslutas om skatteförändringar. Nivåerna på utgiftstaket och 2017 ger därmed stöd för en förstärkning av de offentliga finanserna . De takbegränsade utgifterna omräknade till fasta priser ökar måttligt under prognosåren i frånvaro av nya beslut om reformer. Ökningen är hän- förlig till pensionssystemet, medan däremot statens utgifter faller i fasta priser. Det betyder att statens samlade storlek minskar . Statens budgetsaldo och statsskulden väntas budgetsaldot uppvisa ett underskott på 45 miljarder kro- nor. Budgetsaldot förstärks dock gradvis under hela prognosperioden, och 2017 beräknas överskottet uppgå till . Budgetsaldot och statsskulden framgår av tabell 2.4. Som andel av BNP minskar statsskul- den från av BNP 2017. Tabell 2.4 Statsbudgetens saldo och statsskulden enligt regeringen Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) därav inkomster av försåld egendom Statsskuld i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Statsbudgetens totala inkomster beräknas öka från ca 2014 till ca 2017, se tabell 2.4. Huvuddelen av stats- budgetens totala inkomster utgörs av skatteinkomster. Under posten Inkoms- ter av försåld egendom redovisas försäljningar av aktier i statligt ägda bolag. –2017 antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Av tabell 2.4 framgår också att statsbudgetens totala utgifter beräknas öka från ca 2014 till ca 2017. De totala utgifterna påverkas av redan tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer samt av regeringens makroekonomiska förut- sättningar, volymantaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslagen. De reformer på utgiftssi- dan som föreslås i denna proposition inom bl.a. områdena utbildning och forskning, arbetsmarknad samt kommunsektorn ökar de takbegränsade utgif- terna med 2014 jämfört med . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN tillfälliga satsningar, vilket innebär att utgifterna till följd av reformer mins- kar jämfört med . ökar utgifterna till följd av reformer med ca . ökar utgifterna för statsskuldsräntor från ca 16 till ca till följd av bl.a. en något ökande statsskuld och högre kursförluster vid lånebyten. Bortsett från tillfälliga effekter påverkas ränteutgifterna –2017 huvudsakligen av två sinsemellan motverkande faktorer: låga men stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. Tabell 2.5 Statsbudgetens inkomster enligt regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) 1 Avser skatt på import, restförda och övriga skatter samt avgående poster (skatter till EU). Källa: Budgetpropositionen . Regeringens prognos över statsbudgetens inkomster fördelade på olika inkomsttyper framgår av tabell 2.5. De totala skatteintäkterna bedöms öka i relativt måttlig takt 2013 och 2014 till följd av att den svenska ekonomin fortsätter växa i en ganska återhållsam takt. som BNP-tillväxten successivt tilltar beräknas skatteintäkterna öka med 2015– 2017. Samtliga skattebaser – skatt på arbete, kapital och konsumtion – vän- tas bidra till ökningen. är det utvecklingen på arbetsmark- naden som är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas. Om man bara ser till effekterna av reformer beräknas de skatteändringar regeringen före- slår i denna proposition sammantaget medföra att skatteintäkterna minskar med ca 2014–2017. I förhållande till vårpropositionen har prognosen för de totala skattein- täkterna 2014–2017 reviderats ned 6–. Det är främst prognosen för skatt på arbete som har reviderats ned med 13–, vilket förklaras av de skatteändringar som reger- ingen föreslår i denna proposition. Å andra sidan har prognosen för skatt på kapital reviderats upp 8–i förhållande till prognosen i vårpropositionen, bl.a. beroende på en ny bedömning av utveck- lingen av bolagsskatteintäkterna. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2.1.2 Inriktningen av den ekonomiska politiken Regeringen anser att det även i fortsättningen är angeläget med utbudssti- mulerande åtgärder för att få fler att delta på arbetsmarknaden och öka sitt arbetsutbud. Detta kombineras med åtgärder som stimulerar efterfrågan på arbetskraft som står långt ifrån arbetsmarknaden och som har svårt att hitta arbete till rådande lönestruktur. Sammantaget föreslår regeringen refor- mer motsvarande 2014 för att stödja tillväxten i ekonomin och för att varaktigt öka sysselsättningen. Jobbskatteavdraget förstärks i ytterligare ett steg, och den nedre skikt- gränsen för statlig inkomstskatt höjs. Ett ytterligare steg i jobbskatteavdra- get beräknas leda till att antalet sysselsatta ökar med ca 13 000. Den höjda skiktgränsen beräknas leda till en ökning av antalet arbetade timmar. Omräknat bedöms det motsvara ca 4 000 helårsarbetskrafter. De båda förslagen beräknas sammantaget minska den offentliga sektorns inkomster med 2014. Vidare föreslås att skatten för pensionärer sänks, vilket beräknas minska den offentliga sektorns inkoms- ter med 2014. Regeringens ambition att förbättra välfärden för dem som fyllt motiverar enligt regeringen en höjning av det förhöjda grundavdraget för äldre. Skattesänkningen bidrar också till att stödja tillväxten och sysselsättningen genom en ökad efterfrågan. Den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten föreslås avskaffas. Enligt regeringen ökar förslaget de disponibla inkomsterna, vil- ket väntas bidra till en högre konsumtion och en snabbare tillväxt. Försla- get medför att ca 2,2 miljoner av totalt 3,4 miljoner sysselsatta får en sänkning av avgiften med totalt ca 2014. Ungdomsarbetslösheten är enligt regeringen en av våra största samhälls- utmaningar. Många unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden, och arbetslösheten inom gruppen fortsätter att vara hög. Det är därför viktigt att skapa nya och bredare vägar till jobb för unga. Avgörande steg för att uppnå detta har enligt regeringen tagits inom ramen för de s.k. trepartssam- talen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Genom s.k. yrkesin- troduktionsavtal ska övergången från skola till arbetsliv underlättas. För att stimulera arbetsgivare att anställa föreslås att dessa får ett ekonomiskt stöd i form av en lönesubvention. När systemet väl är etablerat uppskattas det kunna omfatta upp emot 30 000 anställda . Regeringen föreslår även åtgärder för att stärka de gymnasiala lärlings- och yrkesprogrammen, bl.a. höjs det s.k. anordnarbidraget och kostnadsersättningen till lärlingar. I syfte att ytterligare öka efterfrågan på unga på arbetsmarknaden före- slås en mer riktad nedsättning av socialavgifterna. Utöver stöd för yrkesintroduktion och en ny utformning av socialavgifts- sänkningen är det enligt regeringen viktigt att också särskilt stärka jobb- chanserna för unga som står längst från arbetsmarknaden. Enligt regeringen spelar arbetsmarknadspolitiken här en viktig roll för att rusta 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN unga arbetslösa till jobb eller utbildning. Regeringen vill ge ungdomar ett mer individuellt anpassat stöd och avsätter medel för att öka antalet arbets- förmedlare. För att skapa ytterligare förbättrade förutsättningar för långtidsarbetslösa att komma i arbete föreslår regeringen förändringar inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Bland annat föreslås att möjligheten till arbets- marknadsutbildning permanentas och att det tillfälliga särskilda anställnings- stödet permanentas. Sammantaget föreslås reformer för nya och bredare vägar in på arbets- marknaden för unga och förbättrade förutsättningar för långtidsarbetslösa på ca 2014. Att skapa sysselsättning i utsatta områden är enligt regeringen av stor vikt för att förbättra de utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden och för långsiktig tillväxt och sammanhållning. Regeringen föreslår därför en utveckling av etableringsprocessen, framflyttad etableringsplan, utökad undervisningstid i svenska och ytterligare platser till kompletterande utbild- ning. Vidare aviseras att ett system med s.k. nystartszoner ska införas. Nystartszoner är ett verktyg för att minska utanförskapet i de områden där flest personer saknar sysselsättning, har låg utbildning och får långvarigt försörjningsstöd. Förslaget innebär att företag inom vissa zoner som uppfyl- ler vissa villkor får göra avdrag vid beräkning av socialavgifterna. En väl fungerande arbetsmarknad präglas av en god förmåga till omställ- ning vid strukturomvandling och ekonomiska kriser. Mot den bakgrunden aviserar regeringen att det införs ett statligt subventionerat system för till- fälligt stöd vid korttidsarbete. Stödet syftar till att i synnerligen djupa lågkonjunkturer bevara arbetstillfällen vid företag som möter en avvikande efterfrågan genom att anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Reger- ingen vill också förstärka omställningsförmågan på arbetsmarknaden och föreslår bl.a. att det införs en möjlighet att få studiemedel även för utbild- ningar som inte omfattas av statsbidrag. Kunskap och stärkt konkurrenskraft är en liten öppen ekonomi där handel och andra former av utbyte med omvärlden är avgörande för välfärdsutvecklingen. När omvärlden för- ändras är det nödvändigt att strukturen för svensk produktion anpassas. För en fortsatt god anpassningsförmåga krävs enligt regeringen ett utbild- ningssystem som säkerställer tillgången på välutbildad arbetskraft, högkva- litativ forskning och innovation samt väl fungerande transportsystem och arbetsmarknad. Bra villkor för företagande och entreprenörskap är vidare avgörande för att företag ska investera i . En väl fungerande bostads- marknad och goda pendlingsmöjligheter ökar arbetskraftens rörlighet och underlättar därmed anpassningen till följd av strukturomvandlingen. Sam- mantaget föreslår regeringen reformer motsvarande ca 2014 för ökade kunskaper i skolan och en förstärkt konkurrenskraft. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Det svenska utbildningssystemet bedöms i många avseenden fungera bra. Internationella jämförelser visar dock att svenska elevers kunskaps- nivå har sjunkit . Det finns enligt regeringen flera utma- ningar inom utbildningssystemet. Såväl svensk som internationell forsk- ning visar på att läraren och lärarens agerande i klassrummet är en av de viktigaste faktorerna för elevernas kunskapsutveckling. För att säkra rekry- teringen till läraryrket föreslår regeringen bl.a. ytterligare medel till fler karriärtjänster för lärare och ökade medel för kompetensutveckling för lärare i svenska. Regeringen anser vidare att studieresultaten i matematik behöver förbättras och föreslår att undervisningstiden utökas. Regeringen anser även att ett statsbidrag bör införas för undervisning under skollov för de elever som riskerar att inte klara kunskapskraven. För att upprätthålla och förstärka konkurrenskraft krävs ett dyna- miskt näringsliv i hela landet. Hindren för att starta, driva och utveckla företag ska därför vara så få och låga som möjligt. Enligt regeringen är kontinuerliga satsningar på forskning och innovation en viktig faktor för att företagen ska behålla sin konkurrenskraft och ha goda förutsättningar att möta framtidens utmaningar. För att ge framför allt mindre företag för- bättrade möjligheter att bedriva forskning och utveckling föreslår reger- ingen att arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling sätts ned . Företag och deras ägare ska vidare ha goda skattemässiga villkor, och skatter ska tas ut på ett effektivt och rättvisst sätt. För att bl.a. förstärka incitamenten för delägare i mindre företag att anställa föreslås en förändring i de s.k. 3:12-reglerna. Reger- ingen aviserar även förbättrade villkor för enskilda näringsidkare genom att ytterligare sänka egenavgiften. Vidare bereds inom utformningen av det nya landsbygdsprogrammet för perioden –2020, inom ramen för svensk medfinansiering för genomförande av EU:s sam- manhållningspolitik. Programmet syftar till att främja miljö, jobb och tillväxt på den svenska landsbygden. En väl fungerande bostadsmarknad och infrastruktur är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt. Enligt regeringen är detta en särskild utmaning i storstadsområdena. Mot den bakgrunden fortsätter regeringen arbetet med att förenkla regelverket för nyproduktion av hyresrätter. En särskild utre- dare har lämnat förslag på hur vissa hinder för nyproduktion av hyresrätter kan tas bort. Förslaget bereds inom . Vidare överväger regeringen vilka åtgärder som behöver vidtas för att förslag ska kunna genomföras. En svag förankring på arbetsmarknaden är enligt regeringen den enskilt viktigaste förklaringen till att en del hushåll har en låg ekonomisk stan- dard eller är ekonomiskt utsatta. Kärnan i regeringens fördelningspolitiska strategi är därför fortsatt ökad sysselsättning, bättre utbildning och minskat utanförskap. Genom riktade åtgärder ska den ekonomiska utsattheten mins- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN För familjer och barn föreslås bl.a. höjningar av bostadsbidrag och att en fritidspeng införs. För pensionärer höjs bostadsbidrag. Förslagen beräk- nas försvaga den offentliga sektorns finanser med ca 2014. Målet för hälso- och sjukvården samt omsorgen är att alla, oavsett inkomst och bakgrund, ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård samt omsorg av god kvalitet. Äldre personer ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och i sin vardag. har en rad satsningar gjorts för att nå dessa mål.