bet · H001FiU23 · 2013-04-03 00:00:00 — Utmärkande för flera av de europeiska stater som kommit i ekonomisk kris har, utöver svag reglering av finansiella institutioner, varit bristfälliga skattesystem och ännu sämre skatteuppbörd, anser motionären. I kommittémotion 2012/13:U214 av m.fl. (V) framhålls att världens rikaste länder har ett betydligt större inflytande i IMF jämfört med utvecklingsländerna. Enligt motionärerna är institutioner som IMF inte uppbyggda utifrån ett demokratiskt perspektiv, dvs. ett land en röst. Det arbete som har pågått för att reformera röstfördelningen handlar primärt om att kompensera växande tillväxtekonomier och i mindre utsträckning om att göra röstfördelningen mer demokratisk. bör därför enligt motionärerna verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen för att öka utvecklingsländernas inflytande (yrkande 1). Inte heller fördelningen av platserna i bygger på att varje land har en likvärdig röststyrka. Enligt motionärerna bör därför agera för att utvecklingsländernas inflytande inte bara ökar i röststyrka utan även vad gäller antalet representanter i (yrkande 3). Enligt motionärerna uppfattar många mycket av det som händer i som ett stort hemlighetsmakeri. För att insynen i de beslut som tas ska kunna öka anser motionärerna att bör ställa krav på att protokoll offentliggörs på ett sätt som gör det möjligt för allmänhet, parlament, media och organisationer att ta del av diskussioner, förslag och omröstningar (yrkande 5). Motionärerna framhåller vidare att sedan IMF bildades har traditionen varit att det alltid är en europé som är ordförande i , oberoende av om det finns någon från den övriga världen som är mer kompetent. Enligt motionärerna är detta ett oacceptabelt system. bör verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att valet av lämplig person utgår från kompetens och inte landstillhörighet (yrkande 7). Enligt motionärerna är det vidare av intresse för medborgarna i att få veta hur vår representant i IMF agerar och vilka resultat man uppnår. I andra länder avlägger länderrepresentanterna årliga rapporter. En ordning som vi inte har i . Motionärerna anser därför att bör undersöka hur man kan öka insynen och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den politiska linjen (yrkande 9). För att ytterligare öka insynen för allmänheten och ideella organisationer anser motionärerna att regeringen bör anordna offentliga möten, där regeringen ges möjlighet att redovisa och tydliggöra sin tänkta politiska linje inför årsmötena i IMF (yrkande 11). Motionärerna anser vidare att den redogörelse som regeringen lämnar i en skrivelse över verksamheten i IMF bör göras årlig (yrkande 13). Enligt motionärerna förbättras därmed transparensen i arbete i IMF som möjligheter till ansvarsutkrävande ökar. Vad gäller länders möjlighet att få lån så har IMF och utvecklat långtgående och ibland detaljerade krav när det gäller vilken ekonomisk politik som låntagarna ska föra. Motionärernas utgångspunkt är att varje land måste ha rätten att på sina egna villkor utforma sin ekonomiska politik. bör därför enligt motionärerna verka i IMF och för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka möjligheterna för låntagare att själva utforma sin ekonomiska politik (yrkande 15). Vidare anförs i motionen hur den ekonomiska krisen i euroområdet har föranlett diverse nödlån och krisprogram för en rad länder. Ekonomiska kriser möts inte genom ensidiga nedskärningar eller genom att löntagares rättigheter pressas tillbaka utan genom ökade investeringar och regleringar av de finansiella marknaderna. Enligt motionärerna behöver vidare större social hänsyn tas och större fokus läggas vid jämställdhet mellan kvinnor och män i IMF:s program. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Vidare anser motionärerna att länders skuldnedskrivningar ska bekostas av fordringsägare, inte skattebetalare (yrkande 16). I motionen framhålls vidare att det är viktigt att IMF och aktivt bidrar för att förverkliga FN:s millenniemål. bör därför enligt motionärerna agera i IMF och för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte får försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen (yrkande 17). har tidigare behandlat liknande förslag som de som framförs i motionerna 2012/13:Fi288 och 2012/13:U214, senast i finansutskottets yttrande till utrikesutskottet i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om verksamheten i IMF och m.m. (2012/13:FiU1y). Som finansutskottet underströk i samband med behandlingen av skrivelsen är det viktigt att får god information och möjlighet till inflytande över agerande i de internationella finansiella institutionerna. Skrivelsen ger en möjlighet att bl.a. följa institutionernas verksamhet, resultat, styrning och organisation. Det är också viktigt att aktivt använder sitt politiska och ekonomiska inflytande i bl.a. IMF. har godkänt förändringar av stadgarna för IMF och som bl.a. syftar till att öka låg- och medelinkomstländernas inflytande (bet. 2009/10:FiU16). I samband med det beslutet genomfördes även förändringar av styrelsens sammansättning som ytterligare förväntas öka låg- och medelinkomstländernas inflytande i IMF. Som finansutskottet uttalade i samband med behandlingen av ärendet var de förändringar som föreslogs viktiga steg i arbetet med att stärka tillväxt- och utvecklingsländernas representation och inflytande i bl.a. IMF. Regeringen skrivelse om IMF och lämnas till . När det gäller förslaget om att skrivelsen bör göras årlig vill utskottet påminna om att information om verksamheten i IMF också lämnas på andra sätt än genom skrivelsen, bl.a. i de årliga budgetpropositionerna och i skrivelser om biståndets resultat. Dessutom lämnar regeringen också muntlig information till utrikes- och finansutskotten inför de årliga vår- och höstmötena. Vad gäller IMF:s lånevillkor har, som finansutskottet tidigare framhållit, IMF reformerat sitt låneramverk och betonar nu i betydligt högre grad än tidigare vikten av att skydda sociala kostnader och andra viktiga utgifter vid t.ex. budgetnedskärningar. Det pågår också ett löpande och omfattande arbete inom IMF med att utvärdera den s.k. konditionaliteten och utformningen av låneprogrammen. De finansiella institutionernas verksamhet måste kontinuerligt ses över och förbättras och det är viktigt att det finns övervakning av och krav på ekonomiska reformer i länder som får lån. Genom tydliga lånevillkor får de berörda länderna incitament att komma till rätta med de problem som har lett till att de tvingats söka finansiellt stöd. Villkoren är också ett sätt för IMF att se till att pengarna betalas tillbaka så att de sedan kan lånas ut vidare till andra länder. vill, liksom tidigare, understryka vikten av att institutionerna vid utlåning ställer krav på demokrati och mänskliga rättigheter. När det gäller frågor om styrning i de internationella institutionerna anser finansutskottet att det är viktigt att tillsättningen av institutionernas ledningar sker i öppna och meritbaserade processer som är öppna för sökande från alla länder. har tidigare välkomnat det ökade inslaget av mer öppna och meritbaserade processer i de senaste tillsättningarna dels av chef, dels av vice cheferna i utvecklingsbank (CEB). har också ställt sig bakom regeringens arbete med mer transparenta regler och processer vid beslut om medlemsländernas inflytande i IMF. Större transparens i de internationella institutionerna är viktigt för en effektiv global styrning. vill slutligen framhålla vikten av att skapa opinion mot dåliga arbetsförhållanden i hela världen. Betydelsefullt i det sammanhanget är inte minst det arbete som regeringen bedriver inom bl.a. EU och Internationella arbetsorganisationen () för att stärka mötes-, yttrande- och föreningsfriheten, inklusive rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar. Mot bakgrund av det arbete som har genomförts och det som pågår på de områden som motionärerna tar upp avstyrks de här aktuella motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Verksamheten i IMF, punkt 3 (MP, V) av Per (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2012/13:U214 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13 och 1517 samt 2012/13:Fi288 av och (båda S). har utvecklingsländerna ett begränsat inflytande i IMF. Även om förändringar har skett kring röstfördelningen inom IMF har bl.a. stärkt sitt inflytande är det fortfarande som dominerar och har procentuellt sett flest röster. Vi anser att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i IMF:s högsta beslutande organ, guvernörsstyrelsen, för att öka utvecklingsländernas inflytande. I guvernörsstyrelsen har varje medlemsland en representant. företräds av riksbankschefen. Styrelsen samlas en gång om året till . Guvernörsstyrelsen har delegerat beslutanderätten i nästan alla frågor till exekutivstyrelsen, där fördelningen av platser inte bygger på att varje land har en likvärdig röststyrka. Detta är inte rimligt ur demokratisk synpunkt. Därför bör agera för att utvecklingsländernas inflytande inte bara ökar i röststyrka utan även vad gäller antalet representanter i . bör också ställa krav på att IMF:s protokoll offentliggörs på ett sätt som gör det möjligt för allmänhet, parlament, media och organisationer att ta del av diskussioner, förslag och omröstningar. Sedan bildandet av IMF har traditionen varit att det alltid är en europé som är ordförande, oberoende av om det finns någon från den övriga världen som är mer kompetent. bör i IMF verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att val av lämplig person utgår från kompetens och inte landtillhörighet. Regeringen bör även undersöka hur man kan öka insynen och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen. De utskottsutfrågningar som anordnas i inför vår- och höstmötena i IMF och är inte offentliga, vilket minskar insynen för allmänheten. Regeringen bör därför också anordna offentliga möten, där regeringen redovisar och tydliggör regeringens tänkta politiska linje inför årsmötena. Skrivelsen där regeringen redogör för verksamheten i IMF, och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna bör dessutom göras årlig för att förbättra transparensen i arbete i institutionerna och öka möjligheter till ansvarsutkrävande. IMF ställer, liksom alla banker, upp villkor för att ett land ska beviljas lån eller för att gamla lån ska avskrivas. Det är i sig inget anmärkningsvärt att sätta upp villkor, t.ex. när det gäller transparens, revision och insatser mot korruption. Det skulle självklart också vara önskvärt att IMF:s arbete tydligare kopplades till krav på respekt för de mänskliga rättigheterna. IMF har dock utvecklat mycket långtgående krav när det gäller vilken form av ekonomisk politik som låntagarna ska föra. Vi anser att varje land måste ha rätten att på sina egna villkor kunna utforma sin ekonomiska politik. bör därför i IMF verka för en reformering av institutionens makroekonomiska krav för att öka möjligheterna för låntagare att själva utforma sin ekonomiska politik. Vidare bör IMF:s lånevillkor ändras i grunden. Ekonomiska kriser möts inte genom ensidiga nedskärningar och genom att löntagarnas rättigheter får stå tillbaka. Det finns stora behov av att öka fokus på investeringar, inte minst inom området klimatomställning, och regleringar av de finansiella marknaderna för att möta krisen. I IMF:s program behöver betydligt större sociala hänsyn tas och större fokus läggas vid jämställdhet mellan män och kvinnor. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Länders skuldnedskrivningar ska bekostas av fordringsägarna, inte skattebetalarna. Millenniedeklarationen slår fast att global utveckling kräver en helhetssyn insatser för fattigdomsbekämpning, utbildning, hälsa, fred, säkerhet, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati hör ihop. Om ökad tillväxt ska kunna bidra till att millenniemålen uppfylls förutsätter det en politik som innebär att tillväxten omsätts i investeringar i välfärd och arbeten utan att klimatet hotas. Vid ett flertal tillfällen har IMF ställt krav som direkt motverkat genomförandet av millenniemålen. bör i IMF agera för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte ska försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen. Vad som här anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2012/13:RB1 Framställning 2012/13:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . Framställning 2012/13:RB2 Framställning 2012/13:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2012: fastställer förslaget till disposition av vinst för . Redogörelse /13:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning . Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi208 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet förbereda ett möjligt införande av en nordisk valuta. 2012/13:Fi211 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett ökat ekonomiskt samarbete och en gemensam valuta för de nordiska länderna. 2012/13:Fi288 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskt deltagande i nya nödlån till främmande stater eller andra institutioner ska villkoras mot krav på bärkraftiga och rättvisa skattesystem samt fungerande system för skatteuppbörd. 2012/13:U214 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en fortsatt revidering av röstfördelningen i () för att öka utvecklingsländernas inflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att utvecklingsländernas inflytande ska öka i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ställa krav på att IMF:s protokoll offentliggörs på ett sätt som gör det möjligt för allmänhet, parlament, medier och organisationer att ta del av diskussioner, förslag och omröstningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör verka för att valet av ordförande ska föregås av en öppen nomineringsprocess och att valet av lämplig person ska utgå från kompetens och ej landstillhörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka hur man kan öka insynen i och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF agerar och vilka resultat man uppnår utifrån den förda politiska linjen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förbättra dialogen och förståelsen mellan olika parter genom att anordna offentliga möten, där regeringen får möjlighet att redovisa och tydliggöra regeringens tänkta politiska linje inför årsmötena i IMF. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skrivelsen om verksamheten i IMF ska utkomma en gång . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i IMF och bör verka för en reformering av institutionernas makroekonomiska krav för att öka möjligheterna för låntagare att själva utforma sin ekonomiska politik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om IMF:s agerande under den ekonomiska krisen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i IMF och bör agera för att utformandet av lån och ekonomiskt stöd inte får försvåra möjligheterna att uppfylla millenniemålen. Fordringar i utl. valuta på hemmahörande utanför Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utl. valuta till hemmahörande i Skulder i utl. valuta till hemmahörande utanför Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Nettoresultat av finansiella transaktioner Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Öppen utfrågning om penningpolitiken (M) ordförande Per Åsling (C) Edip Noyan (M) Ordförande : Jag hälsar er välkomna till denna öppna utfrågning om penningpolitiken i regi av finansutskott. Sammanträdet är nu öppnat. Det är dags för säsongens första utfrågning. Uppgiften med det är från utskottets sida att utvärdera hur på uppdrag självständigt bedriver penningpolitiken. Det gör vi i samlad form en gång , men också löpande genom utfrågningar. Vi har tre sådana utfrågningar . Från och med gör vi efter diskussion i utskottet så att vi utöver riksbankschefen, som är huvudnumret för dagen, också ger tillfälle till en av direktionens övriga ledamöter att ge eventuella kompletterande synpunkter. För att hitta en princip för detta som inte värderar åt något håll har vi valt att göra detta i bokstavsordning. Vi börjar med vice riksbankschef . Syftet med dessa utfrågningar är transparens och förståelse för hur fattar sina beslut. Det går till så att riksbankschefen som vanligt inleder . Vice riksbankschefen får tillfälle till kompletterande synpunkter på . Sedan går ordet till de deltagande ledamöterna med partierna i storleksordning för frågor och kommentarer med mera. Vi avslutar denna utfrågning än vanligt. sitter vi och talar om räntan. måste vi sluta på grund av öppnande. Med det säger jag välkommen och varsågod till er båda och särskilt till riksbankschefen. Riksbankschef : Tack för det. Låt mig börja med att tala om svensk penningpolitik. Jag tänkte göra det med utgångspunkt i inte enbart det senaste räntebeslutet utan också i att ge ett lite längre perspektiv på penningpolitiken för att sätta det i ett något större sammanhang än bara vad som ligger i närtid. Om man tar ett lite längre tidsperspektiv kan man konstatera att och svensk ekonomi har klarat sig väl genom den finans- och skuldkris som vi nu har genomlevt och som dessvärre pågår fortfarande i ett antal länder. Under denna resa, och ska vi tillbaka till början och mitten av 90-talet, har penningpolitiken utformats med inflationsmålet som huvudinriktning. och givet den allmänna konjunkturutvecklingen inte minst i vår omvärld motverkar en sänkt ränta låg inflation och ger ett stöd åt konjunkturen. har som sagt klarat sig väl i en turbulent omvärld. Det finns en rad olika skäl till det. Det är viktigt att påpeka att det ingalunda enbart på något sätt är fråga om bara penningpolitik. Det är naturligtvis väldigt mycket annat som har med detta att göra. Ett sätt att beskriva det är att titta på den allmänna ekonomiska utvecklingen, mätt som bnp, på olika håll i världen, i , euroområdet och . Den röda kurvan visar det som händer i en liten, öppen exportberoende ekonomi som den svenska. Händer det stora saker positivt eller negativt i omvärlden påverkas vi kraftigt av det. Det ser man också här i form av ett stort fall i bnp. Å andra sidan ser vi också här, om man jämför med och euroområdet, att vi har tagit igen det mycket effektivt jämfört med de stora ekonomierna som finns med här. Det innebär bland annat att å ena sidan föll bnp kraftigt , mest , men å andra sidan fick vi en väldigt snabb tillväxt efter det. Det var faktiskt den snabbaste tillväxten , eller någonting sådant. När man ställs inför så stora svängningar i den ekonomiska utvecklingen är det heller inte helt lätt att bedöma vart världsekonomin eller ekonomi är på väg. Det är en frågeställning som vi har brottats med. Dessvärre är det så att oberoende av var skuldsättningen kommer ifrån, om det är staten, hushållen eller företagssektorn spelar inte så förfärligt stor roll, blir det när det faller isär en skuldkris av det. Det kommer normalt sett att påverka statsfinanserna. Det är karakteristiskt för det som sker i . Den mest extrema är den grekiska kurvan som ligger högst. Sedan har ett antal länder att slita med sina statsskulder. Något förenklat kan man säga att de har ett förlopp som påminner om det vi hade att kämpa med . På ett eller annat sätt ska detta över tiden rättas till. Det som är ganska unikt om man tittar på den här bilden är den röda kurvan som visar utvecklingen i . Här har statsskulden stadigt krympt och kommer att fortsätta att göra så. Det är en väldig styrka för svensk ekonomi att vi har haft det på det sättet . Om man tittar på de förbättringar som vi har i har vi haft en stark produktivitetstillväxt. Det är sannolikt en starkare produktivitetstillväxt än många förväntat sig. Det är inte minst en konsekvens av olika typer av reformer i den svenska ekonomin under ett ganska stort antal år. Ytterligare hade vi en ingående diskussion tidigare om finans- och penningpolitikens utformning, vilket ledde till de stabila statsfinanserna som jag har visat alldeles . Sedan har vi fått en låg och betydligt stabilare inflation . Det gynnar också den allmänna ekonomiska utvecklingen. ekonomi står sig väl om man jämför med andra länder. Därmed är inte sagt att det inte alltid kan bli bättre. Men i det stora hela ser det bra ut. Det kan man visa på följande sätt. Om vi tittar på tillväxten 2010 och 2011, som finns här att titta på för euroområdet, är tillväxten låg eftersom de sliter med sina interna problem. har också en med amerikanska mått mätt förhållandevis låg tillväxt men ändå numera tillväxt när man efter fem håller på att ta sig ur sin fastighetskris. ser bra ut i det här avseendet. Vi har här, 2010 och 2011, med mycket höga tillväxttal. Vi ligger någonstans mellan de stora gamla ekonomierna och de snabbväxande ekonomierna, här åskådliggjorda av , , och . Om man tittar på världstillväxten ser det också någorlunda likadant ut. Vi har också stora bytesbalansöverskott, vilket vi vid det här laget har haft . I den meningen är ganska annorlunda. Om man tittar på och är det rätt liknande karakteristika när det gäller detta. Det som är glädjande i det här sammanhanget är också staplarna längst till höger. De baltiska länderna drogs med väldigt tidigt i processen. har ett betydande bytesbalansöverskott, och och har ganska små bytesbalansunderskott. Det är också en signal som visar att det går att rätta till de bekymmer som man råkar ut för även om det tar ett tag. Svensk arbetsmarknad har varit förhållandevis motståndskraftig. Om vi tittar på den röda kurvan här har i och för sig arbetslösheten stigit, och sedan har den gradvis sjunkit. Men den har inte rört sig lika mycket som i vare sig euroområdet eller . Till en del har det också att göra med den allmänna utvecklingen i den svenska ekonomin eftersom vi inte har haft samma tryck och samma behov av betydande strukturomvandling som man har både i och inom arbetsmarknaden på olika håll i . Det gäller inte minst i södra där man har stora problem. Vi har haft långa kreditförluster i svenska banker. Det har stor betydelse när det gäller den allmänna stabiliteten. Det påverkar naturligtvis också möjligheterna att utöva penningpolitik, om jag uttrycker mig på det sättet, eftersom 90-talet inte har upprepats i , och det ska vi vara glada för. Intjäningsförmågan i svenska banker är god.