bet · H001SkU17 · 2013-03-12 00:00:00 — Utskottet anser inte att ska ta något initiativ i frågan om skattevillkoren för arrendatorer utan avvakta resultatet av det pågående utredningsarbetet. Motionen avstyrks därmed. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2012/13:Sk303 av och (båda C), 2012/13:Sk311 av (M), 2012/13:Sk342 av (M), 2012/13:Sk350 av Finn m.fl. (M), 2012/13:Sk375 av och (båda C), 2012/13:Sk427 av m.fl. (MP), 2012/13:Sk432 av i (M) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:N211 av (M) yrkande 3. Investeringar i näringslivet bestäms till mycket stor del på den globala marknaden. Var ett företag bestämmer sig för att utveckla befintlig eller förlägga ny produktion och därmed nya investeringar påverkas på lång sikt till en inte obetydlig del av beskattningen av de vinster som investeringarna genererar. Den viktigaste skatten i detta perspektiv är bolagsskatten. har EU:s medlemsländer sänkt bolagsskatten kraftigt. Detta har medför att tidigare gynnsamma position försvunnit, och att i stället hade en bolagsskatt som låg över EU-snittet på . Bolagsskattesatsen har betydelse för multinationella företags investerings- och lokaliseringsbeslut och för var företagen väljer att redovisa och beskatta vinst. Skattenivåns relation till övriga och har därmed betydelse för produktionen och sysselsättningen i . behöver inte ha lägsta bolagsskatt men den tidigare nivån kunde anses skadlig för industrins konkurrenskraft. Jag anser att en sänkning till hade varit tillräcklig och tillstyrker därmed motion 2012/13:N400. I övrigt avstyrks motionerna i detta avsnitt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk411 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sk223 av (KD), 2012/13:Sk263 av (M) yrkande 1, 2012/13:Sk332 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sk387 av och (båda KD). Reglerna för beskattning av ägare av fåmansföretag, ofta familjeföretag, kallas ofta för 3:12-reglerna. Reglerna kom till i och med skattereform med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från en arbetsinsats i ett eget aktiebolag. Efter många års diskussioner och utredande reformerades 3:12-reglerna 2006 i syfte att stimulera företagande och sysselsättning. Ett annat syfte var att förenkla reglerna för mindre bolag. Den huvudsakliga motiveringen till reformeringen var att öka ersättningen för risktagande och att främja entreprenörskap och sysselsättning i bolag som ägs av ett fåtal personer. har medverkat till att 3:12-reglerna har reformerats. ifrågasätter vi dock alltmer hur de används för att slippa undan skatt. Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi () publicerade rapporten in An empirical evaluation of the 3:12 rules. I rapporten dras slutsatsen att inkomstomvandling är ett slöseri. Beskattningen är ineffektiv i den meningen att företagen och hushållen anpassar sitt beteende till skattereglerna. Det konstateras också att att det främst är höginkomsttagare som utför inkomstomvandlingen i enlighet med 3:12-reglerna vilket ökar inkomstskillnaderna efter skatt. Vidare utgör de ackumulerade outnyttjade gränsbeloppen i fåmansföretag en stor framtida potentiell förlust av skatteintäkter. Om man vill minska inkomstomvandlingen enligt 3:12-reglerna bör gränsbeloppet vara mindre generöst eller så bör möjligheten att överföra outnyttjade gränsbelopp tas bort eller åtminstone begränsas. Även en revidering av kontrollstrategier bör övervägas. Jag anser att det finns avsevärda problem med dagens lagstiftning. En grundlig utvärdering av 3:12-reglerna bör därför göras. En annan viktig fråga är hur beskattning av carried interest ska ske i . Carried interest avser en modell där delägare som får en utdelning från det företag de är aktiva i kan beskatta delar av denna utdelning som kapitalinkomst. har dock i flera eftertaxeringsbeslut ansett att carried interest är en prestationsbaserad inkomst, som ska beskattas som inkomst av tjänst. delar denna uppfattning. presenterade ett förslag om beskattning av vissa delägare i riskkapitalfonder. Efter kritik från olika håll har regeringen lagt detta förslag i byrålådan. ansåg bl.a. att de föreslagna reglerna skulle innebära en särlagstiftning som bör undvikas och att reglerna skulle innebära betydande kontrollproblem. Andra remissinstanser kritiserade förslaget för att det öppnar för skatteplanering och att det enbart berör en liten grupp, vilket leder till en snedvridning av konkurrensen. Med tanke på det oklara rättsläget bör lagen justeras så att det klart framgår att carried interest vid nuvarande konstruktioner ska beskattas på motsvarande sätt som bonus i inkomstslaget tjänst och att arbetsgivaravgifter ska utgå. Vad jag nu anfört bör med anledning av motion 2012/13:Sk411 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta avsnitt avstyrks. Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 3 och 2012/13:Fi274 av (S), 2012/13:Fi292 av och (båda M), 2012/13:Sk329 av (KD), 2012/13:Sk346 av (M), 2012/13:Sk409 av Per Åsling (C), 2012/13:Sk423 av (C) och 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 5. Den huvudsakliga elproduktionen kommer från kärn- och vattenkraft. Dessa är belagda med effektskatt respektive fastighetsskatt som i slutändan båda hamnar på . Vindkraften har en mycket låg fastighetsskatt som i praktiken ger staten några tiondels öre/kWh i intäkt. Detta måste ses som en subvention till vindkraften, vilket snedvrider konkurrensen. Många av de investeringar i vindkraftverk som har genomförts har gjorts under givna förutsättningar att man kan tillräkna sig både elcertifikat och den nedsatta fastighetsskatten. Framtida vindkraftverk bör därför beläggas med en fastighetsskatt som motsvarar skatteuttaget per energienhet för andra kraftslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2012/13:Sk260 av och (båda S), 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 5. Vi vill sätta fart på utbyggnaden av förnybara energikällor. Vindkraften står inför ett stort kommersiellt genombrott i . Det finns omfattande planer på utbyggnad av stora vindkraftsparker både på land och till havs, och produktionen från vindkraft har fördubblats på bara . Vindkraftens decentraliserade struktur har gynnat ett utspritt ägande i form av andelar i vindkraftskooperativ. Omkring en tiondel av den svenska vindkraften ägs i denna form. Vi anser att det är mycket positiv, inte minst då det kan bidra till en ökad lokal förankring av vindkraften. Denna ägarform hotas emellertid av att belägger försäljning av el till andelsägare med uttagsskatt. Detta har fått en negativ återverkan på intresset för att teckna andelar i vindkraftskooperativ. Problemen med uttagsskatten för vindkraftskooperativ måste därför få en snar lösning, så att den andelsägda vindkraften åter kan ta en aktiv del i den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Regeringen bör klargöra hur problemet kan lösas genom att tillsätta en utredning som exempelvis kan titta på begreppet marknadspris som tillämpas vid uttagsbeskattningen och på avdraget för vindkraftskooperativens utdelning. Vi föreslår att beslutar om ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd. Tonnageskatt, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk278 av i och (båda S), 2012/13:Sk280 av och (båda S), 2012/13:Sk285 av m.fl. (S), 2012/13:T248 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 48 och 2012/13:Sk258 av (M), 2012/13:Sk325 av och (båda SD), 2012/13:T222 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:T356 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2012/13:T410 av (KD) yrkande 1 och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 10. Samtliga av EU:s sjöfartsländer har infört tonnageskatt för att skapa likvärdiga konkurrensförhållanden. är ett undantag. Detta leder till att vi förlorar nybyggen av fartyg till andra länder och att fler fartyg flaggas ut. Vi anser att det är mycket olyckligt att regeringen, trots tidigare tillkännagivanden och påpekanden, ännu inte presenterat något förslag om tonnageskatt för sjöfartsnäringen. Tonnageskatten är viktig för att handelsflottan i ska utvecklas och få tillgång till samma förutsättningar som andra EU-länder. Att införa ett tonnagebaserat system för sjöfarten skulle ge den svenska rederinäringen likartade villkor som sina konkurrenter. Utan tonnageskatt för den svenska rederinäringen håller sjöfarten på att förlora sin konkurrenskraft och möjlighet att utvecklas i . Det är bra att regeringen nu tänker ta itu med problemet genom att tillsätta en utredning men, den tidsutdräkt som varit har inneburit att den svenska rederinäringen har reducerats avsevärt. Regeringens tidsplan för utredning och kommande proposition innebär att det i princip inte kommer att finnas någon svensk sjöfart kvar den dagen en eventuell tonnageskatt är färdig att införas. Tonnageskatt, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk325 av och (båda SD) och 2012/13:Sk258 av (M), 2012/13:Sk278 av i och (båda S), 2012/13:Sk280 av och (båda S), 2012/13:Sk285 av m.fl. (S), 2012/13:T222 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:T248 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:T356 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2012/13:T410 av (KD) yrkande 1, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 48 och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 10. Tonnageskatten är viktig för att handelsflottan i ska utvecklas och få tillgång till samma förutsättningar som andra EU-länder. Detta bör ske för att undvika att framtida investeringar kommer att läggas utanför . Antalet svenskflaggade fartyg minskar år och uppgår enligt uppgift till mindre än 200 fartyg. Flertalet sjöfartsnationer inom EU har infört ett system med tonnageskatt för att stödja sina sjöfartsnäringar och förmå redare att återregistrera fartyg under nationell flagg. Regeringen har tillsatt en utredning Tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6). Det är naturligtvis bra att regeringen agerar i frågan men det finns farhågor att detta ytterligare kommer att försena införandet av en tonnageskatt. Det är hög tid att även svenska rederier med svenskflaggade fartyg får de konkurrensfördelar som en tonnageskatt innebär. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner i detta stycke avstyrker jag. Avdrag för sponsring och forskning, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Sk262 av (M), 2012/13:Sk292 av (FP), 2012/13:Sk300 av (FP) och 2012/13:Sk410 av Per Åsling (C). Vi i vill att ska utvecklas genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya produkter eller tjänster. Då kan stå starkt, nå målet om full sysselsättning och utvecklas som en kunskapsdriven nation. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. I finns det såväl privata som offentliga aktörer inom kapitalförsörjningen. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. En annan brist är att det ofta saknas kapital i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling. Vi vill därför att det ska införas ett avdrag för forskning och utveckling (FoU) för små och medelstora företag. Jag tillstyrker motion 2012/13:N210 och avslår övriga motioner som behandlas i detta avsnitt. Boendebeskattning, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:Sk215 av (SD), 2012/13:Sk433 av (MP), 2012/13:Sk435 av (MP), 2012/13:C353 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:C362 av (SD) yrkande 1. Genom olika beslut i har den skattemässiga neutraliteten mellan de olika bostadsformerna urholkats. är hyresrätten missgynnad. Vi välkomnar regeringens sänkning av fastighetsavgiften för flerbostadshus men vi vill gå längre. Förutom rättviseaspekter är en väl fungerande hyresmarknad med ett bra utbud av bostäder av hög kvalitet i hela landet också viktigt för att underlätta rörligheten på bostadsmarknaden. Det behövs följaktligen en rad bostadspolitiska åtgärder för att förbättra läget. En fungerande bostadspolitik måste omfatta åtgärder på såväl nationell som lokal nivå. Enligt vår uppfattning är en utredning om den skattemässiga neutraliteten och rättvisan mellan olika boendeformer en av de viktigaste frågorna. Vår utgångspunkt är att större förändringar av skattereglerna inom boendesektorn ska vara föremål för breda, blocköverskridande uppgörelser. Vi tillstyrker därmed motionerna 2012/13:C388 yrkande 2, motion 2013/13:C400 yrkande 25 och motion 2012/13:C421 och föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen om vad som sagts. Övriga motioner avstyrks. Boendebeskattning, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C362 av (SD) yrkande 1 och 2012/13:Sk215 av (SD), 2012/13:Sk433 av (MP), 2012/13:Sk435 av (MP), 2012/13:C353 av (MP) yrkande 2, 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 2. Bristen på studentbostäder är stor i de flesta av högskoleorter. Störst är bristen i storstäderna. Trots talrika vallöften från regionala och kommunala regeringsföreträdare har byggandet av studentbostäder inte kommit i gång . Tvärtom har enligt och statistik byggandet av studentbostäder i princip upphört. För att stimulera byggandet av studentbostäder vill att studentbostäder klassificeras som elevhem där fastighetsavgift inte tas ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jag bifaller därmed motion 2012/13:C362 och avstyrker övriga motioner. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) (V) anför: Investeringar i näringslivet bestäms till mycket stor del på den globala marknaden. Var ett företag bestämmer sig för att utveckla befintlig produktion eller förlägga ny produktion och därmed nya investeringar påverkas på lång sikt till en inte obetydlig del av beskattningen av de vinster som investeringarna genererar. Den viktigaste skatten i detta perspektiv är bolagsskatten. Den genomförda sänkningen av bolagsskatten från kostade enligt beräkningarna . bedömning är att nivån på den svenska bolagsskatten var konkurrenskraftig redan innan sänkningen. Enligt låg bolagsskatten i nära genomsnittet för just medlemsländer. Dessa jämförelser avser den formella nivån på bolagsskatten. Vid en jämförelse av den effektiva bolagsskatten i olika länder, dvs. den skatt som faktiskt betalas in efter olika typer av avdrag, framgår det att ligger i den nedre delen bland de jämförda länderna. anser att det därför finns utrymme att ta ut bolagsskatt med en högre procentsats än dagens utan att konkurrenskraft internationellt försämras. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: De särskilda reglerna för beskattning av fåmansföretag, 3:12-reglerna, tillkom i och med skattereform med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från arbetsinsats i ett eget aktiebolag. Syftet är också att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till kapitalinkomster. Den reformering som gjordes 2006 av den nytillträdda borgerliga regeringen avseende 3:12-reglerna hade till syfte att stimulera företagande och sysselsättning inom familjeägda företag. Man ville öka ersättningen för risktagande och främja entreprenörskap och sysselsättning i bolag som ägs av ett fåtal personer. Ett annat syfte var också att förenkla reglerna för mindre bolag. Förändringen medförde att mer av tjänsteinkomster kunde omvandlas till kapitalinkomster. Mer omfattande förändringar med samma inriktning har också gjorts . Vi har avstått från att yrka avslag på dessa förändringar av samma anledning som vi införde reglerna 1990. Minskade direkta skatteinkomster måste vägas mot positiva näringspolitiska effekter och därmed sysselsättningseffekter. Vi ifrågasätter dock alltmer hur 3:12-reglerna används för skatteplanering för att slippa undan skatt. Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi () publicerade en rapport där man kommer fram till att inkomstomvandlingen från tjänstebeskattade inkomster till kapitalbeskattade inkomster har ökat markant och att det främst är höginkomsttagare som utför inkomstomvandlingen i enlighet med 3:12-reglerna. Detta ökar inkomstskillnaderna efter skatt. En grundlig utvärdering av 3:12-reglerna bör göras utifrån både skatteinkomster och i vilken utsträckning de är positiva för nyföretagande och sysselsättning. Rättsläget är oklart i fråga om hur carried interest ska beskattas i . Lagen bör justeras så att det klart framgår att carried interest vid nuvarande konstruktioner ska beskattas på motsvarande sätt som bonus i inkomstslaget tjänst och att arbetsgivaravgifter ska betalas. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi274 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av möjligheten till en kommunalisering av fastighetsskatten för näringsfastigheter. 2012/13:Fi292 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fastighetsskatt på vindkraftsanläggningar. 2012/13:Fi298 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skatt på finansiella transaktioner i . 2012/13:Sk215 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta långsiktigt underhåll av hyreshus genom att möjliggöra skatteavdrag för avsättningar till underhållsfond och tydliggöra utgifterna för underhåll. 2012/13:Sk223 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att avskaffa 3:12-reglerna. 2012/13:Sk227 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utredning av preliminärskatteavdrag på barns kapitalinkomster. 2012/13:Sk258 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjöfartens villkor. 2012/13:Sk259 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för friskvård i egen firma. 2012/13:Sk260 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över frågan om uttagsskatt på kooperativ vindkraft. 2012/13:Sk262 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en skattesubvention för forskning och utveckling kring miljöbilar och framtidens klimatsmarta transportlösningar. 2012/13:Sk263 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa 3:12-reglerna. 2012/13:Sk278 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen skyndsamt handlägger tidigare tillkännagivande till regeringen om tonnageskatt. 2012/13:Sk280 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utforma en proposition om tonnageskatt. 2012/13:Sk285 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en proposition om att införa tonnageskatt. 2012/13:Sk287 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av skattevillkoren för arrendatorer. 2012/13:Sk292 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för entreprenörer och företagare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster. 2012/13:Sk300 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett tydligare regelverk som anger att marknadsmässiga avtal mellan två eller flera parter där alla inblandade anser att de tjänar på avtalet är sponsring. 2012/13:Sk303 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda skattemässiga fördelar för bolagsformen AB (svb), eftersom dessa bolag som regel tar sig an uppgifter som marknaden saknar intresse för, men som har betydande samhällsnytta. 2012/13:Sk311 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av den svenska skatterätten när det gäller företag med verksamhet i flera länder. 2012/13:Sk325 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en tonnageskatt för fartyg. 2012/13:Sk329 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av fastighetsbeskattningen av vattenkraft och annan elproduktion. 2012/13:Sk332 av Per Åsling och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att främja ägarskiften. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattelagstiftningen om ägarskiften. 2012/13:Sk335 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskrivningsmöjligheter för flyttbara bostadshus. 2012/13:Sk342 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparande för framtida företagande. 2012/13:Sk346 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att göra en översyn av en jämnare beskattning på ren energi. 2012/13:Sk350 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda fortsatta skattesänkningar för att gynna företagare och företagande. 2012/13:Sk354 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kapitalvinstbeskattning av bostäder. 2012/13:Sk359 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ändrade skatteregler för Sveriges kulturstiftelser. 2012/13:Sk360 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en avdragsrätt för inköp av konst. 2012/13:Sk368 av och (båda M):