bet · H001UU7 · 2013-02-14 00:00:00 — 2012/13:UU12), har redogjort för hur politiken för global utveckling där konfliktförebyggande arbete ingår som ett av de prioriterade områdena genomförs. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att regeringen i en rad andra sammanhang redogör för fredsfrämjande och konfliktförebyggande arbete, t.ex. inom ramarna för internationella organisationer såsom FN och vars uppgift bl.a. är att arbeta konfliktförebyggande liksom för deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. I detta sammanhang välkomnar utskottet att exempelvis, inom ramen för FN:s generalsekreterare nya webbaserade forum Cap-Match, har erbjudit expertis för uppbyggnad av rättsväsendet och säkerhetssektorreform, bl.a. genom utbildning och träning av polis och kriminalvård. Utskottet delar regeringens uppfattning att bör ha förmåga att aktivt bidra till medling i konflikter där vi har särskild kompetens eller särskilda förutsättningar. bör också vara pådrivande för att stärka EU:s dialog- och medlingskapacitet. Utskottet ser det därför som positivt att som ett led i denna strävan arbetar för att etablera ett europeiskt fredsinstitut. Utskottet anser att ett europeiskt fredsinstitut behövs för att utveckla EU:s förmåga att förebygga och lösa konflikter genom medling och dialog. Utskottet välkomnar också att regeringen även fortsättningsvis kommer att verka för att stärka FN:s medlingskapacitet, inte minst genom utbildningsinsatser. Utskottet anser att regeringen även i fortsättningen ska verka för Lissabonfördragets genomförande för en ökad integrering mellan biståndspolitiken och den allmänna utrikes- och säkerhetspolitiken. Utskottet välkomnar att EU beslutade att sambandet mellan EU:s s.k. budgetstöd och det aktuella samarbetslandets respekt för demokrati, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna ska stärkas. Utskottet konstaterar att det finns en tydlig koppling mellan miljö och klimat och fred och säkerhet. Utskottet välkomnar därför att regeringen riktar särskild uppmärksamhet mot miljö och säkerhet som ett av fyra områden för att klimatsäkra biståndet. Utskottet konstaterar att mänskligheten har utarmat jordens ekosystem och naturresurser så snabbt som . Eftersom rovdrift på miljön riskerar att förvärras i länder som saknar demokratiskt ansvarsutkrävande och fungerande offentliga institutioner anser utskottet att kampen för en global hållbar utveckling måste gå hand i hand med kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare menar utskottet att den globala politiken för miljöfrågor och utveckling måste kopplas samman. Goda färskvattenresurser, en rik biologisk mångfald, bördiga jordar, ett stabilt klimat och robusta system är en förutsättning för fattigdomsbekämpning och ekonomisk utveckling. Utskottet konstaterar att den arktiska regionen genomgår omfattande förändringar. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar men också möjligheter som måste förhålla sig till och påverka. Nya förutsättningar för att bedriva sjöfart, jakt, fiske, handel och energiutvinning växer fram, något som i sin tur skapar nya infrastrukturella behov i ljuset av en ökad närvaro av statliga och kommersiella aktörer. Utskottet betonar vikten av att aktiviteter i styrs av gemensamma och robusta regelverk och att de har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. Utskottet understryker, liksom regeringen i sin strategi för , att ska verka för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. bör i bilaterala och multilaterala sammanhang betona vikten av en ansats baserad på det breda säkerhetsbegreppet och användningen av civila instrument. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2012/13:U306 yrkande 7, 2012/13:U240 yrkandena 1, 3, 4, 5, 9, 10 och 11, 2012/13:U312 yrkande 6, 2012/13:Fö268 yrkande 8, 2011/12:U245 yrkandena 11, 12, 13 och 14 och 2012/13:U207 yrkandena 11, 12, 13 och 14. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden, som utskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Säkerhet i samverkan, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 37, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 38, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 37 och 2010/11:U218 av (C), 2010/11:U229 av och (båda M), 2010/11:U287 av m.fl. (KD, M, FP), 2010/11:U315 av Finn och (båda M), 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 8 och 9, 2011/12:U308 av (M), 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5, 6, 8 och 9, 2012/13:U240 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2012/13:U267 av (KD) yrkande 2, 2012/13:U304 av (M) och 2012/13:U305 av Finn (M). ska inte ingå i en militär allians. Den svenska militära alliansfriheten har tjänat och tjänar oss väl. har kunnat visa att det går att kombinera militär alliansfrihet med ett aktivt ansvarstagande för såväl vår egen som andras säkerhet. Militär alliansfrihet betyder inte passivitet. I den försvars- och säkerhetspolitiska debatten har frågan om en utredning av förhållande till Nato rests och efterfrågats av vissa partier. Det är viktigt att vi inte svävar på målet om vårt lands säkerhetspolitiska grundhållning. Den blocköverskridande överenskommelsen , som togs fram under socialdemokratisk ledning och som slår fast att är militärt alliansfritt, är fortfarande giltig. militära alliansfrihet konstaterades också av i beslutet om försvarets inriktning 2009. Med den militära alliansfriheten som grundläggande princip har dock säkerhetspolitik vidareutvecklats. beslutade om solidaritetsförklaring som angav att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land. Vidare angavs att förväntar sig att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Den svenska solidaritetsförklaringen som antogs med bred politisk enighet framhåller att , med bibehållen militär alliansfrihet, bygger säkerhet solidariskt och i samverkan med andra länder. Mot denna bakgrund vill Socialdemokraterna tydliggöra att en utredning eller en analys av ett eventuellt svenskt medlemskap i inte är aktuellt och inte bör initieras eller genomföras av regeringen. Skälen till att vi slår vakt om den militära alliansfriheten är följande: är medlem av en politisk allians EU som har betydligt fler verktyg till sitt förfogande än Nato när det gäller att möta de nya hoten, t.ex. genom handel, bistånd och diplomati. Det kallas ibland EU:s mjuka makt. EU:s solidaritetsklausul är mycket tydlig. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-land och inte heller om ett nordiskt land skulle drabbas. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. bör bibehålla sin handlingsfrihet. Som medlemsland i Nato vore det troligt att skulle utsättas för starka politiska påtryckningar. Vår militära alliansfrihet ger oss starkare möjlighet och trovärdighet att vara pådrivande i det globala nedrustningsarbetet. Kärnvapenanvändning är fortfarande en del av vissa Natoländers försvarsdoktriner. Vi bör själva förbehålla oss rätten att utforma storlek och inriktning på vårt försvar baserat på vår egen säkerhetspolitiska bedömning. Den militära alliansfriheten har ett starkt stöd hos det svenska folket, vilket ger vår säkerhetspolitiska hållning stark legitimitet. samarbete med Nato har blivit möjligt eftersom organisationen har förändrats sedan det . Nato är en central aktör för europeisk säkerhet samt för internationell krishantering. deltar i vissa FN-mandaterade fredsbevarande operationer som genomförs av Nato. FN ger ofta Nato i uppdrag till att utföra fredsoperationer eftersom organisationen har resurser att leda vissa komplicerade insatser. Vårt samarbete med Nato i FN-mandaterade fredsbevarande insatser är viktigt, men är vi tydliga med att inte ska delta i militära operationer som enbart har sin grund i Natostadgans artikel 5 om ömsesidiga försvarsgarantier. ska dock i alla frågor utom bindande försvarsförpliktelser fortsätta det nära samarbete som utvecklats . Internationella operationer blir alltmer krävande och komplexa och det behövs därför en långtgående standardisering och samövning. Säkerhet i samverkan, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U240 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2010/11:U218 av (C), 2010/11:U229 av och (båda M), 2010/11:U287 av m.fl. (KD, M, FP), 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 37, 2010/11:U315 av Finn och (båda M), 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 8 och 9, 2011/12:U308 av (M), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 38, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5, 6, 8 och 9, 2012/13:U267 av (KD) yrkande 2, 2012/13:U304 av (M), 2012/13:U305 av Finn (M) och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 37. utrikespolitiska röst är diffus. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik hindrar oss inte från att vara konstruktiva och snabba i att deklarera den svenska hållningen i utrikespolitiska frågor. Det finns ingen motsättning mellan detta och att instämma i den europeiska rösten. Genom att tala öppnare påverkar vi dels den, dels världssamfundets diskussion. menar att det är viktigt för att vara en tydlig röst både i EU och utanför, att satsa på, fullt ut använda och vara del i reformeringen av FN. Säkerhet i samverkan, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena 5, 6, 8 och 9 samt 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5, 6, 8 och 9 samt 2010/11:U218 av (C), 2010/11:U229 av och (båda M), 2010/11:U287 av m.fl. (KD, M, FP), 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 37, 2010/11:U315 av Finn och (båda M), 2011/12:U308 av (M), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 38, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:U240 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2012/13:U267 av (KD) yrkande 2, 2012/13:U304 av (M), 2012/13:U305 av Finn (M) och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 37. tradition av militär alliansfrihet innebär en rad förpliktelser som gör oss lämpade att spela rollen som en fredsbevarande kraft. Ett medlemskap i skulle dels föra oss närmare , dels skulle Natos medlemskrav, att bistå en annan Natostat om dess intressen hotas, kunna tvinga in oss i orimliga situationer och åtaganden. I finns det inget folkligt stöd för ett Natomedlemskap, men trots bristen på sådant stöd väljer den att inleda samarbeten med Nato på allt fler områden. Fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande insatser ska, enligt , ske på FN:s uppdrag. bör därför inte inleda några förhandlingar eller vidta andra åtgärder i syfte att ansöka om medlemskap i . är med i Partnerskap för fred, PFF. Det är ett samarbete som har utvecklats mellan Nato och andra länder i , och södra . PFF-länderna samordnar och övar regelbundet med Nato. Ett syfte är att utveckla samverkansförmågan mellan de olika ländernas styrkor så att de ska kunna agera gemensamt vid krishanteringsoperationer. På samma sätt som vårt deltagande i och binder oss till militariseringen av EU leder vårt deltagande i PFF till ytterligare harmonisering med Nato. anser därför att bör lämna PFF. Att Natoledda övningar äger rum på svensk mark är även det en utveckling åt fel håll. anser att det är viktigt att hävda den svenska militära alliansfriheten och att det är mycket viktigt att hålls utanför Nato. Därför bör Nato inte tillåtas att öva inom gränser. har representation i , inklusive en ambassadör. tycker inte att det är rimligt med svensk representation i Natohögkvarteret när vi inte är medlemmar i militäralliansen. Den svenska representationen i bör omgående avvecklas. Inom Europeiska unionen pågår en militär upprustning som är med och bidrar till. Unionen militariseras och dess säkerhetsstrategi är inriktad på militära lösningar på kriser i världen och EU siktar på att bli en militär stormakt. Tillsammans med framför allt och Nato är det främst de egna intressena och värderingarna som man försvarar. anser att detta är en utveckling som inte ska vara en del av. Vi värnar om en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik. bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. Det breddade säkerhetsbegreppet, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U240 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 6 och 8 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 34. Det är uppenbart att vi inte kan hota oss till säkerhet och att vi inte kan kriga oss till fred. Därför är upprustning inte bara oekonomiskt och en felprioritering utan en direkt kontraproduktiv väg till mål om positiv fred byggd på såväl rättvisa som stabilitet. Inget tyder på att det kommer att vara som förr även om försvarsmakter runt om i världen inte tycks dela denna uppfattning. Inom internationella relationer har dock forskare fått vända upp och ned på allt som de tidigare visste. De gamla föreställningarna hade fungerat på kort sikt i mindre system där alla följde reglerna. måste vi vara beredda på allt. Vi menar att säkerhet måste ses i ett mycket bredare perspektiv. En bredare säkerhetspolitik beaktar de många olika potentiella direkta hoten med grund i begreppet positiv fred, dvs. att åtgärda själva problemet som utlöser konflikten eller hotet i stället för negativ fred som inriktar sig på att sätta stopp (militärt) på konflikten. Vi vill se en säkerhetspolitik som sätter mänsklig säkerhet före territoriell säkerhet. har varit en ledande it-nation. För att klara morgondagens hot måste vi också bli betydligt bättre på it-säkerhet, eftersom ett modernt samhälle som också blir mycket sårbart när det utsätts för påfrestningar, som exempelvis kraftiga skyfall eller stränga vintrar. För att säkra människors säkerhet måste en bredare säkerhetspolitik också klara it-säkerheten. Förtryck är inte bara brottsligt, moraliskt fel eller ett hot mot den mänskliga säkerheten. Forskningen visar också att förtryck både i form av fysiskt våld och genom strukturella orättvisor och maktlöshet utgör en grogrund för extremism och terrorism, regionala konflikter och oroligheter i allmänhet. Därigenom är det också ur ett traditionellt statligt säkerhetsperspektiv ett hot. En bredare säkerhetspolitik inser att för att säkra den internationella freden måste förtryck erkännas både som ett hot i sig och en grundorsak till andra säkerhetsrelaterade problem. Det tvingar oss att agera och i alla lägen ta avstånd från och motverka förtryck, varhelst det uppstår. Det breddade säkerhetsbegreppet, punkt 2 motiveringen (SD) av (SD). instämmer i att de hot som potentiellt står inför inte enbart är rent militära. Säkerhetsbegreppet är mer komplext än så. Vi kan även instämma i att det är viktigt att försvara folkrätten och i de fall det är befogat bidra till fred och stabilitet och att skydda människor i andra länder. Även om det finns andra typer av hotbilder än tidigare och ett bredare säkerhetspolitiskt ansvar anser vi att det är av vikt att också har ett försvar som kan försvara vårt territorium mot ett väpnat angrepp mer än vad som är vår kapacitet enligt vår försvarsminister, att vi endast kan försvara vårt land på ett ställe i . Det är med andra ord så att det breddade säkerhetsbegreppet inte får användas som ursäkt för en nedrustning av vårt försvar. Den av utskottet omnämnda europeiska säkerhetsstrategin och dess bedömningar av nuläget är inte heller någon garant för vilka hot som kan uppstå . Det är därför av stor vikt att det svenska försvaret på nytt bygger upp en förmåga att bemöta även territoriella hot. Detta är särskilt viktigt med tanke på de långtgående ryska upprustningsplanerna. Det kan noteras att ett breddat säkerhetsbegrepp inte är ett nytt tänkande i . hade vi ett brett säkerhetstänkande inom ramen för totalförsvaret som omfattade militärt försvar och civilförsvaret. I varje (militärområde) samverkade militärbefälhavaren och civilbefälhavaren. Civilförsvaret är tyvärr avvecklat. Detta kan jämföras med som återupprättar sitt civilförsvar. Säkerhet bortom territoriell säkerhet, punkt 3 motiveringen (SD) av (SD). Precis som Nato angav vid sitt senaste toppmöte i när det gäller alliansens viktigaste uppgift så menar att den svenska försvarsmaktens främsta uppgift är att skydda och försvara territorium och befolkning mot en attack. Det är i det sammanhanget viktigt att komma ihåg att försvarsmakter inte enbart fyller en funktion när väpnade konflikter bryter ut. Försvarsmakter är också genom deras blotta existens ett potentiellt maktmedel som hindrar en presumtiv angripare och utgör ett stöd till ett hotat grannland. Utskottet anser att närområde numera avgörs av EU:s och Natos yttre gränser, vilket gör att begreppet knappast blir användbart på något meningsfullt sätt. anser fortfarande att vårt viktigaste närområde fortfarande består av våra grannländer främst i och och i andra hand de västeuropeiska länderna. Förskjutningar i den globala maktbalansen, punkt 4 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del. För att hantera utmaningarna i dagens föränderliga värld vill vi se en ny inriktning på utrikespolitik. Arbetet mot klimatförändringar, opålitliga finanssystem och orättvisor samt kampen för demokrati och mänskliga rättigheter måste bedrivas med kraft. Globaliseringen fortsätter att öppna världen för och att öppna för världen. Det är en i grunden mycket positiv utveckling. Den snabba tekniska utvecklingen och tillgången på information, de globala marknaderna och handeln, rörligheten på arbetsmarknaden och det ökande resandet har gjort oss alltmer till globala medborgare. Kopplingarna är tydliga mellan utvecklingen i världen och våra jobb, vår miljö, vår mat, vår säkerhet och vår hälsa här i . Vi vill att globaliseringens fördelar ska komma alla till del. Det kräver att människan sätts före marknaden. Fred, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna ekonomisk utveckling och att vi lyckas demokratisera globaliseringen och globalisera demokratin är grundläggande. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokratin bryta igenom för att påverka globalt. Större ansträngningar måste satsas på att öka antalet demokratiska stater i världen. Ett lands inflytande på global nivå måste vara beroende av ett eget demokratiskt styrelseskick. Vi vill verka för en internationell rörelse med ett engagemang för människor i andra länder och den värld vi har gemensamt. Fattigdom, miljöförstöring, förtryck och orättvisor upprör oss. Klyftorna ökar mellan fattiga och rika människor inom våra länder, och mellan fattiga och rika länder. Finansmarknadens bonusstinna aktörer har genom girighet och omdömeslöshet maximerat sina vinster och kastat in världen i en finansiell katastrof. De ekonomiska och finansiella kriserna har avlöst varandra och utgör tydliga exempel på hur de globala klyftorna påverkar oss i vardagen, våra jobb, vår välfärd och vår ekonomi, var vi än bor i världen. Allra hårdast drabbas de fattigaste. Stigande arbetslöshet rycker tusentals från välfärd och utveckling. Det leder till ökade sociala spänningar i alla länder. Kraftigt varierande tillgång till och prisutveckling på livsmedel har drabbat de fattiga hårt. Omkring en miljard människor hungrar i världen. Både opålitligheten hos finansmarknaderna och klimatkrisen kräver att globala politiskt hållbara lösningar med bindande regler kommer till stånd. Vi måste alla, demokratiskt, hjälpas åt att vrida utvecklingen i en hållbar riktning ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Vi ser de klassiska politiska motsättningarna på den globala arenan. kan utnyttja den gränslösa världen och placera sin produktion där arbetare inte ens har ett grundläggande skydd. Fria fackföreningar och fackliga rättigheter är viktiga i kampen för global rättvisa. Vi har ett särskilt ansvar för att stödja det internationella fackliga arbetet, och för att i alla sammanhang stå upp för människors fri- och rättigheter på en alltmer globaliserad arbetsmarknad. bör vara en pådrivande kraft för att kärnkonventioner genomförs i alla länder. De mänskliga rättigheterna utgör en okränkbar helhet. Vi anser att de medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella fri- och rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får inte inskränkas. Respekten för de mänskliga rättigheterna är ett uttryck för våra grundläggande värderingar och en förutsättning för demokrati. Därför är det självklart för oss att kritisera regimer som kränker de mänskliga rättigheterna, som vi måste leva upp till våra egna nationella åtaganden. Den arabiska vårens kraftfulla krav på frihet och demokrati måste få omvärldens stöd för att möjliggöra en omvandling från auktoritära regimer till demokratiska samhällen. I har vi sett en fantastisk utveckling , även om vi ser allvarligt på att utvidgningsagendan förlorat fart. Genom att dörren hölls öppen för nya medlemmar till Europeiska unionen har fler tidigare kommunistdiktaturer reformerats och demokratiserats. Framväxten av EU-samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. EU måste fortsätta att utvecklas inom de områden där EU bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem. Vi vill att EU ska vara en union för hållbar tillväxt och full sysselsättning. Ett väl fungerande EU bidrar till ett starkt och tryggt . Klimat- och miljöarbetet inom EU är ett av de bästa exemplen på hur vi gemensamt kan möta hot som inget land kan klara ensamt. Vi vill också stärka EU som global aktör för utveckling, rättvisare handel och försvarare av demokratin. EU:s arbetsformer måste bli öppnare och effektivare. EU måste fortsätta att utveckla en politik som genomsyras av folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Samarbetet med FN måste stärkas. Förskjutningar i den globala maktbalansen, punkt 4 motiveringen (SD) av (SD). Mot bakgrund av den bristande genomslagskraft Europeiska utrikestjänsten har haft och de samarbetssvårigheter som råder inom kommissionen anser att det finns anledning att se över om Europeiska utrikestjänsten är rätt organisation för att hantera de uppgifter som lagts på myndigheten. Då det inte verkar finnas utrymme för konsensus inom alla områden av utrikespolitiken, vare sig mellan medlemsstaterna eller inom kommissionen, finns det all anledning att återgå till det tidigare systemet med en samordnad utrikespolitik endast i de frågor där det finns samsyn, i stället för att med organisatoriska medel försöka ge en bild av enhetlighet som inte stämmer. Rimligen borde man, medlemsstaterna emellan, nöja sig med att konstatera att man är ense om att man är oense i många frågor. Vi får inte glömma att det handlar om suveräna staters förhållande till tredjeländer, förhållanden som kan påverkas av ekonomiska, kulturella, historiska, geografiska och språkliga band.