bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — Regeringen har inte fattat något beslut om en nationell biblioteksstrategi, och inte heller pekat ut någon särskild myndighet som ansvarig. En biblioteksstrategi innebär att stöd tas fram för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. Sådant stöd kan ges genom att den nationella biblioteksmyndigheten bidrar med att utveckla verktyg och metoder, t.ex. bättre kvalitetsmått och indikatorer för att mäta bibliotekens verksamhet. Uppföljning och utvärdering kan förbättras via forsknings- och utvecklingsinsatser samt medverkan i framtagandet av kvalitetssystem. Den nationella biblioteksstrategin skulle vara ett verktyg för att hantera ett antal utmaningar. Den första stora utmaningen är att läsförmågan och läsförståelsen sjunker, vilket får negativa konsekvenser för enskilda och ytterst för ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft. Den andra är att bibliotekens attraktion minskar på grund av sämre tillgänglighet till verksamheten och kunnig personal, samt att utbudet av tjänster och informationsresurser inte är lika omfattande och aktuellt som . Den tredje är att ökande klyftor och vikande användning hos vissa grupper gör att bibliotekens fulla potential inte tas till vara. Den fjärde utmaningen är att det finns hinder för hur biblioteken kan bidra till en effektiv informationsförsörjning och till människors informationskompetens och fria tillgång till information och kunskap. Regeringen bör därför ta initiativ för att förverkliga det man kommit överens om i folkbiblioteksmanifest, dvs. en nationell biblioteksstrategi som visar alla vägen till ett starkare kunskaps- och informationssamhälle. Vi vill med anledning av ovanstående föreslå att regeringen ger Kungl. i samarbete med i uppdrag att utarbeta en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. Vi föreslår också att Kungl. blir den nationella biblioteksmyndigheten. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkande 5 och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 23. Övriga biblioteksfrågor, punkt 27 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr334 av och (båda SD) och 2013/14:Kr212 av och (båda S). Vårt grannland införde ett nationellt lånekortssystem 2005. I då befolkningen blir alltmer rörlig och resande ser vi klara fördelar med ett sådant system och tror att det skulle vara ett positivt incitament för att öka utlåningen vid landets bibliotek och stimulera intresset för litteratur. Jag föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att möjligheten att införa ett nationellt lånekortssystem bör utredas. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr334 (SD) och avslå motion 2013/14:Kr212 (S). Läsfrämjande insatser, punkt 8 (MP) (MP) anför: God läsförmåga är en central del av all inlärning. anser att samhällets ansvar för läsandet borde växlas in i investeringar i skolan. Syftet är att stärka läsandet och ge alla unga möjligheten att få de grundläggande kunskaper de behöver. Vi har flera förslag på området och dessa återfinns inom flera politikområden. vill satsa på fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling. På så sätt skapar vi förutsättningar för huvudmännen i att göra ambitiösa satsningar på elevernas läsutveckling. För är det viktigt att prioritera läsningen redan i förskolan och vi ger i våra politiska förslag förskollärare möjlighet att ta del av kompetensutvecklingen och att fungera som läsombud i förskolan. vill även att andra än svensklärare ges större möjligheter att ta del av stödet. Det är en felsyn att läsning är en verksamhet isolerad till svenskundervisningen; läsförståelsen är nödvändig i alla ämnen och det finns anledning att utveckla läsningen och läsförståelsen i alla ämnen. Utöver lärare har fler yrkesgrupper och professioner behov av kunskaper om läsningens betydelse och om läsfrämjande. Med tanke på bibliotekens viktiga funktion bör även bibliotekarier ges möjlighet till kompetensutvecklingen för att fördjupa sin specialistkompetens inom fältet. Det ger även lärare och bibliotekarier större möjligheter att samarbeta och komplettera varandra. vill även ha ett nationellt centrum för normkritisk pedagogik och möjlighet för kommunerna att anställa jämställdhetssamordnare med uppdrag att arbeta i skolorna. Ett strukturerat genusarbete i skolan och verktyg för lärare för att bryta ner destruktiva könsnormer kan vara en grund för att lyckas med pojkars läsförståelse. Lärare bör ges rätt att ordinera särskilt stöd till elever som behöver det. önskar införa en läsa-skriva-räkna-garanti före fjärde klass. I de lägsta årskurserna och i förskoleklasserna ska alla tillgängliga verktyg och insatser komma på plats för att varje elev ska få med sig läsförståelsen. Specialpedagoger och speciallärare är särskilt viktiga för elever som riskerar halka efter, och vill ny- och återanställa speciallärarna i skolan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:3 Läsa för livet: godkänner vad regeringen föreslår om nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (avsnitt 4). godkänner vad regeringen föreslår om att tidigare ställningstagande i frågor om biblioteksersättningens utformning inte längre ska gälla samt ersättningens framtida inriktning (avsnitt 8). 2013/14:Kr5 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att inleda en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna i enlighet med förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att samtliga skolbibliotek ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. beslutar att en utvärdering av måluppfyllelsen avseende de nationella målen för litteratur och läsfrämjande ska göras 2018. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att momsen för e-böcker ska sänkas till samma nivå som för pappersboken, dvs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som säkerställer tillgången till ungdomslitteratur på minoritetsspråk respektive teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ersättning för upphovsrättsinnehavare avseende utlåning av e-böcker och andra digitala verk. avslår regeringens förslag att regeringen, i stället för , framöver ska ges ansvar att fastställa villkoren för ersättningen i dialog med företrädare för upphovsmän inom ord- och bildområdet. avslår regeringens förslag att de tidsbegränsade medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete bör upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur stödet till översättarverksamhet beträffande utländsk litteratur i kan förstärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på mer omfattande åtgärder för att stödja och förstärka det internationella kulturutbytet utomlands och i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur kulturbiståndet ska förstärkas inom internationella biståndsagenda. 2013/14:Kr6 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella mål för litteratur- och läsfrämjande ska följas upp och utvärderas av en parlamentarisk grupp och delredovisas för 2018. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slå fast ett lämpligt antal böcker som varje elev i grund- och gymnasieskolan ska läsa och redovisa . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om att varje skola ska ha ett skolbibliotek bemannat med kvalificerad personal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öronmärka de pengar som anvisas inom ramen för kultursamverkansmodellen så att det enbart går till läsfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersättningen för e-böcker ska vara samma som för fysiska exemplar som lånas ut på bibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att helt avskaffa stöd till evenemang inom bokhandeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett högsta belopp på max som ska kunna beviljas i stöd till kulturtidskrifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphovsrätten till litterära verk bör sänkas i syfte att stimulera det kreativa skapandet och att göra litteraturen mer tillgänglig. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsning och lärande m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av Skapande skola som avser vilka effekter projektet haft för läsning och läsfrämjande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella mål m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Kungl. som nationell biblioteksmyndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biblioteksstrategi och nationell biblioteksplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot skollagen i fråga om skolbiblioteken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemannade skolbibliotek m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de som ska disponera för läsfrämjande insatser av strategiskt intresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de viktiga läsfrämjandeprojekt som genomförts och har visat sig fungera. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föra in litteratur- och läsfrämjande i kultursamverkansmodellen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte öronmärka av folkbildningsanslaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av kulturverksamheten inom folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för läsfrämjande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgängliggöra e-böcker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om biblioteksersättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ersättningsordning för inläsare av ljudböcker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphovsmännens ställning och levnadsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om maktkoncentrationen på bokmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för större jämställdhet i litteraturstödets bidragsfördelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturtidskriftsstödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationellt utbyte på litteraturområdet. 2013/14:Kr8 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler yrkesgrupper ska få ta del av fortbildningsinsatser på läs- och skrivområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildad personal i skolbiblioteken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rättighetshavarnas förhandlingsrätt ska skyddas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om roll vid beslutsfattande om biblioteksersättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphovsmännens arbetsvillkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för allmänhetens tillgänglighet till e-böcker. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Kr201 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagerhållning av böcker. 2013/14:Kr212 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bibliotekslagen och att stärka det demokratiska uppdraget för våra folkbibliotek. 2013/14:Kr249 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler läsfrämjande åtgärder. 2013/14:Kr252 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det fortsatt ska finnas ett statligt ansvar för att tillgodose inte bara människor med diagnos utan även svaga läsare med god tillgång till litteratur och information. 2013/14:Kr268 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsfrämjande åtgärder. 2013/14:Kr272 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om teckenspråkets långsiktiga ekonomiska förutsättningar i . 2013/14:Kr290 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsyn, kvalitet och registrering av tolkförmedlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en bättre samordning av kvalificerad språktolkservice. 2013/14:Kr292 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades rätt att lära sig använda punktskrift. 2013/14:Kr309 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att inrätta digitala bibliotek med det ersättningssystem som anges. 2013/14:Kr314 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i språklagen så att även punktskrift omfattas. 2013/14:Kr329 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang. 2013/14:Kr330 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. 2013/14:Kr334 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt lånekortssystem. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. 2013/14:N441 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor för utlåning av e-böcker. beslutade att ge utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2013/14:3 Läsa för livet och de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över propositionen i de delar som berör utskottets beredningsområde och över motionerna 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 4–7 och 9, 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Kr6 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Utskottet anser inte att det behövs någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena och föreslår att kulturutskottet avstyrker dem. I yttrandet finns fem avvikande meningar (S, MP, V). Regeringens bedömning är att skolbiblioteken spelar en betydelsefull roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. För att skolbibliotek på bästa sätt ska kunna fungera som en pedagogisk resurs i lärandet och bidra till att främja elevernas intresse för läsning bör skolbiblioteken enligt propositionen vara bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Flera av remissinstanserna, t.ex. , Nationella skolbiblioteksgruppen och , anser att det bör införas ett lagreglerat krav på bemannade skolbibliotek. har föreslagit att det i skolförordningen (2011:185) och i gymnasieförordningen (2010:2039) införs bestämmelser som anger att huvudmännen ska sträva efter att skolbiblioteken är bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Som Kommuner och Landsting påpekar är dock paragrafer som ger uttryck för en strävan svåra att förhålla sig till. Hur skolbibliotek bemannas är en fråga för skolans huvudmän. Regeringens bedömning är att skolbibliotekens bemanning ska kunna anordnas på olika sätt beroende på lokala förutsättningar. En liten skola på landsbygden har andra förutsättningar och andra behov än en stor skola i en större stad. Samarbetena mellan olika skolor och mellan skolor och folkbibliotek bör kunna öka. Regeringen avser därför inte att gå vidare med utredningens förslag om ändringar i skolförordningen och i gymnasieförordningen. har föreslagit att får i uppdrag att utvärdera om de skolbibliotek som finns fungerar som en pedagogisk resurs, stöder elevernas lärande och främjar intresset för läsning och litteratur. Skolinspektionens roll är att kontrollera och granska skolans verksamhet för att se att den lagstiftning som gäller för skolan följs. Skolinspektionen har initierat en fördjupad granskning av i vilken utsträckning eleverna får utveckla sitt läsande och skrivande i svenska och i andra ämnen i tidiga årskurser. Granskningen ska bl.a. ge en bild av hur skolbibliotek används i läs- och skrivundervisningen. Mot den bakgrunden anser regeringen att det inte är motiverat att genomföra ytterligare utvärderingar. Regeringen avser dock att följa frågan framöver. I kommittémotion 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 6 och 7 framhåller motionärerna att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek och att skolhuvudmännen ska sträva efter att skolbiblioteken ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. Motionärerna föreslår vidare att Kungl. får ett uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot lagen vad gäller skolbibliotek. Mot bakgrund av Skolinspektionens ansvar för tillsynen föreslås att Skolinspektionen samverkar med Kungl. I motion 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 2 anförs att det för att underlätta elevers lärande behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Därför bör det enligt motionärerna i skollagen formuleras krav på att alla skolbibliotek också måste ha utbildade bibliotekarier. I motion 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 3 föreslås ett lagstadgat krav på att varje skola ska ha ett skolbibliotek bemannat med kvalificerad personal. Även i kommittémotion 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att samtliga skolbibliotek ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. Skolbiblioteken är en viktig pedagogisk resurs i skolan. Därför vill utbildningsutskottet särskilt framhålla vikten av att huvudmännen säkrar tillgången till ett skolbibliotek med så många funktioner, så stora resurser och så stor tillgänglighet som möjligt. Inte minst mot bakgrund av att skolbiblioteken spelar en viktig roll för elevernas läs-, skriv- och språkutveckling, för inhämtande av kunskaper och för deras intresse för läsning och litteratur. Skolbibliotek är också ett stöd för eleverna i deras allt större behov av att kunna orientera i informationsflödet, att kunna granska och värdera information och att arbeta med problemlösning. Enligt skollagen (2010:800) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Bestämmelsen fanns inte skollag. Den nya bestämmelsen innebär en skyldighet för alla huvudmän för de uppräknade skolformerna att anordna sin verksamhet så att eleverna har tillgång till skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt tillgodose deras behov av material för utbildningen. Av skollagen framgår även att eleverna ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. I skollagen finns ingen definition av begreppet skolbibliotek. Av skollagens förarbeten framgår dock att med skolbibliotek avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande (prop. 2009/10:165 s. 284). Läroplanerna tar upp skolbiblioteket som en del av rektorns ansvar. Av läroplanerna för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för skolans arbetsmiljö. Den ska utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. Enligt läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel. Skolan har även ansvar för att gymnasieeleven kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. har tidigare framfört uppfattningen att tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola (yttr. 2012/13:UbU4y). Enligt förarbetena kan en liten skola på landsbygden ha behov av att finna andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför ska anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån skolornas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Organiseringen av skolbiblioteksverksamhet ska vara flexibel (prop. 2009/10:165 s. 284). står fast vid sin tidigare bedömning och ser mot denna bakgrund inget behov av att ändra den gällande ordningen när det gäller bemanningen och verksamheten i övrigt på skolbibliotek. När det gäller yrkandet om att Kungl. bör få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet vill utbildningsutskottet anföra följande. har redan genom 5 § förordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. i uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet samt främja samverkan och utveckling inom området. kan inte se annat än att de efterfrågade åtgärderna ryms inom det uppdrag som Kungl. Mot bakgrund av ovanstående föreslår utbildningsutskottet att kulturutskottet avstyrker motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 6 och 7, 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 2, 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 3 och 2013/14:Kr5 (V) yrkande 2. har föreslagit att ska ges i uppdrag att, i samråd med folkbiblioteken och , initiera en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna i syfte att stärka litteraturen och läsningen i förskolan. För att barnen i förskolan ska få god tillgång till litteratur och för att komplettera den kompetens som finns i förskolan behöver folkbibliotek och förskolor samarbeta.