bet · H001UbU4 · 2013-02-01 00:00:00 — I budgetpropositionen anför regeringen att annan personal vid sidan om förskollärare, t.ex. barnskötare, kommer att spela en viktig roll i förskolan och i arbetet med att garantera kvaliteten i verksamheten även i fortsättningen. Genom Förskolelyftet 20092011 erbjöds barnskötare fortbildning på olika nivåer, t.ex. inom ramen för , på folkhögskolan eller inom vuxenutbildning på påbyggnadsnivå (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 4356). I den reviderade läroplanen för förskolan har förskollärarens och förskolechefens roll och ansvar lyfts fram och betonats. Såsom tidigare anförts i utskottets ställningstagande under avsnittet Kvalitet i förskolan m.m. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att stärka yrkesgruppen förskollärares kompetens mot bakgrund av de krav som den reviderade läroplanen ställer. Även regeringens fortsatta kompetenssatsning genom Förskolelyftet II riktas mot just dessa yrkeskategorier. Satsningen innebär bl.a. att , i samarbete med de lärosäten som utfärdar förskollärarexamen, ska erbjuda fortbildning dels med inriktning på uppföljning och utvärdering av förskolans verksamhet, dels med inriktning på barn i behov av särskilt stöd i fråga om deras språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling. Kurserna omfattar 7,5 högskolepoäng och bedrivs i stor utsträckning på distans. Det är huvudmannen som ska prioritera vilka personer som ska komma i fråga för fortbildningen. Staten ska stå för utbildningskostnaderna (prop. 2012/13:1 utg. omr. 16 s. 5657, förordning [2002:760] om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor, U2011/6674/S). Därtill ska förskollärare ges möjlighet att gå en forskarutbildning under och därefter ta licentiatexamen. Förskolläraren studerar då på och arbetar kvar i förskolan på (U2011/1201/F). Syftet är att bygga upp skolans och förskolans kunskapsbas och öka antalet lärare och förskollärare med utbildning på forskarnivå i skolan och förskolan. Under /11 (bet. 2010/11:UbU6) besvarade utskottet yrkanden om vikten av insatser för fortbildning och validering av olika sorters kompetens inom förskolan genom att framhålla att såväl förskollärare som barnskötare samt personal med pedagogiskt ledningsansvar i förskolan getts möjlighet att förstärka sin kompetens genom Förskolelyftet. Vidare framhöll utskottet att fortbildningen framför allt skulle inriktas på de delar som skulle förtydligas i läroplanen. Utskottet har ingen annan uppfattning än vad utskottet tidigare gett uttryck för. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13Ub232 (S), motion 2012/13:Ub301 (S), motion 2012/13:Ub302 (S) samt motion 2012/13:Ub327 (M). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (V, S, C, SD) om förskolan som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlade under förra . Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (SD) och 3 (V). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /12 (se bilagan) och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12:UbU13). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2012/113:Ub466 (S) yrkandena 1, 3, 5, 7 och 8, 2012/13:Ub216 (C), 2012/13:Ub471 (SD), 2012/13:Ub358 (S), 2012/13:Ub298 (S), 2012/13:405 (S) yrkande 2, 2012/13:Ub414 (S), 2012/13:Ub389 (V) yrkande 2, 2012/13:Ub482 (S), 2012/13:Ub483 (S) och 2012/13:Ub314 (S) yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kvalitet i förskolan m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub466 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:Sf201 av (KD) yrkandena 911 och 2012/13:Ub405 av och (båda S) yrkande 1. Vi vill framhålla att en förskola för alla barn med omsorg och lärande på lekens grund är starten för det livslånga lärandet. Alla barn har rätt till en bra start på sitt lärande, och förskolans roll måste stärkas för att alla barn ska få en mer likvärdig skolstart. Allt fler studier visar att barn som har gått i en förskola med hög kvalitet lyckas bättre i skolan. Det gäller särskilt barn från resurssvaga hem. Förskolan kan därmed bidra till att minska framtida klyftor i samhället. Med en förskola av hög kvalitet kan alla barns rätt till en bra start på sitt lärande förverkligas. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförs ovan. Villkor för kommunala och fristående förskolor, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub389 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Ub341 av och (båda M). Sedan beslutade om etableringsfrihet 2006 har antalet enskilda förskolor ökat i allt snabbare takt. har ca 300 förskolor med ett bolag som enskild huvudman startat, och antalet barn i dessa förskolor har nästan fördubblats. En viktig faktor för att konkurrensen på en marknad ska fungera är att konsumenterna enkelt kan välja bort företag de av en eller annan anledning inte är nöjda med. Förskolor fungerar dock inte så, tröskeln för att byta förskola är hög. Detta begränsar i sin tur ett skolföretags förluster om kvaliteten sänks. I de förskolor som drivs med ett vinstintresse får barnens behov stå tillbaka, och när kvaliteten sjunker i förskolan förflyttas ansvaret för omsorgen av barnen från den gemensamma välfärden till den enskilda föräldern, vilket oftast är mamman. Därför behövs en översyn av lämpliga ägandeformer för privata förskolor samt förslag till ny lagstiftning för att garantera att de offentliga bidragen till privata förskolor kommer barnen till godo och t.ex. inte utbetalas som vinst till skolans ägare, föras över till dotterbolag eller användas för uppköp eller nyetablering av fler skolor varken i eller utomlands. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad jag anfört. Barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag, punkt 4 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub466 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:Sf201 av (KD) yrkande 6. Vi vill framhålla att såväl nationell som internationell forskning visar på ett positivt samband mellan förskola av god kvalitet och senare skolprestationer. Särskilt gynnsamma har verksamheterna varit för barn från svåra uppväxtmiljöer, fattiga barn och barn med annan etnisk bakgrund än majoritetsbefolkningens. Det är viktigt att förskolan håller en hög kvalitet. Reformer som vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är därför problematiska då de dränerar förskolan på resurser. Vi är aldrig nöjda med bara barnpassning, men med regeringens barnomsorgspeng riskerar vi att få barnpassning av närmaste granne eller av helt outbildad personal. Vi anser att skattepengar i första hand ska gå till förskolor med hög kvalitet och välutbildad personal. I fråga om vårdnadsbidraget visar en studie från att av dem som fått vårdnadsbidrag är kvinnor. Studien visade även att kvinnor med utländsk bakgrund är något överrepresenterade. Vi kan därmed konstatera att vårdnadsbidraget motverkar jämställdhet i arbetslivet. De två reformerna måste ses i en helhet dels minskar de möjligheterna för kommunerna att erbjuda god tillgänglighet i förskolan, då resurserna blir mindre, dels innebär regeringens beslut att medel förs från en kvalitetssäkrad förskola till olika former av omsorgslösningar utan samma krav på utbildad personal eller att läroplanen följs. Vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen kan bidra till att försämra barnens framtida skolprestationer. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som ovan anförts. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 6. Då de gäller våra motionsförslag hänvisar vi till de tidigare ställningstagandena i fråga om ett kvalitetsprogram i förskolan, resurser efter behov, platsgarantin, syskonförtur samt om vikten av att värna den svenska förskolan som en start på och en del i ett livslångt lärande i betänkande 2011/12:UbU13. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 6. Då de gäller vårt motionsförslag hänvisar jag till det tidigare ställningstagandet i fråga om förskolans värdegrund i betänkande 2011/12:UbU13. Jag vidhåller de synpunkter jag har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 6. Då de gäller vårt motionsförslag hänvisar jag till det tidigare ställningstagandet i fråga om kommunala förskoleavtal med privata utförare i betänkande 2011/12:UbU13. Jag vidhåller de synpunkter jag har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Sf201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att barnomsorgspengen ska kunna betalas ut även till den som tar hand om enbart egna barn i det egna hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara obligatoriskt för varje kommun att fatta beslut om maximitak för barngruppernas storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa en oberoende kvalitetsuppföljning av förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för föräldrar att få tillgång till öppna jämförelser av förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att maxtaxans utformning bör ses över med målet att tydligt koppla avgiften till vistelsetiden samt att anpassa taket till kostnadsutvecklingen. 2012/13:Ub216 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att börja med engelska redan i förskolan. 2012/13:Ub232 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering för personal inom förskolan. 2012/13:Ub296 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av nivån på det inkomstrelaterade maxtaket för maxtaxan i barnomsorgen samt studera effekter av en framtida årlig indexuppräkning av maxtaket. 2012/13:Ub298 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra för våra barn och om personal i förskolan. 2012/13:Ub301 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Förskolelyft 2. 2012/13:Ub302 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett barnskötarlyft. 2012/13:Ub314 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn bör få tillgång till förskolan. 2012/13:Ub327 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i första hjälpen och hjärt- och lungräddning för personal på förskola. 2012/13:Ub341 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra Skolinspektionen till tillsynsmyndighet för såväl kommunala som fristående förskolor i . 2012/13:Ub358 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett tak för hur många barn det ska finnas per pedagog. 2012/13:Ub389 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med direktiv att ta fram förslag till ny lagstiftning om ägandeformer för privata förskolor med offentlig finansiering som garanterar att alla offentliga medel återinvesteras i verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till en ändring i skollagen i syfte att ge kommunerna makt över etableringen av nya förskolor genom att ingå kommunala förskoleavtal med privata utförare. 2012/13:Ub405 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvaliteten i förskolan ska säkerställas genom en kvalitetslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur kommunerna ges förutsättningar att tillhandahålla en förskola med barngrupper vars storlek är anpassad efter barnens behov. 2012/13:Ub414 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av barngruppernas storlek och sammansättning i relation till personaltäthet och personalens pedagogiska kunskaper i förskolan. 2012/13:Ub466 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett kvalitetsprogram för förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser efter behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av förskolans kompensatoriska roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av platsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om syskonförtur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att värna den svenska förskolan som en start på och en del i ett livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera förskolan och avskaffa vårdnadsbidrag samt omforma barnomsorgspengen. 2012/13:Ub471 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska verka för att de ändringsförslag som föreslås i motionen genomförs i Lpfö 98. 2012/13:Ub482 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera kommunernas utbyggnad av barnomsorg på obekväm arbetstid. 2012/13:Ub483 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge alla barn samma rätt till förskola. Vi ska diskutera utbildningsutskottets betänkande rörande förskolan. Jag yrkar bifall till våra reservationer 1 och 3 i betänkandet men hänvisar också till vårt särskilda yttrande, där vi klargör att vi självklart även står bakom våra tidigare synpunkter i kommittémotionen.Jag har i tidigare debatter talat länge om den svenska förskolans förtjänster. vill jag bara kort säga att svensk förskola är bra för barnen. Den är bra för familjer, och den är bra för samhället. Detta är väl känt i och internationellt. I stället skulle jag vilja tala lite mer om kvalitet och utveckling. Vi socialdemokrater är övertygade om att förskolan kan bli ännu bättre, och jag vill lyfta fram några punkter som vi tycker är viktiga.Alla barn har rätt till en bra start på sitt lärande, och allt fler studier visar att barn som har gått i en förskola med hög kvalitet lyckas bättre i skolan. Det gäller särskilt barn som kommer från familjer med låg utbildning, svåra uppväxtförhållanden eller andra tuffa förutsättningar. Förskolan kan ge alla barn goda förutsättningar och därmed bidra till att minska framtida klyftor och öka jämlikheten i samhället. En förskola av hög kvalitet kan ge alla barn rätt till en bra start på sitt lärande.Vi har dock också - och detta är viktigt - en förskola i förändring. Vi har ett samhälle i förändring, vilket också påverkar förskolans roll, verksamhet och förutsättningar. Förskolan arbetar nu med en ny skollag, en ny läroplan och ett utökat kunskapsuppdrag. Förskolan möter fler barn med nya och olika behov. Förskolan finns i ett samhälle med snabba förändringar och nya förväntningar från familjer. Den finns i ett samhälle med växande ekonomiska och sociala klyftor. Förskolan möter familjer med både hög arbetsbelastning och stress. Den möter också familjer och barn från andra länder och familjer som lever i ekonomisk och social stress och utsatthet. Allt detta påverkar förutsättningarna för svensk förskola.Vi lyfter i vår motion fram vikten av förskolans kompensatoriska roll, det vill säga att garantera alla barns rätt till en bra start på sitt lärande. Detta är min första punkt. I utskottsbetänkandet säger majoriteten att detta uppdrag framgår av både skollag och läroplan. Det är sant, viktigt och riktigt, men det är knappast tillräckligt. När vi ska bedöma om förskolan verkligen ger alla barn goda förutsättningar måste vi också ställa andra frågor. En är att fråga sig vilka förutsättningar förskolan och dess huvudmän har att klara av uppdragen. Det handlar om ekonomiska resurser, storlek på barngrupper, antal personal per barn, tillgång till pedagogiskt utbildad personal, tillgång till fortbildning med mera.Det handlar också om hur man fördelar resurser till förskolans verksamhet. Fördelar man resurser till förskolan efter behov, eller fördelar man efter antalet barn? Används de extra resurser som kanske går till behov på rätt sätt, alltså till att just möta barnens behov? Tillgången till pedagogiskt högskoleutbildad personal varierar i landet. Den varierar mellan kommuner och även inom kommuner. Hur säkerställer vi att det finns utbildad personal och att just barnen med stora behov har tillgång till den bäst utbildade personalen?Även om förskolan generellt har en hög kvalitet och föräldrar är mycket nöjda med den vet vi av forskning att kvaliteten varierar mellan kommuner, inom kommuner och mellan olika förskolor. Vi kan fråga oss: Ses barns olika behov, är barnperspektivet levande och finns det pedagogiska förhållningssätt eller strategier för att möta alla barn? Det är, menar jag, de sammantagna svaren på dessa och andra frågor som ytterst avgör förutsättningarna för om alla barns rätt till en bra start på sitt lärande verkligen kan förverkligas. Skollag och läroplan är viktiga förutsättningar, men det handlar också om hur förskolan fungerar i samhället och under vilka förutsättningar.Den andra punkten jag skulle vilja lyfta fram är att vi vill att resurser fördelas till förskolor och barn efter förutsättningar och behov. Det kan te sig som en självklarhet, men så är det inte . De flesta kommuner fördelar pengar till förskolor huvudsakligen utifrån hur många barn de har, utan att ta hänsyn till behoven i barngruppen. Här finns också många kommuner med en stark segregation. Enligt är det bara i var femte kommun det finns en generell tilläggsresurs som förskolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. Förskolor kan få lika mycket pengar trots att de kan ha helt olika sammansättning i sina barngrupper och helt olika förutsättningar för sin verksamhet. menar att systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska förskolan. Det kan inte få fortsätta. Vi har föreslagit att skollagen borde ändras så att det tydligt framgår att resurser till förskolor ska fördelas efter behov.Den tredje punkten jag vill lyfta fram är att vi vill satsa på att utveckla det pedagogiska arbetet i förskolan. Det som är avgörande för om förskolan ska nå läroplanens mål, vara den stimulerande lärandemiljö vi vill samt ge barn redskap och kompetenser till en framtida skolgång är kvaliteten på de pedagogiska relationerna mellan personal och barn. Forskningen är ganska entydig: Detta är den viktigaste kvalitetsaspekten. För att bibehålla men framför allt höja kvaliteten i förskolan måste vi därför satsa på att utveckla personalens kompetens. Vi vill att personalen inom förskolan långsiktigt ska omfattas av en pedagogisk satsning som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Det kan handla om återkommande fortbildning och kompetensutvecklingsinsatser som ger tillgång till den senaste forskningen om hur man kan förbättra det pedagogiska arbetet med att utveckla barns förmågor. Det kan handla om learning studies och kollegialt lärande. Det kan handla om fördjupad ämneskunskap men också om tillgång till återkommande kvalificerad handledning när det gäller relationer och förhållningssätt.Detta är en mycket viktig del och en förutsättning för att höja kvaliteten i förskolan - att stärka personalen. Vi föreslog i vårt budgetalternativ, som tyvärr röstades ned av majoritet, 450 miljoner mer än regeringen till kompetensutveckling för lärare, förskollärare och annan personal inom förskolan. Vi har också föreslagit ett och utveckling som kan bidra i ett sådant kompetensutvecklingsarbete.Den fjärde punkt jag vill ta upp är att vi behöver stärka förskolans kunskapsuppdrag. I enlighet med läroplanens mål ska förskolan lägga en grund för skolans senare undervisning. Många förskolor behöver, fortfarande med leken och relationer som grund, fokusera mer på lärande och fördjupa arbetet med läroplanen. Det finns en stor potential även hos små barn att lära som vi kan utveckla mycket mer.Förskolans lärandeuppdrag behöver ges mer uppmärksamhet. Framför allt behöver det viktiga arbetet med språkutveckling, i såväl svenska som modersmål, stärkas. Ett medvetet arbete med språk och språkutveckling är viktigt för att ge alla barn bra förutsättningar. Det ska också finnas möjlighet att pröva på främmande språk redan i förskolan.Svensk förskola är bra för barnen, bra för familjer och bra för samhället. Vi socialdemokrater tror att den kan bli ännu bättre.Med detta, herr talman, vill jag upprepa mitt tidigare bifallsyrkande till res. 1 och 3 i betänkandet samt hänvisar i övrigt till vårt särskilda yttrande. Förskolan är till för att ge kvinnor samma möjligheter som män att delta på arbetsmarknaden och för att stimulera barns utveckling. Med tanke på att det har väckts en liten debatt från reaktionärt håll vill jag inledningsvis understryka att vi som har barn i förskolan inte har abdikerat från vårt föräldraskap. Vi har inte heller slutat älska våra barn. Vi är fortfarande de viktigaste personerna i våra barns liv och dem som barnen allra starkast knyter an till.Barnomsorgens införande har varit en av de viktigaste reformerna för kvinnors oberoende och självständighet. Tillgången och rätten till en bra och flexibel barnomsorg har länge varit och är fortfarande en viktig feministisk fråga. Den har gett oss kvinnor möjligheten att själva försörja oss och slippa beroendet av en man.I dag är dock förskolan så mycket mer. Den handlar i första hand om en pedagogisk verksamhet som främjar barns inlärning och utveckling. Det är i förskolan barnen gör avstamp för det livslånga lärandet. Den har betydelse för vad våra barn lär sig, hur mycket de lär sig och hur de utvecklas. Lärandet i förskolan bygger på att barn lär sig genom att leka, samspela, utforska och skapa. Verksamheten ska stimulera och utmana barnens utveckling och lärande.Resultat från Pisaundersökningar visar att barn som har gått i förskolan klarar sig bättre än övriga barn. Det finns exempelvis ett statistiskt samband mellan hur goda matematikkunskaper eleverna har i senare år och om de har gått i förskolan eller inte.Förskolan är inte enbart till för att tillgodose våra behov av barnomsorg när vi arbetar utan i allra högsta grad även för barnens utveckling. Sedan ska vi inte sticka under stol med att för alltför många barn kan förskolan även vara ett andningshål - en . Vi har dessutom en växande fattigdom bland barn.