bet · H001SkU16 · 2013-03-19 00:00:00 — Det är dyrt att bygga nya hyresrätter, vilket leder till höga hyror och till trångboddhet för många barnfamiljer. Det behövs en omläggning av politiken som innebär ett ökat politiskt ansvarstagande på både statlig och nivå. Ett sådant ansvarstagande innebär att man vidtar åtgärder för att försöka komma till rätta med problemen i stället för att helt överlåta utvecklingen till marknaden. Med dagens utformning av statligt stöd till bostadsmarknaden i form av ett ROT-avdrag gynnas villaägare och bostadsrättsägare medan andra boendeformer, t.ex. hyresrättsinnehavare, missgynnas. Detta är ett systemfel med regeringens bostadspolitik. Alla har rätt till en egen bostad. Det behövs en lång rad åtgärder för att få fart på byggandet och komma upp i långsiktigt hållbara nivåer. Ett viktigt verktyg är statligt investeringsstöd. Det behöver återinföras, så att fler hyresrätter kan byggas till en rimlig kostnad. Vid nybyggnation är det viktigt att eftersträva en bättre blandning av boendeformer för att minska problemen med segregation. Att göra en satsning kopplad till energi och klimat inom allmännyttan skulle göra att arbetet med energieffektivisering går fortare för svensk del då byte av fönster, dörrar och tak påverkar energiuttaget och vi får ett mer hållbart boende. En grön omställning krävs inte minst på bostadsmarknaden. bör gå i täten för den gröna omställningen genom att både kortsiktigt och långsiktigt ställa om bestånden av hyresrätter i de s.k. miljonprogrammen till klimatsmarta boenden. Att det enbart är privata fastighetsägare som har rätt till ROT-avdrag bidrar till en skev satsning beroende på vilken upplåtelseform lägenheterna har. Ambitionen bör vara att det ska finnas ett klimatmål i strategin för att utvidga ROT-avdraget så att fler lägenheter i kan byggas om och moderniseras. En sådan satsning genererar också fler arbetstillfällen i då arbetslösheten ökar och fortsätter att ligga på en mycket hög nivå. Man bör se över ROT-avdraget så att det även gäller för hyresrätter som är i behov av upprustning. I stora delar av landet är Folkets Hus eller bygdegården den enda möjliga samlingslokalen för föreningsmöten, större festligheter eller kulturevenemang. Den betydelse som dessa lokaler har för livskvaliteten för boende på landsbygden kan inte nog understrykas. Många har haft både sitt dop, sin konfirmation, sitt bröllop, sitt 50-årskalas och sin begravning i lokalen, vilket kanske förklarar det starka ideella engagemang som många känner. I många kommuner finns kommunala bidrag till samlingslokalerna och i statens regi finns också särskilda medel som fördelas dock i relativt blygsam omfattning. När nu ROT-avdraget finns som dessvärre endast kan användas av villaägare och bostadsrättsinnehavare borde det övervägas om inte avdraget också skulle vara tillgängligt för Folkets Hus och bygdegårdar, dvs. för ideellt drivna och föreningsägda samlingslokaler. HUS-avdrag, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2012/13:Sk206 av (KD), 2012/13:Sk221 av (M), 2012/13:Sk229 av och (båda KD), 2012/13:Sk242 av (KD), 2012/13:Sk245 av (M), 2012/13:Sk257 av (FP), 2012/13:Sk272 av (KD), 2012/13:Sk274 av och (båda S), 2012/13:Sk276 av m.fl. (S), 2012/13:Sk319 av och (båda C) yrkandena 13, 2012/13:Sk330 av (M), 2012/13:Sk337 av (M), 2012/13:Sk339 av (M), 2012/13:Sk340 av (M), 2012/13:Sk352 av och (båda M), 2012/13:Sk361 av (FP), 2012/13:Sk370 av (M), 2012/13:Sk374 av m.fl. (S), 2012/13:Sk382 av (C), 2012/13:Sk402 av (M), 2012/13:Sk405 av och (båda S), 2012/13:Sk425 av (M), 2012/13:C303 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som har bedömts vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Till skillnad från det allmänna ROT-avdraget som endast kan sökas av privatpersoner ska detta riktade avdrag beviljas alla som ansvarar för K-märkta byggnader även kommuner, organisationer och stiftelser. Dock ska statliga förvaltare även i fortsättningen äska stöd genom direkta anslag. Man kan söka bidrag från länsstyrelser för att utföra nödvändigt renoveringsarbete på kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Medlen fördelas dock från begränsade , vilket innebär att inte alla sökande kan beviljas stöd. Införandet av kulturarvs-ROT syftar till att komplettera dessa bidrag genom att bevilja skattelättnader för de renoveringsarbeten som inte får ta del av bidragen. Innan ROT-avdrag beviljas är det alltså tänkt att ska intyga dels att byggnaden i fråga bedöms ha kulturhistoriskt värde, dels att renoveringsarbetet inte redan har fått stöd i form av bidrag. HUS-avdrag, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14 samt 2012/13:Sk206 av (KD), 2012/13:Sk221 av (M), 2012/13:Sk229 av och (båda KD), 2012/13:Sk242 av (KD), 2012/13:Sk245 av (M), 2012/13:Sk257 av (FP), 2012/13:Sk272 av (KD), 2012/13:Sk274 av och (båda S), 2012/13:Sk276 av m.fl. (S), 2012/13:Sk319 av och (båda C) yrkandena 13, 2012/13:Sk330 av (M), 2012/13:Sk337 av (M), 2012/13:Sk339 av (M), 2012/13:Sk340 av (M), 2012/13:Sk352 av och (båda M), 2012/13:Sk361 av (FP), 2012/13:Sk370 av (M), 2012/13:Sk374 av m.fl. (S), 2012/13:Sk382 av (C), 2012/13:Sk402 av (M), 2012/13:Sk405 av och (båda S), 2012/13:Sk425 av (M), 2012/13:C303 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 7. Under de s.k. rekordåren 19611975 byggdes 1,4 miljoner bostäder. Detta sysselsatte omkring 360 000 bygg- och anläggningsarbetare. finns 850 000 lägenheter i flerfamiljshus från . Cirka 300 000 är i upprustningsbehov inom allmännyttan. är hyresfastigheter liksom bostadsrättsföreningar undantagna från regeringens ROT-bidrag. vill skapa förutsättningar för att landets hyresgäster ska kunna bo i moderna, funktionella lägenheter med ökad tillgänglighet, låg energiförbrukning och låga koldioxidutsläpp. Befintligt bostadsbestånd bör upprustas för dagens och framtidens behov. Därför föreslår vi att det införs ett upprustningsstöd för boende i flerfamiljshus. Med vårt stöd skulle 60 000 hyres- och bostadsrättslägenheter kunna totalrenoveras . I ett läge där byggkonjunkturen nu viker menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. Som en konjunkturåtgärd vill vi därför behålla dagens ROT-avdrag för att sedan ersätta det med andra, mer samhällsnyttiga byggsatsningar. Förutom att renovera flerfamiljshus föreslår vi bl.a. stöd för att rusta välfärdslokaler och att tillgänglighetsanpassa offentliga och kommersiella lokaler. gör mer än hälften av köparna av ROT-tjänsterna en skattereduktion som är . För att få en bättre fördelningspolitisk profil på dagens ROT-avdrag föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till . Fackföreningsavgift och a-kasseavgift, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk286 av och (båda S) och 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 2. En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. Direkt efter valet slopade regeringen skattereduktionen för avgifter till fackförening och a-kassa. Regeringen motiverade detta med att det var en del av finansieringen av jobbskatteavdraget. höjdes avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen kraftigt. Avgifterna till arbetslöshetskassorna differentierades. A-kassor med en hög arbetslöshet fick en högre avgift och kassor med låg arbetslöshet fick en lägre avgift. I och med detta beslut ställde sig regeringen på arbetsgivarnas sida för är det möjligt för företag och företagare att dra av sin medlemsavgift till arbetsgivarorganisationer. Denna politiska hållning är inget annat än ett uttryck för en mycket medveten strävan att underminera fackens ställning på arbetsmarknaden. Regeringen har ju vid olika tillfällen sänkt arbetsgivaravgiften för företag och därmed minskat deras kostnader. Resultatet av den förda politiken är att omkring en halv miljon löntagare har lämnat a-kassan. Många står helt skyddslösa eftersom de inte har haft råd att betala de höga avgifterna. Ytterst har detta drabbat löntagare som redan har en besvärlig situation på arbetsmarknaden: hotell- och restauranganställda, vårdbiträden, undersköterskor och butiksanställda. Det finns starka argument för att återinföra skattereduktion för fackföreningsavgift. Först och främst är det en fråga om rättvisa, en fråga om skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden. Att medlemmar i fackliga organisationer medges skattelättnad för medlemsavgiften är dessutom en fråga om att stimulera samhällsnyttan. Fackliga organisationer gör ett samhällsnyttigt arbete. Förtroendevalda, anställda och aktiva medlemmar arbetar för att undvika konflikter och skapa legitimitet för beslut på arbetsmarknaden. Det fackliga arbetet gynnar hela samhället, alla arbetstagare, och inte bara dem som genom sitt fackliga medlemskap finansierar arbetet. Frågan om avdrag för medlemsavgift i fackförening bör behandlas med frågan om det befintliga avdraget för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Antingen ska båda avdragen finnas eller så ska ingetdera ge avdrag. Balans och proportionalitet talar för detta. Vår uppfattning är att båda avdragen ska finnas. Fackföreningsavgift och a-kasseavgift, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Sk286 av och (båda S). Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på starka parter på ömse sidor. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen och bär huvudansvaret för övrig reglering av arbetslivet och för att lösa tvister som uppstår på arbetsplatserna. Om denna modell ska fungera väl och behålla sin legitimitet måste den fackliga organisationsgraden och den fackliga närvaron i arbetslivet vara hög. En av de första saker som regeringen genomförde när den kom till makten var att slopa skattereduktionen för medlemsavgifter i facklig organisation. Motsvarande rätt för arbetsgivares medlemskap i arbetsgivarorganisation lämnades dock orörd. Det är en inkonsekvens med en tydlig ideologisk udd riktad mot fackföreningsrörelsen. För som värnar den svenska kollektivavtalsmodellen är det självklart att se rätten att göra skatteavdrag för medlemskap i facklig organisation som samhällsnyttig och därmed en legitim kostnad för staten. En avdragsrätt om för medlemsavgift i facklig organisation bör därför införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Efter regeringens tillträde minskade antalet medlemmar i a-kassorna med en halv miljon . Därefter har en viss återhämtning skett, 400 000 färre är medlem i en a-kassa än vid regeringens tillträde. Detta som arbetskraften i åldern har ökat med 466 000 personer. Tillsammans medför det att andelen av arbetskraften som är medlem i en a-kassa har minskat från till . Det stora medlemsbortfallet är en följd av regeringens drastiska höjningar av medlemsavgifterna till a-kassorna och försämrade ersättnings- och kvalificeringsvillkor. De höjda medlemsavgifterna orsakas av att regeringen har infört nya avgifter som a-kassorna tvingas betala in till staten, först en förhöjd finansieringsavgift och därefter den s.k. arbetslöshetsavgiften. Löntagarna finansierar arbetslöshetsförsäkringen i sin helhet, dels genom arbetsmarknadsavgiften som arbetsgivaren betalar in till staten (i grunden avstått löneutrymme), dels genom finansieringsavgiften och arbetslöshetsavgiften som a-kassorna betalar in till staten (pengar från medlemsavgifterna i a-kassorna). finansierade arbetsmarknadsavgiften och medlemsavgifterna av den utbetalda ersättningen från försäkringen. höjde regeringen finansieringsavgiften. Det innebar att a-kassorna var tvungna att drastiskt höja sina medlemsavgifter och att medlemsavgifternas andel av finansieringen av den utbetalda ersättningen ökade till 2007 en dramatisk ökning innan. Den förhöjda finansieringsavgiften var inte påkallad av finansiella skäl. gick arbetslöshetsförsäkringen med ett överskott på . Det utrymme i statsbudgeten som höjningen av medlemsavgifterna och de sänkta ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen skapade har regeringen i praktiken använt för att finansiera en stor del av det s.k. jobbskatteavdraget. Avdraget gäller alla som har inkomst av arbete men har på p.g.a. sin utformning till största delen gått till höginkomsttagare. Personer med inkomster från a-kassa, pensioner, sjukförsäkring eller annan socialförsäkring är inte berättigade till avdraget. Regeringen låter alltså a-kassornas medlemmar finansiera skattesänkningarna genom överuttag av avgifter. vill att alla ska ha råd att vara med i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. Det är både ekonomiskt möjligt och politiskt rimligt att återskapa en solidarisk finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Om arbetslöshetsavgiften hade avskaffats 2012 och motsvarande intäkt i stället hade tagits in till staten via arbetsmarknadsavgiften skulle denna ha behövt höjas från . Om de totala arbetsgivaravgifterna hade legat kvar på oförändrad nivå skulle ett sådant avskaffande av arbetslöshetsavgiften ha inneburit en minskning av statens intäkter med 2012. Dessa intäkter behövs inte för att finansiera arbetslöshetsförsäkringen som gick med ett överskott på 2010. Med sänkta medlemsavgifter sänks tröskeln för att gå med i en a-kassa mest för dem som har stort behov av försäkringen. Om arbetslöshetsavgiften avskaffas kommer ingen att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi vill också införa avdragsrätt för medlemsavgiften till a-kassan. Minskade kostnader för att vara medlem i en a-kassa tillsammans med förbättrade kvalificerings- och ersättningsvillkor är det effektivaste sättet att skapa en inkomstförsäkring som alla med fast förankring på arbetsmarknaden kan få ersättning från vid arbetslöshet. Arbetslöshetsavgiften ska därför avskaffas och en avdragsrätt om för medlemsavgift till arbetslöshetskassa ska införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Reseavdrag, punkt 13 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk246 av m.fl. (MP) och 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:Sk301 av (FP), 2012/13:Sk302 av och (båda FP), 2012/13:Sk316 av (M) och 2012/13:Sk377 av (C) yrkandena 1 och 2. Oljan är en ändlig resurs och vårt oljeberoende är ett hot mot såväl klimatet som landsbygden. Bensinpriset är nu per liter och de globala oljepriserna stiger. Att utveckla kollektivtrafiken och ta fram alternativa drivmedel är en överlevnadsfråga för landsbygden. Alliansens politik har kraftigt gynnat på bekostnad av övriga delar av landet. och dess allierade har haft på sig att vända den allt mer Stockholmscentrerade politiska utvecklingen. I stället har de valt att lägga mer sten på börda för utanför . och står för en ansvarsfull politik som baseras på den enkla principen att göra klimatsmarta val enklare, utan att göra det tuffare för den som redan har det tufft. går merparten av reseavdraget till bilresor inom storstadsregionerna och deras närmare omgivning, trots att det här finns alternativa transportsätt ett typiskt exempel på miljöskadliga subventioner. Reseavdraget behövs bättre i de delar av landet där det inte finns alternativ. Regeringen bör tillsätta en utredning som har till uppgift att hitta ett avståndsbaserat reseavdrag som gynnar resande med kollektivtrafik och cykel, men inte missgynnar dem som bor i glesbygd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dubbelbeskattningsavtal, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk218 av m.fl. (SD) yrkande 2. En växande del av den internationella sjöfarten ägnar sig åt andra aktiviteter till sjöss än transport av gods eller passagerare, exempelvis undersökning av havsbotten, kabelläggning och konstruktionsarbeten i marin miljö. Pipelineprojekt, vind- och vågkraft, kraftkablar och intresset av att i ökad utsträckning använda havsbotten för att lägga kommunikationskablar har drivit på utvecklingen mot en tekniskt avancerad sjöfart. Detta växande segment kräver stora resurser för forskning och teknisk utveckling och personal från flera olika yrkesgrupper utöver de som arbetar med fartygets drift och som traditionellt räknas som sjömän, dvs. högskoleutbildade geologer, oceanografer, marinbiologer och tekniker. Det finns emellertid två problem för svenskt vidkommande, dels att de svenska näringsvillkoren medför att det inte går att bedriva sådan sjöfart med fartyg under svensk flagg, dels att arbetsmarknaden inom denna sjöfart, till följd av nuvarande skatteregler, är stängd för svenska sjömän så länge dessa är bosatta i . Om man väljer att flagga ut fartyg och flytta verksamheten till något annat nordiskt land är det av skatteskäl inte är möjligt att anställa svenska sjömän. Enligt redovisade bedömning av artikel 3.l h i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet ska annan sjöfart än gods- eller passagerartransporter inte anses gå i internationell trafik. bedömning medför att undantagen i dubbelbeskattningsavtalet inte blir tillämpliga och svenska sjömän på utflaggade fartyg blir fullt skattskyldiga i vilket medför att de för att uppnå likvärdiga villkor som konkurrenterna måste flagga ut sina fartyg och använda sig av utländsk arbetskraft. anser att det för att öppna arbetsmarknaden för svenska sjömän krävs att sjöfartsstödet ändras så att de kan ta anställning på svenska fartyg och att de nuvarande skattereglerna förändras. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 2 (S, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S) anför: I har vi satt en ära i vår jämlikhet och den jämlikheten uppnår man bland annat genom så rättvisa och väl genomtänkta regler som möjligt. Något som går i rakt motsatt riktning är våra nuvarande beskattningsregler för de sjukas och de arbetslösas skatt. får man sin tidigare inkomst sänkt när man blir arbetslös eller drabbas av sjukdom då staten beskattar dessa människor hårdare än när de var friska och hade ett arbete. Detta är inte ett bra sätt att behandla människor och det bidrar också till att skillnaderna mellan människor ökar. Alliansregeringens politik har helt fel inriktning. Sjukersättningen är inget bidrag, det är en utbetalning från den socialförsäkring som man har betalat in till under sitt liv och arbetslöshetsersättningen är lika lite ett bidrag utan något man får tillbaka från den försäkring som man har betalat in till under sina yrkesverksamma år. Om man efter ett långt, ofta slitsamt, yrkesliv har ålderspension, alltså uppskjuten lön, så betalar man mer skatt än den som har inkomst av lön. Än värre blir det för den som har blivit arbetslös och har ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, eller har förtidspension, då blir skillnaden i beskattning ännu högre. Samma sak gäller den som är hemma för att ta hand om sina barn och har ersättning från föräldraförsäkringen. Detta är djupt orättvist, orättfärdigt och innebär naturligtvis inte skatt efter bärkraft. Därför borde skattesystemet ändras så att lika inkomster beskattas lika, oavsett om de kommer från anställning, ålders- eller förtidspension, sjukersättning eller arbetslöshetsförsäkring eller föräldraförsäkring. Det är en viktig princip att olika inkomstslag ska beskattas lika. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Sk203 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en skattereduktion för gåvor till idéburet företagande. 2012/13:Sk206 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda skattereduktion för flyttkostnader. 2012/13:Sk207 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en bred parlamentarisk skatteutredning under nästa mandatperiod med inriktning i enlighet med motionens intentioner. 2012/13:Sk208 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna för arbetsgivare att tillhandahålla tjänstecyklar för sina medarbetare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna kring friskvård så att cykel inte likställs med andra dyrare träningsredskap. 2012/13:Sk209 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över det svenska skattesystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en probleminventering av det svenska skattesystemet. 2012/13:Sk210 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inkludera utförsåkning och golf i begreppet skattefri friskvård. 2012/13:Sk211 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skattereglerna i syfte att höja fribeloppet för bärplockning. 2012/13:Sk213 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsningarna i fråga om förmånstagare till pensionsförsäkringar bör tas bort. 2012/13:Sk214 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att pension ska beskattas på samma sätt som lön. 2012/13:Sk218 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ändring i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet måste göras i syfte att svenska sjömän inte ska diskrimineras. 2012/13:Sk221 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att utvidga ROT-avdraget till att inkludera byggnationer inom tomtgräns inklusive grind och staket. 2012/13:Sk222 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett avdrag för körkortskostnaderna. 2012/13:Sk224 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett individuellt friskvårdsavdrag. 2012/13:Sk225 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra villkoren för friskvårdsförmånen. 2012/13:Sk226 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade regler för förtida uttag av medel på pensionssparkonton vid betalningssvårigheter. 2012/13:Sk228 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lämpliga sammanhang utreda möjligheten att låta omkostnadsersättningar från kommuner, landsting/regioner och staten bli skattefria. 2012/13:Sk229 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att införa en skattereduktion för it-tjänster. 2012/13:Sk233 av och (båda S):