bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — fram till dess att de nya skattereglerna för dessa drivmedel träder i kraft . BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Även kommissionens statsstödsbeslut för den nuvarande utformningen av skattereglerna för höginblandade biodrivmedel och drivmedel utan fos- silt innehåll som uppfyller hållbarhetskriterierna löper ut Regeringen avser att ansöka om ett förlängt statsstödsgodkännande för energiskattebefrielsen för de aktuella bränslena med . I motion 2013/14:Fi272 av (S) yrkandena 1 och 2 före- slås ett tillkännagivande om att ambitionen för kvotplikten bör vara högre. Den nivå som anges för kvotplikten är alldeles för låg. ska öka och investeringar ska vara lönsamma måste politiken våga mer, Enligt motionen behövs det vidare övergångsregler för att säkerställa utvecklingen av biodrivmedel med högre miljökvalitet. då EU-direktivet om skärpt minimikrav på etanolens CO2- reduktion till börjar gälla. Risken är annars att drivmedel med bättre miljökvalitet konkurreras ut. I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 25 föreslås ett tillkännagivande om att kvotplikten bör höjas till minst 11 volymprocents inblandning av biodrivmedel i diesel och att andelen bio- drivmedel med särskilda fördelar bör höjas till 5 volymprocent i ett första I kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 46 anförs att regeringen vid införande av kvotplikt bör säkerställa biodriv- medlens klimatnytta genom att i första hand ställa krav på att ingående biodrivmedel har en klimateffektivitet på (i enlighet med de EU-riktlinjer som träder i kraft ) eller vidhålla kravet på att etano- len ska vara ren dvs. odenaturerad fram till dess att EU:s skarpare regler träder i kraft. I motion 2013/14:Fi243 av (SD) yrkandena 1–3 anförs att ambitionerna när det gäller konventionella biobränslen av typen etanol och biodiesel bör sänkas kraftigt. Regeringen bör enligt motionen avstå från planerna på att införa kvotplikt för inblandning av biodrivmedel. närerna anser slutligen att konventionella biodrivmedel bör ha samma energi- och koldioxidskatt som bensin och diesel. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett kvotpliktssystem för biodriv- medel och den föreslagna skattemässiga hanteringen av biodrivmedel bör vara grunden för en långsiktig strategi för att främja hållbara biodrivmedel. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 I några motioner (S, MP, V) efterfrågas högre ambitioner för kvotplikts- systemet och krav på höjda kvoter samt krav på ingående biodrivmedels klimateffektivitet. I en motion (SD) föreslås att förslaget om kvotplikt inte ska genomföras. Förslagen återfinns inte i respektive partis inkomstberäk- ning. Utskottet anser att de föreslagna förändringarna är ett första steg som när det gäller beskattningen skapar en beskattning som är hållbar i förhål- lande till unionsrätten och genom införandet av kvotpliktssystemet höjer andelen förnybar energi till en nivå som motsvarar vad som är praktiskt genomförbart. Utskottet utgår från att kvotpliktssystemet kommer att utveck- las över tiden och att andelen hållbara biodrivmedel successivt ökar, med inriktning mot biodrivmedel med extra fördelar. I det sammanhanget bör olika drivmedels klimatnytta också beaktas. Det s.k. tullvillkoret i skattelagstiftningen syftar till att motverka över- kompensation och är ett villkor för den nuvarande skattebefrielsen för biodrivmedel. Utskottet anser i motsats till motionären att det inte finns något skäl att som krav införa ett motsvarande villkor eftersom beskatt- ningen enligt förslaget utformas på ett sådant sätt att den inte utgör statsstöd. Vilka effekterna blir av ett slopat tullvillkor för svensk etanol med bättre miljöprestanda är svårt att exakt bedöma. Möjligheten att importera etanol till en lägre tull för låginblandning torde öka konkurrensen på etanolmarknaden och ge ett lägre etanolpris i . Å andra sidan medför kvotpliktssystemet att efterfrågan på etanol kommer att öka då kvoten för bensin höjs . En successivt ökad inblandning bör stärka förutsättningarna för produktion av sådana biodriv- medel som kan blandas in i bensin. Den kommande skärpningen av kravet på växthusgasreduktion till 50 volymprocent enligt förnybartdirektivet bör också gynna produktion av hållbara biodrivmedel. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag i avsnitt 6.19 Kvotplikt och beskattning av biodrivmedel. Utskottet delar även de bedöm- ningar regeringen redovisar i avsnittet. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Regeringen har begärt kommissionens godkännande eftersom det gäl- lande statsstödsgodkännandet går ut och eftersom grunderna för beskattningen av biodrivmedel ändras genom budgetpropositionens lag- förslag 3.2 Förslag till lag om kvotplikt för biodrivmedel och lagförslag 3.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Lagarna föreslås träda i kraft . Det är osäkert om ett god- kännande från kommissionen föreligger vid det föreslagna ikraftträdandet. Enligt utskottets mening är situationen sådan att det kan anses motiverat (se yttr. 2001/02:KU4y Ikraftträdande av lag) att bemyndigar regeringen att bestämma när de föreslagna lagarna ska träda i kraft. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att privatpersoners och företags investeringar i produktion av el från förnybara källor för egen förbrukning kan underlättas med en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Utskottet delar även regeringens bedömning att gränsen för den elförbrukning som kan komma att ge skattereduktion kan sättas vid , förutsatt att regeringens förslag godkänns av Europeiska kom- missionen i statsstödshänseende. Regeringen tillsatte en utredning, Utredningen om netto- debitering av el, med uppdrag att ta fram lagförslag om införandet av ett system för nettodebitering som även omfattar kvittning av energi- och mer- värdesskatt och lämna lagförslag om vem som bör vara skattskyldig för energiskatt på el. Utredningens betänkande Beskattning av mikroproduce- rad el m.m. (SOU 2013:46) överlämnades . Betänkandet var på remiss t.o.m. . I utredningen bedöms att ett system med s.k. nettodebitering av el som omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt strider mot rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdeskatt. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att det i stället införs en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Den av utredningen föreslagna skattereduk- tionen ska ges till mikroproducenter av förnybar el som har en säkring om högst . Underlaget för skattereduktionen är den el som matats in på elnätet under ett kalenderår, om motsvarande mängd el har köpts till- baka och tagits ut i samma anslutningspunkt. Underlaget för skattereduktio- nen får varken överstiga per skattskyldig eller per anslutningspunkt. Både privatpersoner och företag ska kunna få skattere- duktion. För att underlätta för privatpersoner och företag att investera i produktion av el från förnybara källor för egen förbrukning, har regeringen för avsikt att gå vidare med utredningens förslag såvitt avser skattereduktion för mik- roproduktion av förnybar el. För att ytterligare stödja mikroproduktion av förnybar el och den miljönytta som den medför, anser regeringen emeller- tid att gränsen för den elförbrukning som kan ge skattereduktion bör kunna fördubblas, dvs. höjas från 10 000 till . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 De offentligfinansiella effekterna av det aviserade förslaget bedöms med- föra minskade skatteintäkter med ca och med ca . Regeringen avser att återkomma till riksda- gen under med ett förslag. Innan det aviserade förslaget kan träda i kraft bedöms emellertid att det behöver anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen i statsstödshänseende. Mot denna bakgrund bedöms ett förslag kunna träda i kraft tidigast . Utskottet delar regeringens bedömning att privatpersoners och företags inve- steringar i produktion av el från förnybara källor för egen förbrukning kan underlättas med en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Utskottet delar även bedömningen att den elförbrukning som kan ge skatte- reduktion bör kunna höjas från utredningens förslag om 10 000 till , om detta godkänns av Europeiska kommissionen i statsstödshänseende. Sänkt energiskatt för blyfri flygbensin Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att sänka energiskat- ten på blyfri flygbensin. Regeringen föreslår att energiskatten för flygbensin som används för privat ändamål och som har en blyhalt om högst sänks till och per liter. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 janu- ari 2014. Flygbensin står för av utsläpp av bly till luft. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att användningen av bly och andra särskilt farliga ämnen så långt som möjligt ska ha upphört 2020. För att minska användningen av bly och därigenom bidra till att uppnå miljö- kvalitetsmålet bör energiskatten sänkas för flygbensin med mycket låga blyhalter, s.k. blyfri flygbensin. Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att tillämpa differentie- rade skattesatser, förutsatt att skattesatserna är direkt kopplade till produk- tens kvalitet och att medlemsstaterna iakttar minimiskattenivåerna i direktivet. Differentieringen av energiskatten på flygbensin utifrån bräns- lets blyegenskaper är därför förenlig med bestämmelserna i energiskattedi- rektivet. Förslaget bedöms inte vara av sådan beskaffenhet att en anmälan till för statsstödsprövning aktualiseras. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE beräknas skatteintäkterna minska med . tigt beräknas skatteintäkterna minska med , när all flyg- bensin för privata ändamål är blyfri. Utskottet tillstyrker att energiskatten för blyfri flygbensin sänks i syfte att minska användningen av bly och bidra till att miljökvalitetsmålet uppnås. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatteskillnaden mel- lan dieselbränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3 bör kvarstå. Regeringen bedömer att den nuvarande skatteskillnaden mellan diesel- bränsle av miljöklass 1 och dieselbränsle av miljöklass 3 (där Europadiesel ingår) bör kvarstå eftersom effekterna på utsläppen av miljö- och hälsopå- verkande ämnen är svåröverblickbara. Utskottet delar regeringens bedömning att skatteskillnaden mellan diesel- bränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3 bör kvarstå. Ändrad beskattning av bränslen för viss värmeproduktion Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att sänka koldioxid- skatten för bränslen som förbrukas vid viss värmeproduktion för att undvika överkompensation. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att koldioxidskatten ska bibehållas. Jämför avvikande mening 2 (MP). SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Regeringen föreslår att koldioxidskatten sänks från av den generella koldioxidskattenivån för bränslen som förbrukas vid annan värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter än som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmepro- duktion. Ändringarnas föreslås träda i kraft . Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt gäller för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, biogas samt vissa andra bränslen som fram- ställts av biomassa och som förbrukats eller sålts som bränsle för uppvärm- ning. Skattebefrielsen utgör ett driftsstöd enligt om statligt stöd. Enligt gällande statsstödsbeslut är regeringen skyldig att rap- portera till att någon överkompensation inte sker genom den skattelättnad som ges till dessa flytande biobränslen alternativt att agera för att åtgärda överkompensationen. Övervakningsrapporten visar en överkompensation för mixade tjocka vegetabiliska och animaliska oljor och fetter i värmeverk. Orsaken var ökat pris för tjock eldningsolja , medan kostnaderna för de tjocka vegetabiliska och animaliska oljorna och fetterna legat i nivå med . Övrig användning av biobränslen som omfattas av statsstödsbeslutet överkompenserades inte . Risken för överkompensationen kan minskas på två sätt. Antingen genom att införa energiskatt efter energiinnehåll på samtliga flytande bio- bränslen för uppvärmning på en sådan nivå att överkompensationen hävs, eller genom att minska koldioxidskatten för fossila bränslen som används i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter och därigenom minska kostnaderna för fossila bränslen i jämförelse med kostnaderna för jämförbara biobränslen. Det som talar för valet att minska koldioxidskatten på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter är att det är en lagtekniskt enkel åtgärd som är möjlig att genomföra så snabbt som det bedöms vara nödvändigt för att kommissionen ska anse att den överkom- pensation som har uppkommit har åtgärdats tillräckligt snabbt. Att höja energiskatten på de aktuella biobränslena skulle riskera att påverka använd- ningen av vegetabiliska oljor och fetter i kraftvärmeproduktion. Den skattelättnad som ges för bränslen som förbrukas i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter är ett driftsstöd som faller under artikel 107 i . Genom förslaget ökar det befintliga stö- det. Huvudregeln i sådana fall är att kommissionen måste pröva och godkänna åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden innan den kan träda i kraft. Den ökning av budgeten för det befintliga stödet som följer av förslaget är av en sådan omfattning att en anmälan inte krävs. Med utgångspunkt från uppgifter från om för- brukningen av fossila bränslen i värmeverk beräknas skatteintäkterna minska med ca 2014. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att koldioxidskatten ska bibehållas i värmeproduktio- nen. Utskottet anser i likhet med regeringen att åtgärder måste vidtas för att åtgärda den överkompensation som konstaterats för tjocka vegeta- biliska oljor och fetter som används i värmeverk. Det är viktigt att skatteregler och åtgärder är hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Det är också viktigt att ge stabila villkor för inblandade aktörer. Om en konstaterad överkompensation inte åtgärdas kan de företag som överkompenseras bli skyldiga att betala tillbaka den del av skattebefrielsen som motsvarar överkompensationen tillsammans med ränta. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att sänka koldioxidskatten för bränslen som förbrukas vid viss värmeproduktion för att undvika över- kompensation. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att koldioxidskatten ska bibehållas i värmeproduktionen. Definition av begreppet skattepliktig inom fordonsbeskattningen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att en definition av vad som avses med skattepliktig införs i väg- trafikskattelagen och i lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Regeringen föreslår att en definition av vad som avses med skattepliktig införs i vägtrafikskattelagen och i lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Enligt förslaget ska ändringarna träda i kraft . Vad som avses med skattepliktig har inte definierats i lagstiftningen. Under vissa förutsättningar kan det uppstå en skillnad i beskattningen mellan fordon som har varit registrerade utomlands och fordon som endast har varit registrerade i . En definition bör därför införas för att förtydliga regelverket och för att åstadkomma en mer enhetlig beskattning. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Med skattepliktig ska som huvudregel avses den tid- punkt då ett fordon har registrerats i vägtrafikregistret . När det gäller fordon som har varit registrerade utomlands innan de har registrerats i ska i stället avses den tidpunkt då fordonet har registrerats i ett annat land. Om det inte går att fastställa den tidpunkt då fordonet registrerats i ett annat land, ska i sista hand avses det år som är antecknat som fordonsår i vägtrafikregistret. Den nya bestämmelsen ska inte tillämpas vid befrielse från fordonsskatt för fordon med bättre miljöegenskaper om fordonet före lagens ikraftträ- dande var befriat från fordonsskatt. I övrigt ska äldre bestämmelser fortfa- rande gälla för vägtrafikskatt som avser tid före ikraftträdandet. För att undvika en skillnad i beskattningen mellan fordon som har varit registrerade utomlands och fordon som endast har varit registrerade i anser utskottet att en definition av vad som avses med skatteplik- tig bör införs i vägtrafikskattelagen och i lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Utskottet tillstyrker förslaget. Övriga förslag om fordonsskatter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om ett nytt miljöbilssystem, sänkt fordonsskatt för dieselbilar och sänkt fordonsskatt i vissa glesbygdskommuner samt om kilometerskatt för tunga fordon Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. yrkande 3 i denna del att supermiljöbilspremien avvecklas till förmån för ett system med miljöbilspremie/registreringsavgift. Det stärker de offentliga finanserna med . föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att fordonsskatten för dieselbilar sänks genom att bränslefaktorn sänks från 2,40 till 2,24. I motionen föreslås också att en lastbilsskatt för tunga fordon införs med per kilometer. Den nuvarande vinjett- skatten slopas. Enligt motionen ska lastbilstrafikens miljökostnader synas i priset på transporter. Förslaget minskar snedvridningen mellan transportslagen. I motionen föreslås vidare att ett nytt miljöbilssystem införs enligt model- len bonus–malus som den nuvarande fordonsskattebefrielsen Systemet påskyndar omställningen av bilparken. nas ge i skatteintäkter. föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del och yrkande 20 att en kilometerskatt för tunga Förslaget motverkar en ytterligare ökning av den tunga trafi- ken och stimulerar till bränsleeffektivare fordon. I motionen föreslås vidare att fordonsskatten sänks i 36 glesbygdskom- muner till en kostnad av för att kompensera höjda Bidrag ges till efterkonvertering av äldre fordon, och kollektivtrafiken gynnas genom bl.a. skattepolitiken. antog en ny skärpt miljöbilsdefinition (bet. 2012/13: FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). Personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar som tas i bruk efter befrias från for- donsskatt om bilens koldioxidutsläpp inte överstiger ett beräknat högsta koldioxidutsläpp i förhållande till fordonets tjänstevikt. Beräkningen bygger på ett högsta tillåtet koldioxidutsläpp om kol- dioxid per kilometer. Kraven för skattebefrielse för bilar som är utrustade med teknik för drift med etanolbränsle och annat gasbränsle än gasol, elbi- lar och laddhybrider ändrades också. Förutom kraven på koldioxidutsläpp ska en bil för att få skattebefrielse även uppfylla de senaste obligatoriska I samband med att antog de skärpta miljöbilskraven avvisades oppositionens förslag om s.k. bonus–malus-system för nya personbilar. betalas en supermiljöbilspremie enligt regler i förordningen (2011:1590) om supermiljöbilspremie i syfte att öka försälj- ningen och användningen av nya bilar med låg klimatpåverkan. omfattar personbilar med mycket låga utsläpp av växthusgaser, max 50 gram koldioxid per kilometer, vilket främst är laddhybrider och rena elbi- Premien uppgår till högst per bil och betalas av Utskottet anser att en skattebefrielse med viktrelaterade koldioxidutsläpps- krav, i kombination med drivmedelsbeskattningen och supermiljöbilspre- mien, är ett verkningsfullt styrmedel för att minska koldioxidutsläppen från nya bilar och för att stimulera till inköp av bränslesnåla bilar. Utskottet påminner om att har sänkt bränsle- faktorn för dieselbilar successivt till följd av höjningar av energiskatten på Efter förslag i budgetpropositionen justerades fordons- bl.a. sänktes bränslefaktorn från 2,4 till 2,33. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 någon anledning att, som föreslår, ytterligare sänka bränslefak- torn för dieselbilar. Förslaget är en följd av att partiet vill höja energiskat- ten på dieselbränsle. Utskottet påminner om att fordonsskatten för personbilar som hör hemma i vissa kommuner i , , , Väster- , , och är nedsatt och betalas endast till den del den överstiger . Utskottet motsätter sig ytter- ligare subventioner av fordonsskatten. har i olika sammanhang, bl.a. vid beredningen av budgeten , avslagit oppositionens förslag om att införa ett system med kilo- meterskatt för tunga fordon, av kallat lastbilsskatt. En kilometerskatt är dyr att administrera både för företagen och för Skat- teverket eftersom den kräver utrustning för att registrera var och när ett fordon kör. Utskottet anser därför att det inte finns tillräcklig grund för att införa en kilometerskatt eftersom samhällsvinsten inte påtagligt överstiger administrationskostnaderna. Utskottet anser vidare att en kilometerskatt skulle fördyra vägtransporterna utan att ge några reella miljövinster efter- som det ofta saknas alternativa transportsätt. Skatten slår t.ex. mot skogsin- dustrin och alla som är beroende av vägtransporter, och inte minst drabbas boende på landsbygden av kostnadsökningar. Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionerna i motsva- rande delar. Egenförbrukning av el vid värmeföretags industrileveranser Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att energibeskattningen av el som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme som levereras till industrin och de areella näringarna bör ses över. Regeringen bedömer att energibeskattningen av el som förbrukas av värme- företag för produktion av värme som levereras till industrin och de areella näringarna bör ses över. har energibolag som levererar värme till industrin möj- lighet att genom återbetalning av skatt på fossila bränslen som använts vid värmeproduktionen få samma skattemässiga situation som om dessa bräns- len använts av industrin själv för att producera värmen. Detsamma gäller för leveranser till jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. I möjligaste mån bör konkurrenssnedvridningar undvikas mellan värmeproduktion inom indu- strin och värmeföretag, när produktionen sker för samma ändamål. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE energiskatt om tas ut för den el som industrin och de areella näringarna förbrukar. Högre energiskatt gäller för viss el som används av värmeföretag i samband med produktion av värme som levereras till industrin eller de areella näringarna. Utskottet delar regeringens bedömning att energibeskattningen av el som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme som levereras till indu- strin och de areella näringarna bör ses över. Utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en särskild utredare bör tillsättas för att analysera den roll som ekonomiska styrme- del kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen. Regeringen bedömer att en särskild utredare bör tillsättas för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder och hemelektronik. Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor poten- tial att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att de uppsatta målen på miljöområdet kan nås. Ett område, där regeringen särskilt ser behovet av att närmare analysera förutsättningarna för att gå vidare med ekonomiska styrmedel, är direkt exponering och diffus spridning av hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Utskottet delar regeringens bedömning att en särskild utredare bör tillsättas för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottets förslag i korthet