bet · H001UbU6 · 2013-03-27 00:00:00 — 2012/13:UbU6 Gymnasieskolan behandlar i detta betänkande 67 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör gymnasieskolan. Av dessa behandlas 22 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . I motionsyrkandena tas frågor upp om bl.a. att motverka avhopp, högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen, fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov, utmaningar för duktiga elever och behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program. Vidare berörs i motionsyrkandena frågor om studie- och yrkesvägledning, lärlingsutbildning, inflytande för elever i gymnasieskolan, ämnet estetisk verksamhet, registerkontroll av personal i gymnasieskolan och marknadsföring av gymnasieutbildning. I betänkandet föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma i fråga om höjd kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) på gymnasieskolans yrkesprogram. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående utredningar och myndighetsuppdrag, gällande bestämmelser, tidigare ställningstaganden och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns 22 reservationer (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:So484 av (M) yrkande 4, 2012/13:Ub364 av (S), 2012/13:Ub397 av (KD) och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 1 (S) 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:Ub504 av (S). Reservation 2 (S, MP) Grundläggande högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkandena 3, 11 och 19. Reservation 3 (S, MP, V) Längden på gymnasieskolans nationella program 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 4 (S, MP, V) Fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 5 (S, MP) Utmaningar för duktiga elever 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 12. Reservation 6 (S) Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 7 (S, V) 2012/13:Ub295 av (C) och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 8 (S, V) 2012/13:Ub331 av (M) och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 9 (S) Kvaliteten i arbetsplatsförlagt lärande på yrkesprogrammen tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma i fråga om höjd kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet på gymnasieskolans yrkesprogram. Därmed bifaller delvis motion 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 3. Arbetsmarknadens parter och yrkesprogrammen 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 10 (SD, V) Nationella programråd och yrkesprogrammen 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 11 (V) Inflytande för elever i gymnasieskolan 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 12 (S) Reservation 13 (V) Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. 2012/13:Ub287 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub329 av (M), 2012/13:Ub413 av Abdirizak Waberi (M) och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 14 (S, MP) En tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet m.m. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 15 (S) 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub242 av m.fl. (MP) och 2012/13:Ub346 av (M). Reservation 16 (MP) Estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 27, 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 17 (S, MP, V) Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen m.m. 2012/13:Ub368 av (S), 2012/13:Ub382 av (S), 2012/13:Ub489 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 18 (S, V) 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 19 (S, MP) Mobbning och kränkande behandling 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 20 (S, MP, V) Registerkontroll av personal i gymnasieskolan 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 21 (S) 2012/13:Ub427 av och (båda SD). Reservation 22 (SD) Motioner som bereds förenklat 2012/13:Ub215 av och (båda S), 2012/13:Ub240 av m.fl. (MP), 2012/13:Ub291 av (S), 2012/13:Ub303 av och (båda S), 2012/13:Ub304 av (S), 2012/13:Ub307 av (M), 2012/13:Ub318 av och (båda S), 2012/13:Ub320 av (S), 2012/13:Ub336 av Finn och (båda M), 2012/13:Ub350 av (S), 2012/13:Ub356 av (S), 2012/13:Ub365 av (S) yrkande 2, 2012/13:Ub367 av (M), 2012/13:Ub369 av och (båda S), 2012/13:Ub376 av m.fl. (S), 2012/13:Ub380 av m.fl. (S), 2012/13:Ub383 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:Ub436 av och (båda S), 2012/13:Ub441 av m.fl. (S), 2012/13:Ub442 av m.fl. (S), 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:Ub463 av (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 67 motionsyrkanden om gymnasieskolan från den allmänna motionstiden . Av dessa tar 22 motionsyrkanden upp frågor som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I motionsyrkandena tas frågor upp om bl.a. att motverka avhopp, högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen, fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov, utmaningar för duktiga elever och behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program. Vidare berörs i motionsyrkandena frågor om studie- och yrkesvägledning, lärlingsutbildning, inflytande för elever i gymnasieskolan, ämnet estetisk verksamhet, registerkontroll av personal i gymnasieskolan och marknadsföring av gymnasieutbildning. Utskottet besökte och fick bl.a. information som rörde gymnasieskolan. Utskottet höll vidare en öppen utfrågning om gymnasiereformen Gy 2011. Utfrågningen är ett led i utskottets långsiktiga uppföljning av reformen. Övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om framtidens gymnasieskola, avhopp från gymnasieskolan, högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen, längden på gymnasieskolans nationella program, fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov, utmaningar för duktiga elever och behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S, MP), 3 (S, MP, V), 4 (S, MP, V), 5 (S, MP), 6 (S) och 7 (S, V). I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 1 framhålls att dagens gymnasieskola står inför helt andra utmaningar än vad som gällde bara för sedan. krävs en gymnasieutbildning för att få ett jobb och för att klara sig i ett alltmer komplext och kunskapsintensivt samhälle. Unga människor måste därför rustas . Samtliga utbildningar ska enligt motionärerna ge gedigna kunskaper och leda till gymnasieexamen. I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 6 betonas att avhoppen från gymnasieskolan måste minska. Det behövs enligt motionärerna bl.a. nationella mål och en strategi utvecklad mellan stat och kommun för att fler elever ska fullfölja sin gymnasieutbildning. I motion 2012/13:Ub504 av (S) framhålls bl.a. att den stora utmaningen för gymnasieskolan är att få alla elever att fullfölja sina studier. Grundläggande högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslås att alla nationella program i gymnasieskolan ska leda till grundläggande behörighet till högskoleutbildning. I yrkande 11 föreslås vidare en gemensam gymnasieexamen för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Inom många yrken, inte minst de som yrkesprogrammen är inriktade mot, är det ofta en förutsättning att kunna byta arbete för att orka med ett helt yrkesverksamt liv. Detta kräver dock att de grundläggande kunskapskraven på alla gymnasieprogram är relativt höga. I yrkande 19 framhålls att gymnasiereformen medför mindre tid för de gymnasiegemensamma ämnena, vilket kombinerat med en höjning av kraven för grundläggande högskolebehörighet skapar en uppdelning mellan de olika gymnasieprogrammen som saknar grund. Det förhållandet att alla inte kan få grundläggande behörighet till högskoleutbildning på yrkesprogram utan att ta hjälp av det individuella valet eller att läsa ett utökat program gör att ansvaret för att alla elever ska få nödvändiga kunskaper flyttas från gymnasieskolan till vuxenutbildningen. Gymnasieskolans yrkesprogram, inklusive den gymnasiala lärlingsutbildningen, ska enligt motionärerna i kommittémotion 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 1 ge grundläggande högskolebehörighet. Möjligheten att läsa in en högskolebehörighet för elever på ett yrkesprogram genom att utnyttja det individuella valet eller att läsa ett utökat program är ett betydligt sämre alternativ än att gå ett högskoleförberedande program eftersom det bl.a. ger mindre utrymme åt att läsa in de särskilda behörigheter som krävs för många högskoleutbildningar. Också i kommittémotion 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att yrkesprogrammen ska ge grundläggande högskolebehörighet. Längden på gymnasieskolans nationella program I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 7 begärs att alla nationella program i gymnasieskolan ska vara minst treåriga. Regeringens förslag om kortare gymnasieprogram helt utan teoretiska kurser avvisar motionärerna bestämt och framhåller att utgångspunkten måste vara att all gymnasieutbildning ska leda vidare till arbete eller högre studier. Högre kunskapskrav krävs för de unga. Alla nationella program i gymnasieskolan ska därför förbli treåriga. Fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs att resurser ska fördelas till gymnasieskolor efter elevernas förutsättningar och behov. Varje kommun ska ha både nödvändiga system och en skyldighet att fördela resurser mellan skolorna efter elevernas behov. Utmaningar för duktiga elever I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 12 betonas att undervisningen ska innebära en utmaning för elever som snabbt tillägnar sig kunskap, och det ska bli lättare att få gå vidare och lära mer. Den elev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 17 och i kommittémotion 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att behörighetskraven till gymnasieskolans högskoleförberedande program ändras från dagens krav på godkända betyg i nio ämnen till godkända betyg i fem ämnen utöver godkända betyg i svenska (eller svenska som andraspråk), engelska och matematik. Med andra ord ska behörighetskraven för högskoleförberedande program och yrkesprogram vara desamma. Dagens differentierade behörighetsregler ger enligt motionärerna en stark signal till både elever och föräldrar om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på. Ett nationellt sökområde för gymnasieskolans alla nationella program bör enligt motion 2012/13:So484 av (M) yrkande 4 införas. finns s.k. gymnasieregioner på flera håll i landet. Inom samarbetande kommuner i gymnasieregionen har elever rätt att på lika villkor söka, bli mottagna och antas till alla nationella program och gymnasieskolor. I motion 2012/13:Ub364 av (S) begärs en utvärdering av reglerna för de nationella idrottsutbildningarna, då vissa problem har uppstått vid införandet av dessa idrottsutbildningar. Bland annat har olika specialidrottsförbund ställt väldigt olika krav på de nationella idrottsutbildningarna, och har i vissa fall godkänt utbildningar som inte tillstyrkts av aktuellt specialidrottsförbund. I motion 2012/13:Ub397 av (KD) begärs att möjligheterna att inrätta riksrekryterande utbildningar ska utvecklas i sådana fall där det finns ett tydligt och väl dokumenterat arbetsmarknadsbehov och ett nationellt intresse för utbildningen. Propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan, som innehåller huvuddelen av regelverket för gymnasiereformen Gy 2011, bifölls av (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Lagändringarna trädde i kraft och började tillämpas på utbildningar som påbörjats efter . Regelverket för utbildning på gymnasieskolans nationella program har sedermera överförts till den nya skollagen (2010:800). Skollagen bifölls av och trädde i kraft . Skollagen tillämpas på utbildning och annan verksamhet fr.o.m. (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370371). I samband med att utskottet ställde sig bakom gymnasiereformen uttalade utskottet bl.a. följande (bet. 2009/10:UbU3 s. 3839). Utskottet vill [] framhålla behovet av att reformera gymnasieskolan mot bakgrund av den viktiga roll den treåriga gymnasieskolan har för att förbereda ungdomar för högre studier, yrkesarbete och att aktivt kunna delta i samhällslivet. Det är viktigt att gymnasieskolan är utformad på ett sådant sätt att så många elever som möjligt fullföljer sin utbildning och får de kunskaper som utbildningen har för avsikt att ge dem. Gymnasieskolan är i och för sig en frivillig skolform, men en fullständig gymnasieutbildning är i praktiken nödvändig för att få tillträde till arbetsmarknaden eller för att kvalificera sig för högre studier. Reformbehovet är också viktigt då alltför många elever hoppar av eller avslutar gymnasieskolan utan att ha nått kunskapsmålen, då det lokala friutrymmet ibland lett till en sänkning av kunskapskraven och då eleverna generellt inte är tillräckligt väl förberedda för fortsatta studier och för yrkeslivet. Propositionen innehåller en rad viktiga förändringar som sammantaget innebär att gymnasieskolan framöver avsevärt bättre än kommer att svara upp mot de berättigade krav som ställs från elever, samhälle och arbetsmarknad på gymnasieutbildningens kvalitet och resultat. Utskottet anser att de utgångspunkter för reformbehovet som gjordes gällande vid gymnasiereformens införande alltjämt är relevanta, vilket således innebär att utskottet anser att en gymnasieskola anpassad för framtiden finns på plats där samtliga nationella program leder till en gymnasieexamen. Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub494 (S) yrkande 1. Förslagen i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) bedömdes av regeringen leda till färre avhopp och programbyten och till att fler elever därmed kommer att klara av sina gymnasiestudier . Regeringen framhöll vidare i propositionen att det är flera delar som sammantaget bedöms leda till en ökad genomströmning. Här hänvisades till skärpta behörighetskrav för gymnasieskolans högskoleförberedande program (en skärpning av behörighetskraven för de yrkesförberedande programmen har sedermera också beslutats av , se bet. 2009/10:UbU21 s. 143 f.). Vidare gjordes bedömningen att den nuvarande begränsningen att eleven bara ska få reducera kurser omfattande 250 poäng bör tas bort. Dessutom föreslogs att en individuell anpassning av ett nationellt program ska vara möjlig. Detta, i kombination med att skolornas huvudmän på ett bättre sätt fullgör de skyldigheter som de har att aktivt arbeta med särskilt stöd i gymnasieskolan, kommer enligt den bedömning regeringen gjorde sammantaget att leda till färre studieavbrott och programbyten. En utvecklad samverkan mellan gymnasieskolan och arbetslivet kommer att ske bl.a. genom inrättandet av nationella programråd för yrkesprogrammen och genom tydligare krav på arbetsplatsförlagt lärande. Detta kommer enligt den bedömning regeringen gjorde i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan att leda till att ungdomarna får bättre information om vad utbildningen innehåller och vart den leder, vilket kan leda till färre avhopp och till att eleverna blir mer motiverade. Regeringen ansåg vidare att en väl fungerande studie- och yrkesvägledning kan bidra till en förbättrad genomströmning i gymnasieskolan genom förtydligade bestämmelser om tillgång till studie- och yrkesvägledning (s. 147148). Utskottet ställde sig bakom de förslag och bedömningar som regeringen gjorde i propositionen (bet. 2009/10:UbU3). Av de elever som började gymnasieskolan hade endast fått slutbetyg , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad (dvs. Programbyten, liksom avbrott och studieuppehåll är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. Av eleverna i årskurs 1 /11 återfanns , ca 3 700 elever, inte i gymnasieskolan efterföljande läsår. Dessa hade därmed gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 118120). enades EU-ländernas utbildningsministrar om en fortsättning av utbildningssamarbetet och ett ramverk med strategiska mål för detta arbete (Utbildning 2020). Bland de fem riktmärken som ska vara vägledande för uppföljningen av arbetet som fastställdes märks att andelen 1824-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara . Andelen svenska 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning som inte befann sig i utbildning uppgick , vilket kan jämföras med genomsnittet inom EU som uppgick till (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 5152). Utskottet kan konstatera att en av utgångspunkterna för gymnasiereformen var att minska avhoppen från gymnasieskolan. De första eleverna i den nya gymnasieskolan påbörjade sina studier och kommer att avsluta gymnasieskolan . Det är sålunda alltför tidigt att fastställa vilka effekter gymnasiereformen har haft på avhoppen från gymnasieskolan. Utskottet avser dock att noga följa utvecklingen vad gäller avhoppen från gymnasieskolan. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub494 (S) yrkande 6 och 2012/13:Ub504 (S). Grundläggande högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen Genom gymnasiereformen blev det en tydligare indelning av gymnasieskolans program i yrkesprogram och högskoleförberedande program. Obligatoriet för yrkeselever att läsa de kurser som krävdes för grundläggande behörighet till högskoleutbildning togs bort. Omfattningen av vissa av de gymnasiegemensamma ämnena (tidigare kärnämnen) på yrkesprogrammen minskades för att ge ett utökat utrymme för yrkesfördjupning (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3 s. 18, rskr. 2009/10:8). Utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen, och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. Av gymnasiereformen följer vidare att grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå har den som har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan (eller inom gymnasial vuxenutbildning) eller en yrkesexamen i gymnasieskolan (eller inom gymnasial vuxenutbildning) samt har godkänt betyg i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för högskoleförberedande examen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3 s. 35, rskr. 2009/10:8). Alla elever på yrkesprogram har inom ramen för sin gymnasieutbildning möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Det kan inom vissa yrkesprogram ske genom individuellt val eller på samtliga yrkesprogram som ett utökat program. På sju av de tolv yrkesprogrammen i den nya gymnasieskolan finns det möjlighet att läsa in grundläggande behörighet inom programmets ordinarie 2 500 gymnasiepoäng, om huvudmännen har valt att erbjuda sådana kurser och eleven utnyttjar sitt individuella val. På de andra fem yrkesprogrammen behöver eleverna läsa utökat program, minst 100 poäng extra utöver de vanliga 2 500 poängen, för att kunna nå grundläggande behörighet. Detta beror på att huvudmännen inte får erbjuda de behörighetsgivande kurserna inom dessa programs programfördjupning. Regeringen har dock uttalat att man vill värna alla elevers rätt att läsa in grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Därför ska möjligheterna för alla elever att läsa behörighetsgivande kurser förstärkas, utan att de ska behöva läsa utökat program. Regeringen avser därför att uppdra till att fastställa vilka kurser som får ges inom ramen för programfördjupningen på yrkesprogrammen, så att elever på samtliga yrkesprogram (om de också utnyttjar sitt individuella val) kan ges möjlighet att få grundläggande behörighet inom ramen för 2 500 poäng. ska redovisa uppdraget , och vilka kurser som kan erbjudas kan ändras inför kommande läsår, 2013/14, och påverkar då även de elever som läser i den nya gymnasieskolan (, pressmeddelande, ). Utskottet välkomnar att alla elever på yrkesprogrammen i gymnasieskolan som vill framöver kommer att ges möjlighet att läsa in grundläggande behörighet till högskoleutbildning (om de också utnyttjar sitt individuella val) utan att som på vissa program behöva läsa ett utökat program. Några ändringar i övrigt gällande högskolebehörighet eller gymnasieexamen för elever på yrkesprogrammet är utskottet inte berett att ställa sig bakom. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub209 (V) yrkande 1, 2012/13:Ub477 (V) yrkande 1 och 2012/13:Ub494 (S) yrkandena 3, 11 och 19. Längden på gymnasieskolans nationella program När det gäller yrkandet om att alla gymnasieprogram ska vara minst treåriga vill utskottet anföra följande. Den nya gymnasieskolan omfattar fem olika introduktionsprogram vars syfte i första hand är att ge utbildning till elever som inte uppnått behörighet till ett nationellt program inom gymnasieskolan (jfr 17 kap. skollagen [2010:800]). Med utgångspunkt i elevernas individuella behov ska dessa utbildningar förbereda eleverna för vidare utbildning eller för arbetslivet. Ett av introduktionsprogrammen som infördes i den nya gymnasieskolan är yrkesintroduktion. Yrkesintroduktionen innehåller huvudsakligen yrkesförberedande kurser men även grundskoleämnen och motivationsinsatser utifrån elevernas behov. Yrkeskurserna inom yrkesintroduktion kan komma från ett nationellt program, men det kan också bestå av en annan yrkesutbildning och ett arbetsplatsförlagt lärande. Efter avslutad yrkesintroduktion ska eleven kunna fortsätta på ett yrkesprogram eller gå ut i arbetslivet. Utbildningen inom yrkesintroduktion kan variera i längd. Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att erbjuda huvudmännen stimulansmedel för att utveckla kvaliteten i yrkesintroduktionen och ge i uppdrag att utveckla yrkesintroduktion av varierande längd som förbereder för konkreta arbetsuppgifter på arbetsmarknaden. I uppdraget framhåller regeringen vidare att det bör ingå att utveckla stöd för dokumentation av yrkeskunskaper. För satsningen föreslog regeringen att avsätts 2013. Motsvarande belopp beräknar regeringen ska avsättas under 20142016 (prop. 2012/13:1 utg. omr. 16 s. 6970). Utskottet ansåg vid behandlingen av förslaget att det är bättre att dessa ungdomar som går på yrkesintroduktion avslutar en kortare utbildning än låter bli att studera i gymnasieskolan eller avbryter studierna. Utskottet konstaterade också att regeringen inte föreslagit något nytt kortare nationellt program (bet. 2012/13:UbU1 s. 52, rskr. 2012/13:113). Utskottet vidhåller sitt uttalande och kan återigen konstatera att regeringen inte har föreslagit något nytt kortare nationellt program inom gymnasieskolan, vilket också framgår av utbildningsministerns svar på en skriftlig fråga om den aktuella satsningen på yrkesintroduktion och det aviserad uppdraget till (fr. 2012/13:17). Någon ändring av dagens struktur med treåriga program inom gymnasieskolan som har gällt är således inte aktuellt. Motionsönskemålet får därmed anses uppfyllt i och med de gällande bestämmelserna, vilka inte heller föreslagits bli ändrade. Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub494 (S) yrkande 7. Fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov Av 1 kap. 9 § skollagen (2010:800) framgår bl.a. att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas.