bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Socialdemokraterna hade hellre sett konkreta förslag på bord samt en öppen diskussion mellan olika aktörer i utvecklingssamarbetet. Ett uttryck för bristerna i styrningen av biståndet är att en mängd samarbetsstrategier fortfarande låter vänta på sig. Strategier som ska styra anslagsposter för olika teman som ingår i budgeten är inte färdiga , och själva grundbulten, den biståndspolitiska plattformen, ska presenteras sist av allt. Det är en bakvänd hantering. Givare och mottagare är tillsammans partner i utvecklingsarbetet och därför behöver mottagarnas ägarskap och inflytande över utvecklingssamarbetet öka. Utvecklingssamarbetet bedrivs ofta i svåra miljöer. uppnås resultat efter en lång process av ibland flera samverkande faktorer. måste arbeta långsiktigt för att utvecklingssamarbetet ska kunna vara en faktor som förändrar på djupet och ger långsiktiga resultat. Regeringens politik har medfört en oroande perspektivförskjutning där solidaritet och lokalt ägarskap som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för en övertro på marknadslösningar och kortsiktig jakt på lätt mätbara resultat. För att öka tydligheten i biståndspolitiken vill vi förbättra redovisningen av hur biståndsmedel fördelas och används. Öppenhet bör i högre grad än prägla beslutsprocesser, debatt och reformarbete. Ansträngningar krävs för att den nya utvärderingsmyndighet som är under uppbyggnad ska lyckas med sitt uppdrag. Det svenska utvecklingssamarbetet har genomgått stora förändringar . Några av förändringarna kan ha varit välbehövliga, andra finns det anledning att kritisera hårt. Ytterligare reformer är aviserade men har inte presenterats närmare. En samlad översyn bör göras av det svenska utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning. Där bör analyseras hur och Sidas roller ser ut efter de genomförda förändringarna. Frågan är om dagens rollfördelning är organiserad på ett optimalt sätt och om olika kompetenser har gått förlorade till följd av förändringar och om dessa i så fall behöver byggas upp på nytt. I översynen bör det skapas klarhet i vilka krav som ställs på olika aktörer, vilka resultat som förväntas och hur dessa ska redovisas. Kraven ska vara höga på ordning och reda samt resultat i den internationella utvecklingsverksamheten. Samma höga krav och mål ska gälla för alla aktörer, exempelvis , Sida, folkrörelser och näringsliv. får inte byråkratiseringen av utvecklingssamarbetet växa så att den hämmar verksamheten eller hindrar nytänkande. Vilken kompetensförsörjning som krävs för att möjliggöra ett utvecklingssamarbete med hög kvalitet är en viktig fråga som bör ingå i översynen. Genom hög kompetens i utvecklingsfrågor, analys och idéutveckling kan också i fortsättningen spela en viktig roll i utvecklingspolitiken och bedriva en verksamhet i världsklass. Arbetet med landkoncentrationen behöver ses över. Det handlar t.ex. om hur länder kan fasas ut från bilateralt utvecklingssamarbete utan att relationer och kunskap går förlorade, hur en landkoncentration kan få genomslag och hur andra arbetsformer, som multilateralt utvecklingssamarbete och samordning med andra givare, kan spela in. I översynen av utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning bör ingå att belysa vilka förändringar som har genomförts och vilka effekterna har blivit som perspektiv från omvärldsförändringar och internationella reformprocesser beaktas. Översynen, som bör göras i en öppen process, bör leda till att förslag läggs fram om hur man ska få till stånd en väl fungerande och ändamålsenlig organisation och rollfördelning. Styrning, uppföljning och utvärdering, punkt 11 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 79 och 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2013/14:U298 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 23. Biståndets kvalitet är minst lika viktig som dess kvantitet. En stor del av det internationella biståndet har inte fattiga människors behov i fokus, utan används för att finansiera rika länders utrikespolitiska mål. Givarländerna och de multilaterala institutionernas krav utgår inte från mottagarländernas egna fattigdomsstrategier och riskerar därmed att köra över demokratiska beslutsprocesser. Styrning, uppföljning och utvärdering, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2013/14:U298 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del, 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 23 samt 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 79. beslutade regeringen att avveckla internationellt utvecklingssamarbete (Sadev). Detta var något vi från var starkt kritiska till. startades en ny expertgrupp för utvärdering och analys av internationella bistånd. Regeringen utlovade i förra årets betänkande om bistånd att inget glapp avseende utvärderingsverksamhet skulle uppstå mellan nedläggningen av det gamla institutet och uppstarten av den nya expertgruppen. har expertgruppen funnits och endast begränsad information om denna går att utläsa på webbplats. anser att detta inte lever upp till de löften som regeringen gav i samband med att Sadev lades ned. Inte en enda utvärdering av biståndet har gjorts sedan expertgruppen påbörjade sin verksamhet. Vi anser därför att regeringen bör uppmanas att se till att det publiceras utvärderingar av biståndet och att information om verksamheten i den nya expertgruppen tydligare ska göras tillgänglig för allmänheten. Biståndspolitisk plattform, punkt 12 (MP, SD, V) av (SD), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U279 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ny målstruktur för svenskt bistånd. Det är första gången målsättningarna för biståndet ändras utan en bredare diskussion. Det finns anledning att rikta kritik mot regeringen för att den ännu inte har presenterat den biståndspolitiska plattform som ska ligga till grund för den förnyade styrningen av svenskt utvecklingssamarbete. Förankringsprocessen hos biståndets aktörer och har varit undermålig, och under den utdragna processen har verksamheten blivit lidande. Plattformen bör presenteras för i form av en proposition. Mottagarlandets behov, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 1. Varje land har sin egen historia och sin egen unika situation. Det finns inte bara en väg till utveckling. Därför måste besluten om ett lands utveckling tas av invånarna själva – detta är grunden för demokrati. Allt utvecklingssamarbete ska utgå från respektive mottagarlands egna behov. Det ska respektera dess suveränitet och inte förknippas med politiska eller ekonomiska villkor. Så är långt ifrån fallet . Ökat politiskt och ekonomiskt självbestämmande ska vara en av de centrala utgångspunkterna för utvecklingssamarbete. Multilateralt bistånd, punkt 14 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U279 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 20. Multilaterala organisationer har en viktig roll att spela i internationellt utvecklingssamarbete, och ska vara en aktör av betydelse i dessa sammanhang. Därför måste regeringen se till att det finns tillräckliga resurser för att föra dialog och utöva inflytande och för att hantera en kvalitativ beredning och uppföljning av det multilaterala biståndet. Dac uppmärksammade i sin granskningsrapport om utvecklingssamarbete att det saknades en övergripande strategi för det multilaterala stödet. antog regeringen en strategi för multilaterala utvecklingssamarbete, och ett relativt stort antal organisationsbedömningar har genomförts. UD och Sida har därtill organiserat arbetet mellan sig. Det saknas dock en övergripande uppföljning och analys med förslag på hur arbetet ska organiseras så att det upprätthåller bästa kvalitet. Regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur strategins rekommendationer tillämpas och den bör innefatta en övergripande analys av måluppfyllelsen i förhållande till det svenska biståndets mål och den svenska strategin för multilateralt utvecklingssamarbete. Budgetstöd, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 19 i denna del. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa och det ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Det har visat sig finnas stora brister i regeringens och Sidas sätt att styra och kontrollera olika former av budgetstöd. anser att risken därmed är överhängande att biståndsmedel kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte var avsedda för, exempelvis vapen och militär verksamhet. Vi kan visserligen se att det finns ett gott syfte med att få effektiva helhetslösningar i fattigdomsbekämpningen och att öka ägarskapet för mottagarlandet genom budgetstöd men detta ställer så stora krav på mottagarländernas kapacitet att det är svårt att fokusera biståndet på de minst utvecklade länderna. På grund av de brister som finns när det gäller styrning och kontroll av budgetstöd och de risker som är förenade med detta bör biståndsformen avvecklas. I stället bör extra resurser tillföras det civila samhället och humanitära insatser i den utsträckning vi bedömer att pengarna kommer till bättre nytta. Kulturens roll, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 82. Kulturens roll i svenskt utvecklingssamarbete måste återupprättas. Vi menar att ett samhälles och dess individers frihet ökar med kulturen. Med kultur som verktyg kan yttrandefrihet, folkbildning, demokratiska samtal och deltagande i samhällsdiskussionen stärkas. Kulturen är en viktig del av utvecklingssamarbetet, inte minst för folkbildning och demokratifrämjande arbete. Kulturbiståndets andel av det totala biståndet har minskat kraftigt under den borgerliga regeringen, trots att biståndet totalt sett har ökat . Sanitet, punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U265 av m.fl. (SD) yrkande 3. Tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. Bristen på tillgång till vatten och grundläggande sanitet är något som drabbar kvinnor och barn extra hårt och hindrar deras möjligheter till utveckling. Enligt uppgifter från organisationen saknar två och en halv miljard människor en toalett att gå till vid behov. Den del av millienniemål 7 som handlar om att halvera antalet som inte har tillgång till säker sanitet är långt ifrån uppnådd. Bristen på säker sanitet bidrar till förorenat vatten som är ett allvarligt miljö- och hälsoproblem. dör ca 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Förorenat vatten och brist på tillgång till sanitet utgör också en hälsorisk för gravida och vid förlossning. Rent vatten och grundläggande sanitet kan därmed förebygga mödradödlighet. För kvinnor som måste göra sina behov ute i det fria eller gå långa sträckor i slumområden och natten innebär avsaknad av sanitet en ökad risk att bli utsatt för våld och övergrepp. Regeringen bör verka för en internationell kraftansträngning för att uppnå målsättningen i millenniemål 7 om att halvera andelen som inte har tillgång till säker sanitet. Sanitet, punkt 17 – motiveringen (V) av (V). Det pågår en global kris i fråga om vatten och sanitet: närmare 1 miljard människor saknar tillgång till rent vatten, och hela 2,5 miljarder har ingen toalett att gå till vid behov. dör 4 000 barn i diarrésjukdomar, orsakade av bristande tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet enligt WHO. Detta underminerar många andra delar av biståndet: vatten och sanitet påverkar direkt och indirekt förutsättningarna att nå samtliga FN:s millenniemål. Utan rent vatten och sanitet blir flera av de övriga millenniemålen mycket svåra att uppfylla, inte minst målen för mödrahälsa, barnadödlighet, fattigdom och utbildning. anser att den bör förstärka sina ansträngningar för att bekämpa denna tysta men omfattande katastrof, som slår hårdast mot kvinnor och barn. I UD:s policy för miljö och klimat 2010–2014 finns ett tydligt uttalat fokus på vatten och sanitet. ska enligt denna, som ett av fem prioriterade verksamhetsområden i det miljörelaterade biståndet, bidra till förbättrad vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet. Detta är naturligtvis bra, men målen måste även kopplas till budget och verksamhet. 2011 låg genomsnittet för bistånd till rent vatten och sanitet på enligt Sida. bör inte vara sämre på ett så viktigt område. Klimatinsatser, punkt 18 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 22 och 77. Klimatinvesteringar bör ske utan krav på kompensation i form av mer eller mindre fiktiva utsläppsrätter. Finansieringen ska utgöras av nya medel, utöver en bibehållen biståndsnivå, i enlighet med gjorda åtaganden enligt . I innebär det en satsning utöver den av BNI som går till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. bör öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs, vilket bidrar till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. Klimatfinansieringen ska inte, som , tas från biståndet. ska vara ett föredöme och ska särredovisa vad som är bistånd och vad som är internationella åtaganden för klimatfinansiering. Biologisk mångfald, punkt 19 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 40. Bevarad biologisk mångfald är viktig för ekosystemens förmåga att återhämta sig från störningar såsom klimatförändringar och för att kunna tillhandahålla livsnödvändiga ekosystemtjänster även i fortsättningen. Avskogning och omvandling av naturskogar till skogsplantager, utvidgning och omvandling av jordbruket, fiske och föroreningar är orsaker till att biologisk mångfald går förlorad. En växande och allt rikare befolkning, och behovet av att minska konsumtionen av fossila råvaror, kommer att öka trycket på markanvändning och hoten mot biologisk mångfald. bör motverka satsningar med betydande negativa konsekvenser för biologisk mångfald, både i det bilaterala och i det multilaterala utvecklingssamarbetet. Markinvesteringar, punkt 20 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 46. Trots att det finns tillräckligt med livsmedel för att svält inte ska behöva förekomma saknar en miljard människor mat för dagen. Några av hindren för livsmedelsförsörjning är bristande möjligheter att lagra och distribuera livsmedel, outvecklat jordbruk med stor variation i skördarna samt rika länders och regioners jordbrukspolitik. Jordbruket har stor betydelse för sysselsättning och för livsmedelsförsörjningen i många länder. En stor del av de fattigaste människorna är jordbrukare, varav många är kvinnor. Livsmedelsproduktionen måste förbättras när världens befolkning ökar, vilket bör ske inom ramen för hållbar utveckling. Utveckling av jordbruket är grundläggande för ekonomisk tillväxt, fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning. Investeringar i småskaliga jordbruk är ett effektivt sätt att skapa tillväxt som bekämpar fattigdomen. Rätt till den jord man brukar är centralt för att få till stånd ett fungerande jordbruk och en fungerande livsmedelsförsörjning. Särskilt viktigt är det att förbättra kvinnors juridiska rättigheter liksom kreditmöjligheter och tillgång till utbildning. Åtgärder för att underlätta handel såväl på lokala marknader som handel med grannländer och internationell handel är viktiga. EU:s jordbrukspolitik bör reformeras ytterligare. Markinvesteringar och andra investeringar måste ske på ett sådant sätt att de bidrar till människors försörjning. Investeringarna ska skapa jobb med anständig lön och bidra till både lokal och nationell utveckling som bygger välstånd och ekonomisk utveckling. Regeringen har ett ansvar för att se till att svenska företag inte bidrar till s.k. landgrabbing, dvs. att de inte agerar på ett sådant sätt att människor på landsbygden berövas sin mark och möjligheten att försörja sig där. bör bidra till att stärka småbrukares äganderätt. Givardialog, punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 83. Utvecklingssamarbetet bör innefatta verktyg för dialog där partner bjuds in till öppna samtal om hur en samstämmig politik som respekterar mänskliga rättigheter och miljö kan komma till stånd. bör ägna särskild tid till att utveckla dialogen med BRIK-länderna och andra utvecklingsaktörer, som de stora fonderna. bör driva principen om att utvecklingseffektivitet bygger på lokalt ägarskap och beakta hur nya aktörers kompetens kan matchas med det gamla givarsamfundet. bör ta initiativ till att öka samordningen mellan bilaterala och multilaterala insatser och de stora privata fonder som blivit viktiga biståndsgivare. Samordningen bör, för att få ökad slagkraft, ha fokus på globala gemensamma nyttigheter, såsom klimat, vatten och energi. , punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkande 12. Sekulär, könsneutral lagstiftning och lika medborgerliga rättigheter är en grundläggande förutsättning världen över för verklig jämställdhet, ekonomisk utveckling och demokrati. , Cedaw, är ett viktigt verktyg i denna kamp. bör inom ramen för sin utvecklingspolitik regelmässigt redovisa hur och på vilket sätt man genomför i sitt arbete. Mål för utgiftsområde 7, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: När målet för det svenska utvecklingssamarbetet formuleras anges inriktningen för hela denna viktiga verksamhet. Det nuvarande målet slogs fast av i samband med betänkandet om politiken för global utveckling (bet. 2003/04:UU3). Beslutet föregicks av en omfattande beredning som involverade en lång rad organisationer och personer. Våra partier anser att det biståndsmål som den processen till slut mynnade ut i var väl och brett förankrat. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, har gällt . 2008 delades utgiftsområdet upp i två delområden med olika mål. Vi anser att det är bra att man nu återgår till ett och samma mål för hela utgiftsområdet. Däremot har vi allvarliga invändningar mot den målformulering som regeringen föreslagit samt mot den närmast totala avsaknaden av process för att arbeta fram ett förslag till nytt mål. Det nya mål som föreslagits av regeringen i budgetpropositionen har inte varit föremål för någon djupare beredning. Vi menar att det är olyckligt att regeringen väljer att hantera det svenska utvecklingssamarbetet på ett så lättvindigt sätt. Förslaget till mål som regeringen lagt fram har som sagt inte varit föremål för en ordentlig beredning och inte heller föregåtts av diskussioner med partier eller med biståndsaktörer. Det som tidigare hanterats som ett riksdagsbeslut i särskild ordning förväntades nu passera igenom i samband med budgetprocessen. Tack vare konstruktiva diskussioner i utrikesutskottet har vi i detta betänkande kunnat enas om en bättre målformulering, dock utan att göra anspråk på att den är vare sig perfekt eller slutgiltig. Det är en målformulering som till skillnad från regeringens förslag beskriver vikten av att det svenska utvecklingssamarbetet alltjämt ser fattiga människor som aktiva aktörer för sin egen utveckling och inte som passiva mottagare av svenskt bistånd. Självfallet hade det varit önskvärt att regeringen, för att säkerställa såväl förankring som kvalitetssäkring, hade arbetat fram den nya målformuleringen i en annan anda. Tyvärr har vi med denna regering sett hur biståndspolitiken bedrivs i slutna processer, ofta med mindre goda resultat som följd. Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. Socialdemokraterna redovisar i detta särskilda yttrande partiets politik enligt våra motionsförslag om anslag och anslagsvillkor, som behandlas i betänkandet. Socialdemokraterna står fast vid uppfattningen att biståndsramen ska fastställas till av budgeterad BNI. Det svenska utvecklingssamarbetet ska präglas av hög ambition och hög kvalitet, och det ska ge resultat. Utveckling kan inte komma utifrån utan skapas av människorna i varje samhälle. Därför är det viktigt att utvecklingssamarbetet och politiken för global utveckling präglas av fattiga människors perspektiv och rättighetsperspektivet. Socialdemokraternas politik för global utveckling bygger på solidaritet, inte välgörenhet. ska bidra till en bättre värld eftersom det ligger i allas intresse.