bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — går vi in på den . Vi har fått in ett antal frågor från golvet, och vi har grupperat dem i lite olika områden. Jag kommer att släppa in en för varje område. Det första handlar om allmänna frågor om myndighetsstyrning i förhållande till PGU. Det andra handlar om kapital, skatteflykt, korruption och CSR, och det tredje handlar om ekonomiskt utanförskap. Jag tar alla tre i klump eftersom samtliga frågor från golvet är riktade mot en och samma person, nämligen biståndsminister . Först ut, inom området myndighetsstyrning, är , generaldirektör på . Generaldirektör , MSB: Min fråga riktas alltså till statsrådet. Vi vet att en förutsättning för minskat ekonomiskt utanförskap är att sårbarheten i samhället minskar. Som chef för en myndighet med stor kompetens och förmåga inom området riskreducering undrar jag hur statsrådet ser på styrningen och finansieringen av svenska myndigheters möjlighet att bidra till PGU. Ordföranden: område är alltså skatteflykt, korruption och CSR. Vi har fått in en fråga via e-post. Den kommer från en student vid och lyder så här: På tal om CSR, finns det anledning att arbeta för att svenskproducerade ISO 26 000 och organisationers sociala ansvarstagande bör göras till en kravstandard i stället för att vara en vägledande standard med rekommendationer? Bör staten kunna ställa högre krav på företagens sociala ansvarstagande, eller bör det vara upp till företagen själva? Avslutningsvis kommer en frågeställning om ekonomiskt utanförskap. Jag ger ordet till . , Center: Du nämnde att företagen har en väldigt viktig roll för att skapa jobb och välfärd, , och på det sättet motverka ekonomiskt utanförskap. ser vi att många länder har en relativt hög tillväxt, men fattiga människor får ändå inte ta del av välfärden. Det beror inte bara på skatteflykt och kapitalflykt, även om det är viktiga frågor precis som att företagen har en viktig roll. Jag undrar hur de ser på regeringarnas roll och regeringars prioriteringar. Vilken roll kan spela internationellt genom att vi delar med oss av våra erfarenheter av att bygga upp sociala trygghetssystem och en fördelningspolitik, för att på det sättet minska fattigdom? Statsrådet (M): Tack så mycket! Får jag börja med myndighetsfrågan och styrningen vill jag där bara svara mer generellt. Jag tror att det är viktigt utifrån den anda vi har diskuterat politik för global utveckling i här att vi inte ska ha särriktade pengar. Jag tror i stället att både inhemsk och global sårbarhetsbedömning borde vara lika. Det handlar alltså inte om nya, tillkommande pengar eller uppdrag, utan jag tror att det är oerhört viktigt att man har stöd. Bo var inne på detta hur kan enskilda myndigheter och myndighetschefer men även enskilda statsråd ha detta stöd för att kunna genomföra politik för global utveckling? Där finns det, som jag antydde, någonting som regeringen vill se över just i styrningen och utvärderingen av politik för global utveckling. Vad gäller företagande skulle jag vilja blanda ihop frågorna från med kommentarerna kring vad problemet egentligen är. Det är inte företagen som är problemet. Problemet i utvecklingsländerna är att lagstiftningen brister, att det råder brist på ramverk. Ländernas statsförvaltningar fungerar inte, vilket leder till att vissa företag drar nytta av detta för att minimera och undvika avgifter, tullar och så vidare. saknas tilltron i många av låginkomstländerna där de är rädda för kapitalflykt, när det sker mest i medelinkomstländerna, och företag missbrukar denna situation. Vi vill stärka förmågan att inrätta bra skattebassystem, det vill säga skatteuppbörd, och titta på frågan om sociala trygghetssystem. Det finns stater där tilltron till staten är urbota låg, ibland på goda grunder för att de har så fruktansvärd korruption. Stater har inte skyddat sina befolkningars egna intressen och byggt upp en fungerande rättsstat. Behoven av statliga investeringar är ofta stora, givet att det är länder som är präglade av fattigdom och har stora naturtillgångar. Problemen är inte företagen, utan problemen är bristande ramverk. Vad kan vi göra åt det? Utmaningen är att komma till rätta med både kapitalflykt och hur vi ska bygga ökad motståndskraft i många låg- och medelinkomstländer så att befolkningarna får en ökad trygghet och känner någon form av kontakt och tillit. Det är utgångspunkten. Då kommer vi tillbaka till frågor som Bo har varit inne på, nämligen governance, styrning, ansvarsutkrävande. Det är därför det är så viktigt att gå till de grundläggande frågorna. Vi fick via cyber space en fråga om ökat kravställande på företagen och mer av regleringsplikt för dem. Ska det vara mer informationsskyldighet? Svaret från min sida är att jag och regeringen uppmuntrar ökad transparens i rapporteringen. Det gäller även land-för-land-rapportering. Vi tror inte att enskilt kan göra detta. Vi kan naturligtvis gå i bräschen och diskutera frågan, men vi tror att det är viktigt med globalt engagemang på området just för att åstadkomma transparensen som hävstång för ansvarsutkrävande och ändrade beteenden. Vi ska komma ihåg att mycket av detta handlar om företag som är ljusskygga. Vi måste fundera över hur vi kommer till rätta med detta. Då är vi tillbaka till bristande och sviktande stater som inte har tillräcklig egen rättskapacitet och statsförvaltning. Det är där vi försöker lägga ned mer arbete. Jag tror att vi ska välkomna de frivilliga överenskommelser som näringsliv och företag har. Vi politiker behöver fundera över varför det globala demokratiska beslutsfattandet är så undanträngt. Det finns många företag, organisationer och fackförbund. Det finns ett ökat tryck globalt på att regeringar måste ta sig samman, använda FN bättre, komma med bättre styrsystem och ramverk för långsiktigt ansvarstagande. Det är där jag ser en stor utmaning . har en stark och väl fungerande demokrati, men vi möts i allt ökad utsträckning av att det inte finns kapacitet att fatta globala beslut, att man inte vill göra överenskommelser. Det går inte att då säga att vi ska ha ökade krav på företagen. Jag tror att vi måste titta på att politiken ska bli bättre. (S): Tack till alla er som har medverkat på olika sätt, här i panelen och alla er i rummet och alla som har tittat hemma. Som så ofta känns det långt när man börjar sådana här möten. Sedan när man börjar komma till ända känner man återigen att tiden var alldeles för kort. Jag vet att många hade velat ställa frågor, men vi hinner tyvärr inte det. Den här utfrågningen är en del i det arbete som utrikesutskottet gör i med det betänkande som vi nu ska skriva och fatta beslut om i utrikesutskottet utifrån den skrivelse som och regeringen har lämnat över till . De beskriver några av de delar av PGU-arbetet som har skett . Det här samtalet har varit spännande. Vi har samlat så många olika grenar. Dels det exekutiva ansvaret, biståndsministern, dels de som har åsikter om det som vi politiker gör, nämligen Concord företrädd av , dels forskningen som har bidragit mycket till politiken och utvecklingen. Vi riksdagsledamöter i utskottet får stå för utvärderingen. Det är en del av den makt har, nämligen att utvärdera det arbete regeringen gör. Det är i det perspektivet vi jobbar med PGU-skrivelsen. Jag tror personligen att det viktigaste verktyget för ett lyckat PGU-arbete är att se till att jobba systematiskt. Det behöver vi ta till oss även här i . Vi fattar många beslut som är grunden för hur regeringen kan, får och ska agera. Om vi tänker in bättre i vårt arbete i , mellan olika utskott, vad konsekvenserna blir av beslut som vi fattar och åtgärder vi föreslår skulle det leda till att världen blir bättre och att beslut inte motverkar varandra. Det största hotet mot PGU-arbetet är ekonomisk kris. Det är ofta det största hotet mot många olika saker. Så fort det blir ekonomisk kris tenderar vi att tappa koncepten och glömma bort allt annat. Politik är för mig att göra många saker . Då är det viktigt att inte tappa bollarna bara för att det är ekonomisk kris. Miljöarbete, PGU-arbete och en lång rad andra saker måste ske även under ekonomiska kristider. Vi vet att de inträffar lite då och då och lite olika starkt. Med de orden säger jag tack till er alla. Jag hoppas att alla fortsätter att engagera sig i det fortsatta PGU-arbetet.