bet · H101SoU1 · 2013-12-06 00:00:00 — Tillgängligheten behöver dock förbättras ytterligare och därför är det positivt att regeringen avser att fortsätta prioritera frågan, bl.a. genom att väntetidsuppföljningen och kraven i kömiljarden kommer att vidareutvecklas . Utmaningarna inom hälso- och sjukvården är stora utifrån den demografiska utvecklingen men även utifrån geografiska aspekter. Den stora utmaningen är att kunna erbjuda en god hälso- och sjukvård och en omsorg på lika villkor oavsett var i landet man bor. Utskottet noterar att Glesbygdsmedicinskt centrum i , , startade . Erfarenheterna av centrumet kommer att vara intressanta ur såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv. Utskottet kommer att följa utvecklingen. Utskottet välkomnar att regeringen och har kommit överens om att utveckla den svenska takprismodellen i syfte att säkerställa en långsiktig kostnadskontroll och fortsatt god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel. Överenskommelsen innebär ett åtagande från den forskande läkemedelsindustrin att sänka sina priser för äldre läkemedel . En utvecklad takprismodell för äldre läkemedel införs . Modellen med takprissänkningar kompletteras dessutom med att ges i uppdrag att arbeta mer aktivt med att utveckla den värdebaserade prissättningen för att åstadkomma en ökad kostnadseffektivitet. Utskottet delar uppfattningen att det även behövs åtgärder som syftar dels till att främja god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel, dels till att stimulera forskning och innovation. Bland åtgärderna finns en fortsatt utveckling av kunskaperna när det gäller läkemedelsbehandling av barn, ordnat införande och strukturerad uppföljning av nya och innovativa läkemedel, utveckling av statistiken inom läkemedelsområdet samt fortsatt arbete med frågor som rör antibiotikaresistens. Sammantaget anser utskottet att regeringens förslag till anslag inom området Hälso- och sjukvårdspolitik är väl avvägda. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslagsfördelning. Av det sagda följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning eller att medel ska anvisas till nya anslag inom utgiftsområdet. Därmed avstyrker utskottet bifall till samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslag till bemyndigande under anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Övriga frågor inom området Hälso- och sjukvårdspolitik Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om en uppföljning av om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa. Därmed bifaller motionerna 2013/14:So611 (S) och 2013/14:So657 (S) yrkande 31. Vidare tillkännager som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen bör återkomma till i vårändringsbudgeten med ett förslag om bemyndigande att besluta om bidrag till –2016 från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Därmed bifaller motionerna 2013/14:So400 (V) yrkande 36, 2013/14:So531 (SD) och 2013/14:So657 (S) yrkande 28. Övriga motioner om bl.a. administrationen i vården, ersättning till tvångssteriliserade transsexuella, narkolepsi och högkostnadsskyddet inom vården avstyrks. Jämför reservationerna 1 (M, FP, C, KD), 2 (S, V), 3 (MP), 4 (M, FP, C, KD), 5 (V), 6 (SD) och 7 (MP). I motion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om tandvårdsförsäkringen. Den tandvårdsreform som infördes har enligt motionärerna visat sig otillräcklig och felaktigt utformad. Regeringen bör följa upp om tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och träffar rätt målgrupper. Det är enligt motionärerna av yttersta vikt att tandvårdsförsäkringen utformas så att alla regelbundet har möjlighet att besöka tandvården och åtgärda tandvårdsproblem . Ett liknande yrkande finns i motion 2013/14:So611 av m.fl. (S). I motion 2013/14:So492 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att se över möjligheterna att förlänga den avgiftsfria ungdomstandvården för att fler ska bibehålla en god tandhälsa. I motion 2013/14:So615 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om tandvård. Motionärerna anför att patienter med syndrom och strålskadade patienter med muntorrhet åter bör få tandbehandling som ett led i sjukvårdande behandling och betala sjukvårdsavgift i stället för att betala enligt tandvårdstaxan. I motion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om handlingsprogram för minskad administration i vården. Motionärerna föreslår att staten, landstingen och de fackliga vårdorganisationerna samlas för en nationell vårdrevision. Lagstiftning, it-system och journalhantering ska systematiska kartläggas och alla möjligheter att minska administrationen ska ses över. I motion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att se över den administration som belastar personalen i vården. I motion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om Rett Center. Motionärerna anser att det är orimligt att regeringen bara ger besked om Rett Centers finansiering i taget. Verksamhetens långsiktiga existens behöver säkras, i avvaktan på en nationell och stabil lösning för sällsynta diagnoser. Staten har enligt motionärerna ett särskilt ansvar för och bör lämna fleråriga besked om finansieringen. I motion 2013/14:So531 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att Rett Center ska få ett mer långsiktigt besked om den statliga finansieringen. Även i partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om en långsiktig lösning för finansieringen av Rett Center. Ersättning till tvångssteriliserade transsexuella I motion 2013/14:So555 av (S) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheter för personer som genomgått könskorrigering att få skadestånd för tvångssterilisering. I motion 2013/14:So202 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur de tvångssteriliserade transpersonerna ska ersättas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska se till att en offentlig ursäkt ges till de transpersoner som tvångssteriliserats. I motion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om narkolepsi. Motionärerna anser att det är rimligt att staten tar ett ansvar för att säkerställa att drabbade barn och ungdomar får en likvärdig ersättning. De ska inte behöva ägna framtiden åt segdragna rättsprocesser. Enligt motionärerna ska staten ta det yttersta ansvaret för att de barn och ungdomar som var vid vaccinationstillfället och som drabbats av narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix, och som av Läkemedelsförsäkringen bedöms ha en läkemedelsskada, ska få ersättning. Det gäller efter det att begränsningen i Läkemedelsförsäkringen om hur mycket ersättning som totalt kan utgå till samtliga drabbade eventuellt aktualiseras. I motion 2013/14:So535 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att låta fotvård för riskgrupper ingå i högkostnadsskyddet. Motionären anser att sådan fotvård ska ingå i förebyggande syfte – inte bara genom medicinsk behandling först när skadan är skedd. I motion 2013/14:So656 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att låta legitimerade psykoterapeuter eller psykologer ingå i högkostnadsskyddet. I motion 2013/14:So568 av (SD) begärs ett tillkännagivande om nationella riktlinjer som innebär att hälso- och sjukvården ska ha enhetliga avgifter för barn och ungdomar . Enligt motionären borde regeringen införa nationella riktlinjer som innebär att vården är gratis för barn i hela landet. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Syftet med tandvårdsreform var att bidra till det övergripande målet om en god tandhälsa i hela befolkningen genom att utvidga det förebyggande arbetet och ge dem med stora tandvårdsbehov en möjlighet att få tandvårdsbehandling till en rimlig kostnad. För att nå målen och öka besöksfrekvensen infördes ett allmänt tandvårdsbidrag samt ett högkostnadsskydd. infördes ett nytt stöd inom ramen för det statliga tandvårdsstödet i form av ett särskilt tandvårdsbidrag, det s.k. tredje steget i tandvårdsreformen. Bidraget ska kunna lämnas till personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Målet med det särskilda tandvårdsbidraget är att uppmuntra till ökad förebyggande tandvård så att allvarliga sjukdomar kan undvikas. Bidraget ska, utom när det gäller abonnemangstandvård, enbart kunna användas till förebyggande tandvårdsåtgärder. Personer med vissa långvariga sjukdomar och funktionsnedsättningar som är så allvarliga för tandhälsan att deras negativa effekter inte kan förhindras enbart med förebyggande tandvård kan efter prövning hos i vissa fall få tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift. har tagit fram föreskrifter om särskilt tandvårdsbidrag samt föreskrifter och allmänna råd om tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning (2012:16). behandlade motioner om tandvård i betänkande 2012/13:SoU10 om det statliga tandvårdsstödet (skr. 2012/13:44, rskr. 2012/13:161). Med anledning av fyra motionsyrkanden (S) om en uppföljning av det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddets utformning, om förutsättningar för en fungerande prisportal, om referenspriser och om behovet av en myndighet med samlat ansvar för att patienter får rätt information föreslog utskottet tre tillkännagivanden till regeringen (3 res. M + FP + C + KD). Utskottet föreslog att regeringen följer upp – om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade och att de var för sig träffar rätt målgrupper och är effektiva medel för att nå tandvårdslagens (1985:125) mål om en god tandhälsa – vilka förutsättningar som finns för en fungerande prisportal och hur systemet med referenspriser påverkar patientens kostnader och om det är ett effektivt medel för att ge patienter rätt information för att kunna välja tandvård till rätt pris – och överväger behovet av att en myndighet får det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle och vilken information som bör ges så att patientens ställning stärks. följde utskottet (prot. 2013/14:73). Av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 s. 45 f.) framgår att majoriteten av befolkningen uppger sig ha regelbunden kontakt med tandvården. hade drygt var femte person inte besökt tandvården under de tre första år som gått sedan det statliga tandvårdsstödet infördes . Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder för att öka kännedomen hos befolkningen om det statliga tandvårdsstödet. Åtgärderna är inriktade mot att skapa förutsättningar för tandvårdsgivare att agera och konkurrera på lika villkor men också för att öka kunskapen om det statliga tandvårdsstödet. Sammantaget ska dessa insatser leda till att patienten kan göra medvetna val och på så sätt stå stärkt på tandvårdsmarknaden. Inom ramen för Dagmaröverenskommelsen har regeringen initierat en informationsinsats i syfte att öka kunskapen och därmed besöksfrekvensen. Medel som avsatts har använts till en informationssatsning som avser att öka kännedomen om och användningen hos befolkningen av information och tjänster om tandvård på . Bland annat har behoven och incitamenten relaterade till användande av av målgruppen unga vuxna som ska välja tandläkare analyserats, och utveckling av en kampanj- och mediaplan genomförts. Ett syfte med tandvårdsreformen är att stärka tandvårdspatienternas ställning på tandvårdsmarknaden. Detta ska bl.a. uppnås genom att göra det lättare för patienter att kunna jämföra priser hos olika vårdgivare. För att uppnå detta syfte lanserades en prisjämförelsetjänst inom sjukvårdsrådgivningen . har regeringen avsatt för stöd till Kommuner och Landsting (SKL) för utveckling och drift av prisjämförelsetjänsten och för att marknadsföra prisjämförelsetjänsten på . Långt ifrån alla vårdgivare har dock rapporterat in sina priser, behandlingsalternativ eller tillgänglighet. Regeringen har därför fört en kontinuerlig dialog med de offentliga och privata aktörerna på tandvårdsmarknaden, vilket ledde fram till att en gemensam ambitionsförklaring avseende prisjämförelsetjänsten undertecknades av SKL, Privattandläkarna och regeringen () . Andelen vårdgivare som har anslutit sig till prisjämförelsetjänsten följs upp av ambitionsförklaringens parter. Av utvärdering – Tandvård – Indikatorer och underlag för bedömningar framgår att en hög andel av den vuxna befolkningen upplever att de har en god tandhälsa och att de blir respektfullt bemötta som individer inom tandvården. Det finns dock stora variationer mellan olika grupper i befolkningen. Arbetssökande och personer födda utanför upplever i lägre grad att de har en god tandhälsa jämfört med övriga, även om det för gruppen födda utanför skett en ökning av andelen som upplever sig ha en god tandhälsa jämfört med . Regeringen anför i budgetpropositionen att den vill försäkra sig om att tandvårdsreformens mål uppnås och avser därför att utreda statens insatser på området. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) anför regeringen bl.a. följande om administrationen i vården (s. 71 f.): Hälso- och sjukvården vilar i hög grad på professionernas kunskap, förmåga och omdöme. De stödstrukturer som finns ska underlätta för professionerna att utföra sitt arbete. Likaså ska professionerna ges goda möjligheter till uppföljning, förbättringsarbete, vidareutbildning, forskning och innovation. Regeringen kommer även fortsättningsvis att ha en nära dialog om kommande satsningar med representanter för vården och professioner såsom läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster och psykologer. En effektivisering av användandet av professionernas resurser är nödvändigt för att även fortsatt ska kunna erbjuda en hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Regeringen anser därför att det finns behov av att analysera hur professionens resurser kan användas på det mest ändamålsenliga sättet och för rätt uppgifter. Det kan t.ex. handla om att se över hur läkarna använder sin tid och ansvarsfördelningen mellan olika yrkeskategorier samt värdera vilken administration som krävs i vården utifrån verksamheternas syften och mål. Det bör även analyseras vilka tänkbara åtgärder som kan vidtas på nationell och regional nivå för att uppnå en högre effektivitet. En del i effektiviseringen handlar om att använda bästa tillgängliga kunskap för att säkerställa att bästa möjliga vård och omsorg ges till patienterna. Det har därför gjorts flera satsningar på olika kunskapsstöd, som t.ex. Kunskapsguiden och elektroniskt expertstöd vid läkemedelsförskrivning (EES). Därutöver har () genomfört en förstudie om ett nationellt hälsobibliotek []. Regeringen anser att frågan om ett nationellt hälsobibliotek kräver ytterligare analys. utsåg regeringen en nationell samordnare för ökat resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. Samordnaren ska göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt. Analysen bör bl.a. belysa de effektivitetsproblem och utvecklingsområden som finns. Mot bakgrund av analysen ska samordnaren initiera samarbeten med berörda aktörer och i dialog med dessa aktörer ge förslag på åtgärder som kan vidtas på nationell, regional och lokal nivå för att säkerställa att professionernas tid, kunskap och engagemang används på bästa möjliga sätt i syfte att öka hälso- och sjukvårdens effektivitet. Detta bör bidra till både högre kvalitet och lägre kostnader. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2013/14:105). Motioner om den långsiktiga finansieringen av Rett Center behandlades av socialutskottet i betänkande 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2011/12:1, rskr. 2011/12:97). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 34, ingen res. En sällsynt diagnos är, enligt den definition som används i , en sjukdom eller skada som leder till omfattande funktionshinder och som finns hos högst en person per 10 000. Det finns ca 300 diagnoser registrerade i kunskapsdatabas om ovanliga diagnoser. Rett syndrom är en av dessa. Sällsynta sjukdomar är ett område där det är svårt för både patienter och profession att få en överblick över utbudet av vård och stöd. Utskottet välkomnar därför den nationella funktion för samordning, koordinering och informationsspridning inom området sällsynta sjukdomar som ska inrättas av . Funktionen ska bl.a. bidra till ökad samordning och koordinering av hälso- och sjukvårdens resurser för personer med sällsynta sjukdomar och inventera tillgängliga resurser för personer med sällsynta sjukdomar. Funktionen, som ska vara på plats , ska dock inte vara en del av organisation. Utskottet noterar också att , i samråd med Kommuner och Landsting, ska ta fram underlag för en strategi för sällsynta sjukdomar i enlighet med Europeiska unionens rådsrekommendation om en satsning avseende sällsynta sjukdomar. Genom rådsrekommendationen har medlemsstaterna på olika sätt åtagit sig att stärka insatserna för sällsynta sjukdomar på ett övergripande plan. Utskottet anser att det är mycket positivt att detta arbete har påbörjats. Rett Center, som är inriktat på patienter med Rett syndrom, är en viktig aktör. Rett Center har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift till utskottet kommer bidraget att uppgå till även 2012. Bidraget ingår även i regeringens förslag till budgetram . Verksamhet och forskning på området måste långsiktigt säkras, enligt utskottets mening. Mot denna bakgrund får motionerna [] anses delvis tillgodosedda. Anslagspåverkande motioner om Rett Center behandlades av socialutskottet i betänkande 2012/13:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2012/13:1, rskr. 2012/13:115). Utskottet anförde då följande (s. 44): Rett Center, som är inriktat på patienter med Rett syndrom, har fått ekonomiskt bidrag från staten. Bidraget har uppgått till . Enligt uppgift kommer bidraget att uppgå till även 2013. Ersättning till tvångssteriliserade transsexuella besvarade socialminister en skriftlig fråga om skadestånd till tvångssteriliserade transsexuella (fr. 2012/13:242). Socialministern anförde följande: har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att personer som steriliserats ska kunna tilldelas skadestånd. Jag har tagit del av uppgifterna i medierna om att RFSL och ett antal andra organisationer tagit initiativ till ett samlat ersättningsanspråk riktat till staten och frågan följs i . Även om regeringen är av uppfattningen att steriliseringskravet som villkor för ändrad könstillhörighet bör avskaffas och det i kammarrätt slagits fast att det inte kan tillämpas, finns kravet fortfarande i lagen. pågår arbete för att lagstiftningen ska ändras . Prioritet bör ges detta arbete i syfte att öka rättssäkerheten för personer som vill ändra könstillhörighet. Jag avser inte att vidta några åtgärder med anledning av ovan nämnda initiativ. I socialutskottets betänkande 2012/13:SoU24 Upphävande av kravet på sterilisering för ändrad könstillhörighet behandlades regeringens proposition 2012/13:107 med förslag till lagar om ändring i lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall samt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (rskr. 2012/13:231). Ändringarna i könstillhörighetslagen innebar att kravet på sterilisering och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga inför ändring av könstillhörighet togs bort. följde utskottet (res. Lagändringarna trädde i kraft . RFSL lämnade in en hemställan till regeringen om ett lagförslag som skulle ge personer som genomgått sterilisering enligt den tidigare lagstiftningen rätt till ersättning. mottog JK anspråk på ersättning från staten från 142 sökande som genomgått sådan sterilisering. Frågan bereds i , där man följer JK:s handläggning av ersättningsanspråken. Ett likalydande motionsyrkande som det nu aktuella, behandlades av socialutskottet i betänkande 2012/13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande (s. 65, ingen res. Regeringen och Socialdemokraterna gav i en gemensam debattartikel i ett besked om att de barn, ungdomar och familjer som drabbats av narkolepsi inte ska behöva ägna framtiden åt segdragna rättsprocesser. Parterna uttalade i artikeln att det är staten som ska ta det yttersta ansvaret för att de barn och ungdomar som var vid vaccinationstillfället och som drabbats av narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix, och som av Läkemedelsförsäkringen bedömts ha en läkemedelsskada, ska få ersättning. Detta gäller efter det att begränsningen i läkemedelsförsäkringen om hur mycket ersättning som totalt kan utgå till samtliga drabbade ev. aktualiseras. Utskottet ställer sig i alla delar bakom ställningstagandena i artikeln. Regeringens och Socialdemokraternas besked löser självklart inte alla svårigheter för de drabbade barnen och ungdomarna, men på samma sätt som parterna i överenskommelsen, tar utskottet situationen på djupaste allvar. Utskottet ser därför positivt på det intensiva arbete som pågår inom med frågan om hur ersättning till dem som drabbats av narkolepsi ska utformas. Resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motion [] får därmed anses tillgodosedd. följde utskottet (prot. 2012/13:88). I proposition 2013/14:1 anför regeringen följande om stödåtgärder med anledning av narkolepsi efter vaccinering med Pandemrix (s. 111): Under influensapandemin 2009 vaccinerades en stor del av befolkning mot den pandemiska influensan A (H1N1). Ett stort antal biverkansrapporter om narkolepsi, där ett samband med pandemivaccinet Pandemrix misstänks, har därefter inkommit till . har med anledning av rapporterna genomfört studier som inledningsvis visade en ökad risk för barn och ungdomar att insjukna i narkolepsi efter vaccinering med Pandemrix, jämfört med barn och ungdomar som inte vaccinerats. En avslutad studie har också visat en ökad risk för narkolepsi hos unga vuxna, i åldersgruppen , som vaccinerats. Studien visade också att risken avtar successivt med stigande ålder, men att det inte är möjligt att närmare precisera en ålder då det inte finns en ökad risk. För ett stort antal andra sjukdomar som studerades kunde ingen säkerställd riskökning observeras. För att möta barnens, ungdomarnas och deras familjers behov av stöd beviljade regeringen –2013 ekonomiskt bidrag till . Dessutom har regeringen beslutat att tillsammans med sjukvårdshuvudmännen finansiera familjeveckor vid det nationella kompetenscentret för sällsynta diagnoser, . Vistelserna ger de drabbade familjerna möjlighet att möta andra i samma situation, få kunskap och utbyta erfarenheter. har kartlagt forskning med relevans för uppkomst och behandling av narkolepsi. Kartläggningen visar att det finns områden med kunskapsbrist, men också att forskning om narkolepsins uppkomst har gjort stora framsteg . Regeringen har träffat en långsiktig, blocköverskridande överenskommelse om att staten ska ta det yttersta ansvaret för att de barn och ungdomar som var vid vaccinationstillfället och som drabbats av narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix, och som av Läkemedelsförsäkringen bedöms ha en läkemedelsskada, ska få ersättning. Det gäller efter det att begränsningen i läkemedelsförsäkringen om hur mycket ersättning som totalt kan lämnas till samtliga drabbade eventuellt aktualiseras. pågår en utredning om hur systemet för eventuella statliga utbetalningar ska utformas. I hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) finns det grundläggande bestämmelser om hälso- och sjukvård. Med hälso- och sjukvård avses bl.a. åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. I 26 a § hälso- och sjukvårdslagen finns det bestämmelser om högkostnadsskydd för bl.a. öppenvårdsbesök.