bet · H001UbU6 · 2013-03-27 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget erinra om att lärlingsutbildningen innebär en stor förändring i svenskt utbildningsväsende både genom att den är omfattande när det gäller antalet ungdomar som berörs och för att den till sitt innehåll är annorlunda jämfört med hur yrkesutbildningen fungerat tidigare. Utbildningsformen ställer andra krav inte bara på lärlingarna utan också på skolorna och arbetsplatserna. Utskottet anser med hänvisning till pågående och tidigare myndighetsuppdrag, en pågående utredning och en aviserad proposition om gymnasial lärlingsanställning samt beslutade satsningar att några ytterligare åtgärder med anledning av yrkandet om kvalitet i lärlingsutbildningen inte är motiverade. Utskottet avstyrker därmed 2012/13:Ub494 (S) yrkande 8. När det sedan gäller yrkandet om lärlingsutbildning för att bli undersköterska kan utskottet konstatera att det redan är möjligt att gå en gymnasial lärlingsutbildning inom vård- och omsorgsprogrammet. Vidare finns det även möjlighet att utbilda sig till undersköterska genom lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) på vissa håll i landet. Motionsyrkandet får därmed anses tillgodosett, och utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Ub331. Kvaliteten i arbetsplatsförlagt lärande på yrkesprogrammen Det arbetsplatsförlagda lärandet (APL), dvs. de praktikperioder som eleverna på gymnasieskolans yrkesprogram genomgår, är viktiga för att eleverna ska bli anställningsbara. Genom ett fungerande arbetsplatsförlagt lärande får yrkesutbildningen kvalitet, djup och verklighetsförankring och dess attraktivitet kan öka. Det finns dock tydliga indikationer på att en del elever inte får tillgång till arbetsplatsförlagt lärande i den utsträckning de har rätt till och att innehåll och handledning är av varierande kvalitet. har som ovan nämnts i uppdrag att genomföra insatser för att bl.a. höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. I uppdraget ingår också att utforma och tillgängliggöra stöd för handledare på arbetsplatser som tar emot elever på arbetsplatsförlagt lärande (U2012/757/GV m.fl.). ska vidare enligt uppdrag i regleringsbrevet följa upp tillgången på platser för arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen har vidare, som ovan framkommit, tillsatt en utredare som ska se över omfattningen på det arbetsplatsförlagda lärandet. Utredaren ska bl.a. föreslå åtgärder för att höja kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet och säkra tillgången på . Till detta ska läggas att det fr.o.m. är möjligt för olika skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag för insatser i syfte att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Av budgetpropositionen som ställt sig bakom framgår att satsningen på kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet omfattar 25 miljoner 2013 och beräknas omfatta 20142016 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 70, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Utskottet kan konstatera att det visserligen pågår myndighetsuppdrag och satsningar samt en utredning om kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet på yrkesprogrammen. Elevernas rätt till arbetsplatsförlagt lärande av hög kvalitet ska stärkas. I det fall praktikplatsen inte uppnår fullgod kvalitet utgår utskottet från att huvudmannen vidtar omedelbara och erforderliga åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed delvis motion 2012/13:Ub477 (V) yrkande 3. Arbetsmarknadens parter, programråden och yrkesprogrammen När det gäller yrkandena om stärkta roller för arbetsmarknadens parter och programråden när det gäller yrkesprogrammen vill utskottet anföra följande. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) gjorde regeringen bedömningen att både och Skolinspektionen behöver utveckla och ställa om sitt arbete mot ett ökat fokus på yrkesutbildning. Skolinspektionen tillfördes permanent . I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att även behöver förstärka arbetet kring yrkesutbildning. Regeringen anförde att det finns behov av särskilda resurser för att underlätta myndighetens omställning mot en samlad, långsiktig satsning för att stärka kvaliteten på yrkesutbildning. Exempelvis bör arbetet stärkas när det gäller handledarutbildning, samverkan med arbetslivet, branscher och parter på arbetsmarknaden. Regeringen föreslog att tillförs för detta ändamål 2013. Regeringen beräknar att motsvarande belopp tillförs permanent . ställde sig bakom regeringens förslag till anslagshöjning (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 71, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). är det möjligt för olika skolors huvudmän att ansöka om ett statsbidrag för insatser i syfte att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Insatserna gäller för yrkesutbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (förordningen [2012:992] om statsbidrag för arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan). Av budgetpropositionen framgår att satsningen på kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet omfattar 2013 och beräknas omfatta 20142016 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 70). I ovanstående avsnitt om lärlingsutbildning har därtill redan nämnts ett antal åtgärder enligt följande. Regeringen tillsatte en utredare som ska se över den arbetsplatsförlagda delen av gymnasial lärlingsutbildning, gymnasial yrkesutbildning samt av gymnasiesärskola. Vidare har regeringen gett i uppdrag att utforma och tillgängliggöra stöd för handledare på arbetsplatser som tar emot elever för arbetsplatsförlagt lärande (U2012/757/GV m.fl.). ska också löpande följa upp och analysera den reformerade gymnasieskolan enligt uppdrag i regleringsbrevet . Skolinspektionen har haft uppdrag i regleringsbrevet gällande yrkesutbildning och ska genomföra kvalitetsgranskningar av yrkesutbildningen /14. När det särskilt gäller de nationella och lokala programråden för varje yrkesprogram vill utskottet påminna om att utskottet i samband med behandlingen av gymnasiereformen betonade vikten av att näringslivet bör ges inflytande över yrkesutbildningen. Detta är viktigt inte minst när det gäller behovet av att matcha utbildningens innehåll med efterfrågan på arbetsmarknaden så att ungdomar får arbete efter avslutad yrkesutbildning (bet. 2009/10:UbU3 s. 39). Utskottet vill också framhålla att generaldirektör vid utskottets offentliga utfrågning om gymnasiereformen uttalade att de 12 nationella programråden betytt mycket för kvaliteten i yrkesprogrammen och för förmåga att ge riktigt bra innehåll i de utbildningar som ges på gymnasieskolan. Vidare påtalade generaldirektören att de ca 80 ledamöterna i de nationella programråden utgör en bred representation från bransch- och arbetslivsorganisationer och myndigheter. Utskottet anser med hänvisning till pågående och tidigare myndighetsuppdrag, en pågående utredning samt beslutade satsningar och vad som i övrigt framkommit att något uttalande från med anledning av yrkanden om stärkta roller för arbetsmarknadens parter och programråden när det gäller yrkesprogrammen inte är motiverat. Utskottet avstyrker därmed 2012/13:Ub477 (V) yrkandena 2 och 4. Inflytande för elever i gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor och stärkt inflytande för elever i gymnasieskolan. Jämför reservationerna 12 (S) och 13 (V). I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 23 föreslås att det åter bör bli tillåtet med lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolor. Försöksverksamheten, som avskaffats, har fungerat ytterst väl och aktivt bidragit till bättre skolmiljöer, mer aktivt ansvarstagande från elevernas sida och ökad demokratisering av skolan. På samma sätt som arbetstagare har inflytande över sina arbetsplatser borde elever ges samma möjligheter i gymnasieskolan. I kommittémotion 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 4 framhålls vikten av att stärka elevinflytandet. Även frågor som har anknytning till undervisningens organisering såsom en jämn arbetsbelastning för eleverna under läsåret och innehåll i temaveckor bör vara föremål för ett vitalt elevinflytande. Såväl elevrepresentanter som elevskyddsombud ska ha rätt till utbildning och kompensatoriskt stöd för den undervisning de går miste om. Inflytande för elever regleras i 4 kap. 917 §§ skollagen (2010:800). Av 4 kap. 9 § följer bl.a. att elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Vidare stadgas i 4 kap. 10 § att elevföreträdare och övriga elever ska ges tillfälle att under skoltid behandla frågor av gemensamt intresse. Av 4 kap. 11 § följer bl.a. att en elev som utsetts till elevrådsrepresentant eller som har annat uppdrag att företräda andra elever i frågor om utbildningen ska få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Elevrådsrepresentant och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget. Av läroplanen för gymnasieskolan (förordning [SKOLFS 2011:144] om läroplan för gymnasieskolan) framgår när det gäller elevernas ansvar och inflytande att skolans mål är att varje elev tar personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö aktivt utövar inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan utifrån kunskap om demokratins principer vidareutvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former utvecklar sin vilja att aktivt bidra till en fördjupad demokrati i arbetsliv och samhällsliv stärker sin tilltro till den egna förmågan att själv och tillsammans med andra ta initiativ, ta ansvar och påverka sina villkor. Försöksverksamheter med lokala styrelser i gymnasieskolan inrättades 1997 efter beslut i . Avsikten var att de lokala styrelserna skulle besluta i vissa frågor som annars vilade på rektorn eller styrelsen för skolan. Eleverna skulle vara i majoritet (prop. 1996/97:109, bet. 1996/97:UbU10, rskr. 1996/97:222). Försöket med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan avslutades . I skollagen (2010:800) finns det bestämmelser som innebär att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola får företrädare för eleverna ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna får inte vara fler än övriga ledamöter. Rektorn kan uppdra åt den lokala styrelsen att besluta i frågor som rektorn har tillåtelse att uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare att besluta i. En lokal styrelse får fatta beslut om bl.a. utformningen av skolans arbetsmiljö och utvecklingen av formerna för samarbetet mellan hemmen och skolan. En lokal styrelse kan dock inte fatta beslut i frågor som rör enskilda elever (4 kap. 1517 §§, prop. 2009/10:165 s. 318). I samband med att de här aktuella reglerna i skollagen beslutades framhöll utskottet bl.a. att elever ska ha inflytande över den verksamhet som de är delaktiga i. Inflytande och delaktighet för elever är positivt för såväl individens som verksamhetens utveckling och behöver därför stimuleras ytterligare. Utskottet ansåg också, i likhet med regeringen, att det är önskvärt att kommunala skolor ges större självständighet gentemot sina kommunala huvudmän (bet. 2009/10:UbU21 s. 85 f.). Som framgått ovan har utskottet i samband med beslutet om den nya skollagen relativt tagit ställning till ett heltäckande och långtgående regelverk rörande elevers inflytande i gymnasieskolan. Utskottet kan inte se något behov av att ändra den gällande ordningen och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub209 (V) yrkande 4 och 2012/13:Ub494 (S) yrkande 23. Vissa ämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. inrätta nya inriktningar på de nationella programmen som attraherar både kvinnor och män, inrätta en tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet, ge stöd till ungdomars självbestämmande, införa mer konsumentkunskap i gymnasieskolan där privatekonomi ingår och att ämnet estetisk verksamhet ska bli ett gymnasiegemensamt ämne. Jämför reservationerna 14 (S, MP), 15 (S), 16 (MP) och 17 (S, MP, V). Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 13 framhålls att programvalen till gymnasieskolan är könsstereotypa. Det behövs därför nya inriktningar på de nationella programmen som attraherar både unga kvinnor och unga män, som ett verksamt sätt att undvika de förluster av sökande från dessa grupper som starka traditioner vid val och vattentäta skott mellan olika ämnesinriktningar ger upphov till. Det kan t.ex. röra sig om utbildningar som innehåller både vård och teknik eller som kombinerar bygg och arkitektur. I yrkande 14 föreslås bl.a. att en tvärvetenskaplig inriktning motsvarande den som finns på naturvetenskapsprogrammet inrättas på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Vidare framhålls att dagens gymnasieutbildningar behöver uppdateras när det gäller möjligheten att läsa de stora språken såsom arabiska och kinesiska. Därtill behöver arbetet med it i gymnasieskolan förstärkas. I motion 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 5 betonas behovet av att ge stöd till ungdomars självbestämmande. Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att ge alla ungdomar, särskilt unga kvinnor, konkret information om rätten att bestämma över sina liv, sin sexualitet och val av partner samt hur samhället kan stödja dem i det. Hem- och konsumentkunskap där privatekonomi ingår bör enligt motion 2012/13:Ub242 av m.fl. (MP) ges större utrymme i gymnasieskolan. Unga måste förberedas för att få en god grund att stå på när de börjar tjäna egna pengar och få vägledning i hur man gör medvetna val. Också i motion 2012/13:Ub346 av (M) tas frågan om privatekonomi i gymnasieskolan upp. Motionären framhåller möjligheten att ytterligare integrera undervisning i privatekonomi inom ramen för den befintliga läroplanen för gymnasieskolan. I motion 2012/13:Ub287 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 framhålls att det faktum att elever vid bygg- och anläggningsprogrammets inriktning anläggningsfordon i praktiken kan få olika körkortsbehörigheter innebär såväl säkerhetsrisker för elever och lärare som minskad anställningsbarhet för eleverna. En översyn bör göras av innehållet i olika utbildningar på bl.a. gymnasienivå som tar sikte på de kreativa näringarna enligt motion 2012/13:Ub329 av (M). Obligatoriska kurser i bl.a. entreprenörskap, juridik och marknadsföring bör enligt motionären införas i dessa utbildningar. I motion 2012/13:Ub413 av Abdirizak Waberi (M) betonas vikten av att ungdomar tidigt tar körkort och att detta uppmuntras i gymnasieskolan. Det är viktigt att fler ungdomar tar körkort för att underlätta dessa ungdomars anställningsbarhet. Estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne I kommittémotionerna 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås att estetisk verksamhet ska vara ett gymnasiegemensamt ämne. Enligt motionärerna i båda motionerna är det självklart att alla gymnasielever ska utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt sin förmåga att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken. Också i kommittémotion 2012/13:Kr320 av i Hisingsbacka m.fl. (S) yrkande 27 föreslås att estetisk verksamhet ska vara ett gymnasiegemensamt ämne. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m. Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val. har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Utskottet kan konstatera att när det gäller de aktuella yrkandena om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan så är det som framgått ovan eller regeringen som beslutar i dessa frågor. De aktuella yrkandena är således inte frågor för . När det särskilt gäller yrkandet som tar upp ökade möjligheter att läsa kinesiska vill utskottet i sammanhanget nämna att regeringen har för avsikt att kinesiska (mandarin) ska jämställas med tyska, franska och spanska i grund- och gymnasieskolan inom ämnet moderna språk. har därför fått i uppdrag att bl.a. utarbeta kunskapskrav för kurser i kinesiska för gymnasieskolan (U2012/6427/GV). Därmed avstyrks motionerna 2012/13:So542 (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub242 (MP), motion 2012/13:Ub287 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub329 (M), 2012/13:Ub346 (M), 2012/13:Ub413 (M) och 2012/13:Ub494 (S) yrkandena 13 och 14. Estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne Vilka gymnasiegemensamma ämnen (tidigare kärnämnen) som ska ingå i alla nationella program beslutas av i lag. Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från . I samband med beredningen av gymnasiereformen tog utskottet ställning till yrkanden om att behålla estetisk verksamhet som ett gymnasiegemensamt ämne. Utskottet konstaterade då att det är en grannlaga uppgift att prioritera vilka ämnen som ska vara gemensamma för alla elever och hur stor andel som ska användas för programmens specifika karaktärsämnen. Allt kan tyvärr inte ges plats. Utskottet ställde sig bakom den avvägning som låg bakom förslaget att låta estetisk verksamhet utgå som gymnasiegemensamt ämne. Det poängterades också att kreativa och konstnärliga moment inte är något som är förbehållet enbart de estetiska ämnena. Därtill kan estetiska ämnen alltid läsas inom det individuella valet (bet. 2009/10:UbU3 s. 50). Tilläggas kan att det i 5 kap. 1 och 3 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) har införts bestämmelser som på högskoleförberedande program möjliggör särskilda varianter inom det estetiska området. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning när frågan senast behandlades (bet. 2011/12:UbU15 s. 28). Utskottet kan inte se att frågan har hamnat i något annat läge sedan senast behandlade frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Kr320 (S) yrkande 27, 2012/13:Ub209 (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub494 (S) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen, elevhälsan, mobbning och kränkande behandling, registerkontroll av personal i gymnasieskolan och marknadsföring av gymnasieutbildning. Jämför reservationerna 18 (S, V), 19 (S, MP), 20 (S, MP, V), 21 (S) och 22 (SD). Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 10 begärs att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av kostnaderna efter med gymnasiereformen. Kommunerna har tvingats spara . Det motsvarar enligt motionärerna nästan 1 400 lärartjänster. I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 21 framhålls att många ungdomar med psykisk ohälsa behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en väl fungerande elevhälsa med kunskap och resurser att möta dessa elever. Mobbning och kränkande behandling I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 22 betonas att den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Arbetet mot mobbning, kränkningar, trakasserier och diskriminering i skolan behöver därför förstärkas. För att skolorna ska ha möjlighet att genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och kunskaper samt kompetens om mobbningens mekanismer. Dessutom behövs en lex för skolan. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 24 föreslås att lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg även ska gälla de som söker arbete i gymnasieskolan, eftersom elever är minderåriga under sitt första och andra år i gymnasieskolan. Tydliga regler ska införas i skollagen om gymnasieskolornas marknadsföring gentemot elever enligt motion 2012/13:Ub427 av och (båda SD). Det förekommer oseriös marknadsföring bland gymnasieskolorna enligt motionärerna som anser att de resurser som läggs ned för marknadsföring behövs bättre på annat håll i gymnasieskolorna. I motion 2012/13:Ub368 av (S) begärs en översyn av funktionshindrade gymnasieelevers skolskjuts. Elever i gymnasieskolan har inte samma rättigheter som barn i vad gäller skolskjuts. Enligt motionären bör samhället stå för eventuella merkostnader som uppstår för skolskjuts till och från gymnasieskolan. I motion 2012/13:Ub382 av (S) begärs att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska få ett tilläggsdirektiv som bl.a. säkerställer att de elever som felaktigt placerats i en gymnasiesärskola ska få en ekonomiskt tryggad framtid. En utbildningsgaranti för unga arbetslösa under bör utformas och genomföras enligt motion 2012/13:Ub489 av m.fl. (S). Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen tillämpas den s.k. finansieringsprincipen mellan staten och kommunsektorn. Principen tillämpas då staten beslutar om åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Enligt finansieringsprincipen bör staten anvisa hur kostnadskrävande förändringar ska finansieras. Det kan ske genom minskade krav inom obligatoriska eller reglerade områden eller genom ökade statsbidrag. Statsbidragen bör på motsvarande sätt minska om kommuner och landsting fråntas skyldigheter eller om de till följd av regeländringar får möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. Skulle ett regleringsbelopp i efterhand i väsentlig grad visa sig vara felaktigt får detta beaktas senare i samband med att man bedömer det skattefinansierade utrymmet och fastställer statsbidragsramen. Finansieringsprincipen är inte fastställd i lag. Gymnasiereformen (Gy 2011) som lades fram i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan bifölls av (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Lagändringarna tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Propositionen överlämnades till utan att någon överenskommelse om finansieringsprincipens tillämpning träffats mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). I budgetpropositionen , som lades fram , minskades anslaget 1:1 ekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna med 2012, 2013, 2014 och med hänvisning till de besparingar som uppkommer med anledning av gymnasiereformens ikraftträdande (prop. 2010/11:1 utg.omr. 25 s. 18). anförde att regeringen bör återkomma till och redovisa sina överväganden om finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:FiU1). Vidare framhöll utbildningsutskottet att utskottet utgår från att regeringen återkommer till i enlighet med finansutskottets ställningstagande och att regeringen bör återuppta förhandlingarna med SKL om de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:UbU1). fick information om gymnasiereformens finansiering från representanter för SKL och . Av budgetpropositionen framgår att som ett led i tillämpningen av finansieringsprincipen när det gäller reformeringen av gymnasieskolan hade överläggningar med SKL : , .