bet · H001FiU34 · 2013-06-03 00:00:00 — 2012/13:FiU34 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2012 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2012 I betänkandet behandlar finansutskottet skrivelse 2012/13:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av ekonomin och verksamheterna i kommuner och landsting. Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena . Utskottet anser att den årliga skrivelsen utgör ett viktigt underlag för arbete med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Regeringens förstärkta arbete med öppna jämförelser välkomnas av utskottet. Utskottet inser att det finns vissa metodologiska problem vid uppföljning av de specialdestinerade statsbidragen, men ser ändå fram emot en fortsatt metodutveckling för en mer fullödig utvärdering av dessa bidrag. överlämnade Utjämningskommittén.08 sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen till regeringen. Kommittén föreslog ändringar av både inkomst- och kostnadsutjämningen. Utskottet noterar att regeringen har meddelat sin avsikt att lämna en proposition med förslag till ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning till . Regeringen föreslår att ändringarna ska gälla fr.o.m. . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet finns tre särskilda yttranden (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger skrivelse 2012/13:102 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens årliga skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (2012/13:102). Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna inom skola, vård och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter har utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har utformat. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2012/13:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Utskottet välkomnar regeringens arbete, som förstärkts , med öppna jämförelser för en bättre uppföljning och jämförelse av vårdens resultat. För en mer fullödig utvärdering av de specialdestinerade statsbidragen ser utskottet fram emot en fortsatt metodutveckling. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av hur ekonomin och verksamheterna inom kommuner och landsting har utvecklats . I skrivelsen redovisas resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättningsutvecklingen, utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn samt utvecklingen inom de obligatoriska verksamheterna vård, skola och omsorg. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena . Syftet med skrivelsen är att beskriva hur dessa verksamheter har utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Målet för den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kommunallagen (1991:900). Enligt lagen ska kommuner och landsting ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. För verksamheten ska mål och riktlinjer anges som är av betydelse för god ekonomisk hushållning. För ekonomin ska finansiella mål anges som är av betydelse för ekonomin. Ett vanligt förekommande finansiellt mål är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkterna och generella statsbidrag. , då finansiella mål infördes, har kommunsektorn redovisat en andel som i genomsnitt har uppgått till . Skillnaderna har dock varit stora mellan enskilda kommuner och landsting och mellan olika år. Under 20052012 var det 159 kommuner och 4 landsting som redovisade en andel som uppgick till . uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för kommunsektorn som helhet till . Kommunernas andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel till i genomsnitt . Av kommunallagen framgår vidare att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna om det inte finns synnerliga skäl. Om ett negativt resultat uppstår ska detta återställas . Uppgifter visar att 11 landsting och 42 kommuner inom samtliga kommungrupper ett eller under 20052011 har haft ett negativt resultat kvar att återställa. Endast 4 av kommunerna och 2 av landstingen har haft negativa resultat som inte återställts före periodens slut. Redovisning av den ekonomiska utvecklingen Enligt preliminära uppgifter redovisade kommunsektorn ett resultat före extraordinära poster på 2012 (jfr tabell 1 nedan). Av resultatet svarade kommunerna för och landstingen för . Tabell 1 Resultat före extraordinära poster för kommunsektorn 20082012, miljarder kronor Resultatet förklaras främst av tillfälliga intäkter i form av en återbetalning avseende som betalats in till Försäkring 2007 och 2008, vilket gav ett tillskott på . Andra orsaker var att skatteintäkterna blev högre och kostnaderna något lägre än budgeterat. Skatteintäkterna ökade med eller jämfört med . De generella statsbidragen minskade med . Den kommunala fastighetsavgiften ökade med jämfört med . Den sammanlagda kommunala skattesatsen, som utgörs av en skattesats för kommuner och en skattesats för landsting, ökade 2012 till 31,60 i medeltal för riket. Av landets 290 kommuner var det 26 kommuner som höjde skatten 2012, vilket kan jämföras med 9 kommuner 2011. I 7 kommuner sänktes skattesatsen. Andelen kommuner och landsting som redovisade nollresultat eller positiva resultat före extraordinära poster var (271 kommuner) respektive (17 landsting) 2012, vilket var en förbättring jämfört med . Statsbidragen uppgick sammanlagt till ca 2012, vilket var mindre än 2011. Det generella statsbidraget uppgick till 2012, vilket var mindre än 2011, och de specialdestinerade statsbidragen uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med (jfr tabell 2). Tabell 2 Statsbidrag till kommunsektorn samt förändring, miljarder kronor Minskningen av de generella statsbidragen med beror enligt regeringen på att den tillfälliga höjningen om upphörde . Minskningen av de specialdestinerade statsbidragen gjordes i huvudsak inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Systemet med kommunalekonomisk utjämning finansieras i huvudsak med statliga medel. Ett mindre antal kommuner och landsting betalar till systemet. betalade sex kommuner och ett landsting till systemet. Till kommunerna utbetalades sammantaget i utjämningsbidrag . Glesbygdskommuner var den kommungrupp som mottog det högsta bidraget i kronor per invånare, per invånare. Lägst bidrag betalades till förortskommuner till storstäder, per invånare. Inkomstutjämningsbidraget uppgick netto till totalt ca 2012. Det högsta bidraget gick till glesbygdskommuner medan det lägsta bidraget gick till förortskommuner till storstäder. Även i kostnadsutjämningen, som är ett nollsummespel för kommunsektorn, betalades högst bidrag till glesbygdskommunerna. I det kommunalekonomiska utjämningssystemet för landstingen utbetalades sammantaget 2012. var det enda som fick betala en avgift i inkomstutjämningen motsvarande per invånare. Det högsta bidraget utbetalades till , per invånare. Kommunsektorns kostnader uppgick enligt preliminära uppgifter till 2012, vilket var en ökning med eller jämfört med . I kommunerna ökade kostnaderna och i landstingen ökade kostnaderna . ökade kostnaderna i kommunerna med i genomsnitt och i landstingen . Kostnaderna för kommunsektorn påverkas bl.a. av löneutvecklingen, prisutvecklingen och demografiska förändringar där löneutvecklingen har störst påverkan på kostnadsutvecklingen eftersom personalkostnaderna utgör omkring hälften av de sammanlagda verksamhetskostnaderna. Den genomsnittliga löneökningstakten har varit , vilket kan jämföras med löneutvecklingen i ekonomin som helhet som var . För kommunerna var det framför allt kostnaderna för förskolan som fortsatte att öka i snabb takt från 2010 till 2011, vilket motsvarar en ökning . Kostnaderna för förskoleverksamheten har ökat med i genomsnitt , vilket är den högsta ökningen bland de verksamheter som kommunerna ansvarar för. Antalet sysselsatta i kommuner och landsting, dvs. med kommuner och landsting som arbetsgivare, uppgick till 1 064 2012, vilket var 5 400 (0,) fler än 2011. Kommunerna hade 803 900 sysselsatta 2012, vilket var en ökning med 3 100 (0,) jämfört med . I landstingen ökade antalet sysselsatta med 2 300 (0,) och uppgick till totalt 260 800. var det ca 143 000 sysselsatta i den kommunalt finansierade sysselsättningen i näringslivet, vilket var fler än fler än 2008. Efter att sysselsättningen i kommuner och landsting minskat innebär ökningen av antalet sysselsatta att sysselsättningen i kommunsektorn är tillbaka nivå. Enligt ökade medellönen för anställda i kommunerna med till och i landstingen med till . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter enligt regeringen att minska. Efter justering för faktorer som skillnader i yrke, utbildning, ålder och arbetstid återstod 2011 en oförklarad skillnad mellan kvinnors och mäns löner om i kommunerna och om i landstingen. Jämfört med 2010 är det en ökning för kommunerna då den oförklarade skillnaden uppgick till . För landstingen har däremot den oförklarade skillnaden minskat . Anställda i den kommunala sektorn har den högsta sjukfrånvaron jämfört med anställda inom den statliga respektive den privata sektorn. ökade sjukfrånvaron från . Kommunernas och landstingens samlade kostnader för köp av verksamhet fortsätter att öka. uppgick köpen till . Av detta svarade kommunerna för och landstingen för , vilket motsvarar en ökning respektive jämfört med . har verksamhetsköpen i kommunerna ökat med i genomsnitt . Motsvarande siffra för landstingen är . Verksamhetsköpen har också ökat som andel av kostnaderna. I kommunerna ökade andelen köp av verksamhet från av kostnaderna 2011. Motsvarande ökning för landstingen är från till . Ökningen av verksamhetsköpen bestod i sin helhet av köp från privata företag i såväl kommunerna som landstingen. Huvuddelen av ökningen mellan 20072010 var också köp från privata företag. Av de totalt gick eller till köp av verksamhet från privata företag. Resten köptes från kommunägda företag, kommunalförbund, landsting, staten och enskilda privatpersoner. För kommunerna skedde den största ökningen av verksamhetsköpen inom den pedagogiska verksamheten samt inom vård och omsorg. Kostnaderna för dessa verksamheter utgjorde av kommunernas kostnader 2011. För landstingen skedde den största ökningen av verksamhetsköpen inom den somatiska vården och primärvården. Störst procentuell ökning av andelen fanns inom primärvården och den psykiatriska vården. Redovisning av de kommunala verksamheterna Det övergripande målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Det övergripande målet för tandvården är enligt tandvårdslagen (1985:125) en god tandhälsa och tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag har avsatts i statens budget för att förkorta väntetiderna till hälso- och sjukvården och därigenom uppnå en förbättrad tillgänglighet. Resultaten visar enligt regeringen att tillgängligheten har ökat, men att det varierar något mellan olika landsting. , som har i uppdrag att följa upp den s.k. kömiljarden, anser att åtgärden har varit ett kraftfullt instrument för att få landsting att fokusera på åtgärder mot långa väntetider. ökade andelen genomförda läkarbesök från till . Nio av tio telefonsamtal till vårdcentralen besvarades 2012, vilket är den lagstadgade gränsen enligt vårdgarantin. Inom den specialiserade vården fortsatte väntetiderna att minska. Andelen patienter som väntade på besök ökade från till . ökade andelen patienter som väntade på en behandling från till . varierade andelen patienter som väntat på ett specialistbesök mellan och mellan landstingen. Tillgängligheten för barn och unga med psykisk ohälsa har däremot försämrats. var det totalt 16 landsting som klarade kravet på ett besök , vilket kan jämföras med 19 landsting 2011. Statsbidraget till psykiatri och psykisk hälsa är en satsning som påbörjades och har omfattat ca . Satsningen utvärderades av Statskontoret och utvärderingen visade att åtgärderna i satsningen var riktade så att de skulle uppfylla regeringens övergripande mål, men att det i flera fall saknades statistiska uppgifter för att mäta åtgärdernas effekter i termer av måluppfyllelse. visade Statskontorets utvärdering att förutsättningarna för en mer kompetent vård och omsorg hade förbättrats, bl.a. genom att 100 000 utbildningsplatser ordnats för personal, att möjligheterna att följa upp den psykiatriska vården har förbättrats, bl.a. genom nya kvalitetsregister och förbättrad inrapportering av data från vården, samt att psykiatrisatsningens olika sysselsättningsprojekt har medverkat till att det är fler utförare som erbjuder mer sysselsättning och att det är fler sysselsatta 2011 än vad det var 2007. fattade regeringen beslut om en fortsatt satsning under namnet Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa, (Prio). Utgångspunkten är en långsiktig satsning för att uppnå tre övergripande mål: en jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård av god kvalitet, tillgång till arbete och anpassad sysselsättning samt möjlighet till delaktighet och inflytande. återstår enligt regeringen utmaningar inom psykiatrin. Den nationella patientenkät som Kommuner och Landsting genomförde 2012 visade att den psykiatriska slutenvården och öppenvården får generellt sämre omdömen än den somatiska vården, särskilt gäller det bemötande, information och delaktighet. Det råder vidare brist på främst specialistsjuksköterskor inom psykiatri, och befarar att tillgången på specialistläkare inom psykiatri kommer att minska . har ett statligt bidrag för ett strukturerat kursutbud som kommer alla psykiatrins läkare under specialisttjänstgöring (ST-läkare) till godo resulterat i att antalet specialistläkarbevis i psykiatri har ökat . Antalet läkare som gör specialisttjänstgöring i psykiatri har ökat mer än i någon annan specialitet , från 580 till 711. är det obligatoriskt för landsting att erbjuda vårdvalssystem inom primärvården, och sådana system finns nu i hela landet. har antalet vårdcentraler ökat för att 2012 uppgå till ca 1 200 stycken. Det utökade antalet vårdcentraler bedöms ha haft en positiv effekt på patienternas valmöjligheter. Sedan vårdvalet infördes har antalet vårdcentraler ökat med . Andelen vårdcentraler som bedrivs av en privat utförare har ökat med , från till av vårdcentralerna i riket. De regionala skillnaderna är dock stora. Nyetablering av vårdcentralerna har framför allt skett i områden där tillgången till vård redan är god. Få etableringar har gjorts i glesbygdsområden. Kommuner och Landsting genomför patientenkäter för att mäta den patientupplevda kvaliteten. Resultatet års enkät inom den specialiserade vården visade att patienterna fortsätter att vara nöjda med bemötandet inom vården. Landstingens nettokostnader för hälso- och sjukvård, exklusive tandvård, uppgick till 2011. Jämfört med 2010 var detta en ökning . Tandvårdens totala kostnader var ca , vilket motsvarade en ökning jämfört med . Kostnaderna för läkemedelsförmånerna ökade 2011 jämfört med och uppgick till . minskade kostnaderna för läkemedelsförmånerna till . En viktig förklaring till denna minskning är enligt regeringen höjningen av högkostnadsskyddet för läkemedel som trädde i kraft . Enligt en rapport från framgår det att tillgången på barnmorskor, sjuksköterskor, läkare och specialistläkare i hälso- och sjukvården samt tandhygienister inom tandvården ökade . ökade även tillgången på läkare, sjuksköterskor och barnmorskor , respektive . Tillgången på specialiserade sjuksköterskor har däremot minskat. verksamhetsområden består av vård och omsorg av äldre, stöd och service till personer med funktionsnedsättning och individ- och familjeomsorg. De övergripande målen för är enligt socialtjänstlagen (2011:453), förkortad SoL, att främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. Måluppfyllelse av vissa riktade statsbidrag I statens budget för 20112014 har det avsatts ca för att förbättra vården av och omsorgen om de mest sjuka. har drygt 164 kommuner fått del av ett statligt stimulansbidrag för att utbilda värdegrundsledare eller socialt ansvariga samordnare för att stödja värdegrundsarbetet i personalgrupperna. pågår ett Omvårdnadslyft som är en utbildningssatsning för äldreomsorgens medarbetare. Satsningen omfattar ca . har förmedlat till kommunerna som deltar i satsningen. Enligt regeringen har prestationsbaserade bidrag lett till förbättringar av kvaliteten inom äldrevården. Samverkan mellan kommuner och landsting när det gäller de mest sjuka bedöms också ha förbättrats genom gemensamma handlingsplaner i samtliga län. nationella brukarundersökning visar vidare på att äldre är nöjda med sin hemtjänst och sitt äldreboende i stort. 2000-talets kraftiga minskning av antalet platser i äldreboenden bedöms ha dämpats. Uppgifter från visar att det investeringsstöd som infördes och 2010 sannolikt har medverkat till att det inte har försvunnit platser i särskilda boendeformer i samma takt som . hade 132 kommuner infört valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, jämfört med 104 kommuner året innan. Undersökningar från Statskontoret visar att brukarna är mer nöjda med i kommuner som tillämpar LOV än i övriga kommuner. Statskontorets undersökningar visar även att LOV ökar förutsättningarna för bättre kostnadskontroll i kommunerna. var 220 600 personer i åldersgruppen beviljade hemtjänst jämfört med 211 000 personer 2010. För särskilt boende var motsvarande antal 92 200 personer, vilket är en minskning med 1 700 personer jämfört med . Även personer i korttidsboende minskade från 8 100 till 7 800 personer 2011. Insatserna sköttes till mellan i regi och resterande i form av enskild regi. Insatser för personer med funktionsnedsättning hade ca 63 300 personer en eller flera insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, vilket är en ökning . Sammantaget var den vanligaste insatsen daglig verksamhet. Regeringen pekar på att öppna jämförelser visar att av kommunerna har haft en eller flera som gått vidare från daglig verksamhet till antingen skyddat arbete eller arbete på den öppna arbetsmarknaden . Däremot har få personer gått vidare till lönearbete. Vidare är regeringens bedömning att statsbidrag inom psykiatriområdet har ökat möjligheterna till delaktighet genom arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Det är av landets kommuner som har sökt detta bidrag, vilket berörde 570 personer. De totala kostnaderna för individ- och familjeomsorg uppgick till 2011, vilket motsvarade av totala kostnader. Av de totala kostnaderna avsåg barn- och ungdomsvård, ekonomiskt bistånd (inklusive administration), insatser till vuxna missbrukare och övrig vuxenvård. uppgick utbetalningarna av ekonomiskt bistånd till , vilket kan jämföras med 2010 då utbetalningarna uppgick till . Nedgången förklaras enligt regeringen sannolikt till viss del av att nyanlända flyktingar som har en etableringsplan får försörjning genom den statliga etableringsersättningen i stället för genom bistånd från kommunen. fick 418 000 personer ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning , vilket motsvarade av befolkningen. Den genomsnittliga biståndstiden har under de senast två decennierna successivt ökat och uppgick , att jämföra med 1990. Vidare har det långvariga biståndsmottagandet ökat (ekonomiskt bistånd på ett kalenderår). ökade antalet långvariga biståndsmottagare från 132 300 till 164 800 personer, dvs. Av personer i ålder var det ca 73 000 personer som fick ekonomiskt bistånd , vilket motsvarade av befolkningen i denna åldersgrupp. Jämfört med 2010 var detta en minskning från en andel på . Antalet barn som levde i hushåll med ekonomiskt bistånd uppgick till knappt 137 000, vilket motsvarade av alla barn i befolkningen. Antalet barn i hushåll med långvarigt bistånd har ökat något under 20072011. fanns det 56 000 barn i dessa hushåll, vilket motsvarade av alla barn. Den vanligaste hushållstypen med ekonomiskt bistånd är ensamstående kvinnor med barn. Uppgifter från visar att det mest förekommande försörjningshindret var arbetslöshet. hade av biståndsmottagarna arbetslöshet som huvudsakligt skäl till sitt försörjningshinder, därefter kom sociala skäl. Det tredje mest förekommande försörjningshindret var sjukskrivning med läkarintyg, där majoriteten saknade sjukpenning. Vuxna personer med missbruks- och beroendeproblem Kostnaderna för kommunernas insatser till personer med missbruks- och beroendeproblem uppgick till 2011, vilket var en ökning med jämfört med . Den långsiktiga trenden uppges vara att heldygnsvården på institutioner minskar . Däremot har insatser som strukturerad dagvård, personligt stöd eller kontaktpersoner ökat. Enligt regeringen visar uppgifter från en god tillgänglighet till vård och behandling för personer med missbruks- och beroendeproblem. Sammantaget uppgick kostnaderna för till 2011, vilket är en ökning med jämfört med . Vård av och omsorg om äldre svarar för den största utgiftsandelen av de totala kostnaderna och uppgår till . Därefter kommer stöd och service till personer med funktionsnedsättning där kostnaderna uppgick till och individ- och familjeomsorg där kostnaderna uppgick till . Av de sammantagna kostnaderna för utgjorde eller kostnader för köp av verksamhet från andra organisationer, företag eller alternativa utförare. Motsvarande kostnad uppgick till 2007. Detta innebär att köp av verksamhet från en annan utförare än kommunen har ökat med . Ökningen skedde till övervägande del i form av köp från privata leverantörer. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och vuxenutbildning En ny skollag (2010:800) tillämpas på barn- och ungdomsutbildning fr.o.m. och på vuxenutbildning fr.o.m. . I den nya skollagen finns övergripande mål som gäller hela skolväsendet. Bland annat ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen ska också vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas. Till skillnad har få utvärderingar av riktade statsbidrag presenterats . I skrivelsen framhålls dock att ett stort antal riktade satsningar pågår som ett led i regeringens arbete med att öka kvaliteten i utbildningen och anställningsbarheten hos examinerade elever från gymnasieskolans och vuxenutbildningens yrkesprogram. De riktade statsbidrag som lämnas till kommunsektorn, däribland statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan, Lärarlyftet II, Matematiklyftet, Entreprenörskap i skolan och yrkesvux m.fl., kommer att utvärderas i ett senare skede. Antalet ansökningar till Skolinspektionen om tillstånd att starta eller utöka en befintlig friskola har minskat kraftigt av ökningar. minskade antalet ansökningar från 791 till 391, vilket var en minskning .