bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Inom ramen för den tillfälliga föräldrapenningen finns det möjligheter för föräldrar att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning till någon annan försäkrad som avstår från sitt förvärvsarbete för att vårda barnet om det är sjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Utskottet finner därför inte skäl att utvidga denna rätt till att avse betalning till ett företag som i stället för föräldern vårdar ett sjukt barn. Motion 2013/14:Sf291 (FP) avstyrks därmed. Utskottet avser inte att föreslå några förändringar vad gäller möjligheterna att uppbära tillfällig föräldrapenning för vård av barn . Utskottet avstyrker därför motionerna 2013/14:Sf322 (M) och 2013/14:Sf221 (KD). När det gäller frågan om att införa jämställdhetsbonus i den tillfälliga föräldrapenningen är det enligt utskottet inte aktuellt att föreslå att gör ett uttalande i frågan. Motion 2013/14:Sf360 (C) yrkande 3 avstyrks därför. Föräldrapenning kan betalas ut till försäkrade föräldrar. För att en pappa ska kunna få rätt till föräldrapenning krävs att faderskapet är fastställt. Utskottet ser inte något skäl att föreslå en ändring av detta förhållande. Motionerna 2013/14:C420 (S) yrkande 2 och 2013/14:C379 (M) yrkande 2 avstyrks därmed. Genom ändringar i trygghetssystemet för företagare har likabehandlingen av företagare och anställda ökat. För egenföretagare räknas SGI med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. Den tidigare regeln om att SGI högst kunde beräknas motsvara en s.k. jämförelseinkomst, dvs. skälig lön för liknande arbete för annans räkning, har slopats. Vidare har det införts regler om ett generellt uppbyggnadsskede då SGI ska motsvara minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Även i den tillfälliga föräldrapenningen har det införts regler som mer liknar dem som gäller för anställda. Det innebär att delningstalet vid en beräkning av denna förmån för egenföretagare har ändrats från 365 och att den betalas ut i högst . Vidare får som nämnts gravida egenföretagare fr.o.m. rätt till graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Utskottet anser med hänsyn till vad utskottet nu anfört att det saknas skäl att göra en översyn med avseende på egenföretagare och deras rätt till föräldraförsäkringsförmåner. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkande 22 och 2013/14:N328 (KD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om återbetalningsskyldighet, umgängesavdrag och ett nytt statligt förskottsbidrag. Jämför reservation 45 (V). Genom underhållsstödet garanterar samhället att barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Stödet utbetalas av till den förälder som barnet bor och är folkbokfört hos. Ett barn som varaktigt bor hos båda föräldrarna (växelvist boende) och är folkbokfört hos en av dem kan också ha rätt till underhållsstöd. När barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna kan stödet delas och betalas ut till båda föräldrarna. Om barnet har fyllt betalas stödet ut direkt till barnet. Underhållsstödet utbetalas med högst per barn och månad. Regelverket ändrades då bl.a. underhållsstödet höjdes med och den bidragsskyldiges grundavdrag ökade från till . Vidare vidgades rätten till umgängesavdrag. När underhållsstöd lämnas till ett barn och det finns en bidragsskyldig förälder, ska föräldern förskottsvis för betala ett belopp till som helt eller delvis motsvarar underhållsstödet. Hur stort belopp som ska återbetalas beror på den bidragsskyldiges inkomst och det totala antalet barn. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf266 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör ändra beräkningsgrunden för återbetalning av underhållsstöd. Återbetalningsskyldigheten baseras på inkomsten . Det skapar problem för den som får stora förändringar av sin inkomst. Återbetalning bör i stället bestämmas utifrån aktuell inkomst om inkomsten minskar . I samma motion yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda förbättringar när det gäller umgängesresor. Barn drabbas när en förälder som bor långt borta inte har råd att betala resorna för att träffas. Det bör därför inom underhållsstödssystemet införas en möjlighet för umgängesföräldrar att söka ekonomiskt stöd för resor. I motion 2013/14:Sf205 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att skapa ett nytt statligt förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. Underhållsstödet har enligt motionären kommit att bli norm för underhållsbidragets storlek. Mer än vart tionde barn får därför inte det underhåll som de har rätt till enligt . Frågor om beräkning av inkomstunderlaget för återbetalningsskyldighet har varit föremål för utskottets bedömning (senast i bet. 2012/13: SfU3). Utskottet bedömde då att det var administrativt fördelaktigt att basera återbetalningsskyldigheten på den taxerade inkomsten, som är fastställd och lätt tillgänglig, jämfört med en uppgiven aktuell inkomst. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker därmed motion 2013/14:Sf266 (V) yrkande 3. Om den förälder som barnet ska umgås med är bosatt på en annan ort än barnet är umgänget ofta förenat med särskilda kostnader. Den förälder som barnet bor tillsammans med ska enligt regler i ta del i kostnaderna för de resor som föranleds av barnets behov av umgänge med den andra föräldern. Det ska ske efter vad som är skäligt med hänsyn till föräldrarnas ekonomiska förhållanden och övriga omständigheter. Resekostnader i samband med umgänge kan, om behov finns, även berättiga till bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453). Kommunerna har en skyldighet att hjälpa föräldrar att beräkna och avtala om fördelning av kostnader för umgängesresor. Utskottet är inte berett att föreslå ett förbättrat umgängesavdrag och avstyrker därmed motion 2013/14:Sf266 (V) yrkande 4. Som redovisats ovan anser regeringen att det finns behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet, och att regeringen avser att återkomma bl.a. med förslag till hur föräldrar kan ges bättre stöd för att i en större utsträckning reglera underhåll till barn. Med hänsyn härtill får motion 2013/14:Sf205 (FP) anses i huvudsak tillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2012/13:189 Förstärkta samarbetssamtal har föreslagit att kommunerna fr.o.m. ska vara skyldiga att bereda föräldrar möjlighet att i samarbetssamtal ta upp frågor som gäller barnets försörjning. Enligt propositionen bör en utgångspunkt för samtalet vara information om föräldrarnas försörjningsplikt. har på socialutskottets förslag i betänkande 2013/14:SoU4 tillstyrkt regeringens förslag (rskr. 2013/14:61). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om höjning och indexering av adoptionskostnadsbidraget. Adoptionskostnadsbidrag kan lämnas till försäkrade föräldrar för kostnader vid adoption av barn som inte är svenska medborgare, inte har fyllt och som inte är bosatta här i landet när föräldrarna får dem i sin vård. Bidrag lämnas med för varje barn och administreras av . Adoptionskostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget avser att ersätta de extra kostnader för resor och andra omkostnader som uppstår vid adoption av utländska barn. Bidraget är lika stort oavsett från vilket land adoptionen sker och oavsett vilka kostnader som adoptivföräldrarna faktiskt har haft. Även en ensamstående person kan få adoptionskostnadsbidrag. I motion 2013/14:Sf292 av (FP) begärs ett tillkännagivande om en översyn av adoptionsbidraget. Bidraget har inte höjts då det höjdes till . Det täcker endast av kostnaderna för en adoption. 2001 täcktes av kostnaderna. Vidare anser motionären att bidraget bör indexeras. I motion 2013/14:Sf311 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att höja och indexera adoptionsbidraget. Adoptionskostnadsbidraget täcker en allt mindre del av kostnaderna för en adoption. Senast i betänkande 2012/13:SfU1 framhöll utskottet att det inte har något att invända mot att adoptionskostnadsbidraget höjs när det statsfinansiella läget ger utrymme för det. Utskottet var dock inte berett att föreslå ett tillkännagivande om detta. Utskottet vidhåller detta ställningstagande. Motionerna 2013/14:Sf292 (FP) och 2013/14:Sf311 (KD) får anses i vart fall delvis tillgodosedda med vad utskottet anfört och avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om översyn och delning av vårdbidraget. Jämför reservation 46 (S). Vårdbidrag betalas ut till föräldrar med hemmavarande barn som på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder är i behov av särskild tillsyn eller vård . Förmånen kan betalas ut t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Vid bedömning av rätten till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Bidraget kan också betalas ut med beaktande av enbart merkostnader. Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn betalas bidraget ut till den förälder som står för den huvudsakliga tillsynen och vården av barnet. Om båda föräldrarna begär det ska i stället halva bidraget betalas ut till var och en av dem. En förutsättning för det är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda tar del i vården av barnet. En begäran om delning kan återkallas av en av föräldrarna. Vårdbidrag betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet (2014). Utöver detta belopp kan ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet (2014) betalas ut. Detta förutsätter att vård- och tillsynsbehovet av ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätten till helt vårdbidrag. Vårdbidrag för enbart merkostnader kan betalas ut om merkostnaderna uppgår till av prisbasbeloppet (2014). Vårdbidraget, utom den del som motsvarar merkostnader, är skattepliktigt och pensionsgrundande. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf377 yrkande 12 ett tillkännagivande om barn med behov av särskilt stöd och om vårdbidraget. Många föräldrar vittnar om hur bedömningarna av rätten till vårdbidrag skiftar beroende på var man bor, vilken handläggare man har och hur väl man klarar att argumentera för sin sak. En översyn bör därför göras. Vidare bör föräldrarna kunna dela vårdbidraget i likhet med barnbidraget. Av propositionen framgår att har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för att göra en översyn av förmånerna bilstöd, handikappersättning och vårdbidrag. Syftet är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Arbetsgruppen påbörjade sitt arbete och ska lämna sitt förslag . Enligt utskottet bör resultatet av nämnda översyn avvaktas. Utskottet anser att motion 2013/14:Sf377 (S) yrkande 12 är tillgodosedd med vad utskottet anfört. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. åldersgränsen för hushåll utan barn, återbetalning av bostadsbidrag och om en översyn av bostadsbidraget. Jämför reservationerna 47 (S) och 48 (V). Bostadsbidrag kan betalas ut dels till barnfamiljer, dels till hushåll utan barn om sökanden har fyllt 18 men inte . Bidrag beräknas med hänsyn till bl.a. familjens inkomst, antalet barn, bostadskostnaden och bostadens storlek. Ett preliminärt bidrag, beräknat efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst, betalas ut med ett månadsbelopp. Den som får preliminärt bostadsbidrag är skyldig att anmäla ändringar av inkomsten och andra förhållanden som kan påverka bidragets storlek. Det slutliga bostadsbidraget bestäms när inkomsttaxeringen som bidraget har betalats ut för är klar. Om hushållet har fått ett för lågt preliminärt bidrag betalar ut ytterligare bidrag. Om hushållet i stället har fått ett för högt preliminärt bidrag kan hushållet bli återbetalningsskyldigt. Skyldigheten att betala ut bidrag eller att återbetala vad som har betalats ut för mycket gäller dock bara om skillnaden mellan det slutliga och preliminära bidraget är eller mer. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf377 yrkande 10 ett tillkännagivande om behovet av en översyn av bostadsbidragen som ett bostadspolitiskt och familjepolitiskt instrument. En översyn är angelägen mot bakgrund av de senaste årens förändringar av bostadsbidraget. I motion 2013/14:Sf235 av i m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av bostadsbidraget. För den som bli arbetslös bör bostadsbidraget beräknas på aktuell inkomst och inte på föregående års inkomster. I motion 2013/14:Sf248 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av bostadsbidraget. går gränsen för att få bostadsbidrag vid för dem utan barn. Det bör vara den ekonomiska situationen och inte åldern som bör vara avgörande för rätten till bostadsbidrag. I motion 2013/14:Sf286 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att den övre gränsen för att få bostadsbidrag bör ses över. Lagstiftningen bör inte konservera normer som säger att man ska ha familj och barn. I motion 2013/14:Sf217 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en förändring av återbetalningskravet när det gäller bostadsbidrag för att ingen ska välja bort ett eventuellt arbete. Om en arbetslös får ett arbete tvingas han eller hon betala tillbaka bostadsbidrag, vilket kan minska incitamenten för att arbeta. Ingen återbetalning bör därför ske för den som fått ett arbete. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2013/14:C389 yrkande 5 ett tillkännagivande om en förändring av återbetalningskravet när det gäller bostadsbidrag. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf267 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om bostadsbidraget. De frågor som måste belysas är reglerna för inkomstgränser, högsta bostadskostnad, ytnormer, åldersgränsen för ensamhushåll och återkrav. Den omläggning av politiken som inleddes i samband med regeringsskiftet innebär att en rad åtgärder har vidtagits för att stärka möjligheten till egen försörjning genom arbete och minska bidragsberoendet. En politik med den inriktningen kommer successivt att minska behovet av såväl bostadsbidrag som övriga bidragssystem. måste utskottet konstatera att bostadsbidraget har en allt större betydelse för de ekonomiskt svaga hushållens möjligheter att finansiera sitt boende. Till skillnad från generella bidrag har också bostadsbidragen den fördelen att de är riktade mot en avgränsad grupp och därmed är ett träffsäkert stöd till ekonomiskt utsatta personer. Utskottet anser att de grupper i samhället som i första hand bör få rätt till bostadsbidrag är barnfamiljer och yngre personer utan barn, vilket också är den målgrupp till vilken bidraget riktar sig. Med hänsyn härtill och då utskottet inte kan se något skäl att göra en översyn av bostadsbidraget avstyrks motionerna 2013/14:Sf377 (S) yrkande 10, 2013/14:Sf235 (S), 2013/14:Sf248 (S), 2013/14:Sf286 (S) och 2013/14:Sf267 (V). Inte heller anser utskottet att det är motiverat att ändra reglerna om återbetalning av bostadsbidrag. Motionerna 2013/14:Sf217 (SD) och 2013/14:C389 (SD) yrkande 5 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att avskaffa vårdnadsbidraget och om att kommunerna själva ska få bestämma vårdnadsbidragets storlek. Jämför reservation 49 (S, MP, V). En kommun kan lämna vårdnadsbidrag för barn som fyllt ett men inte . Ett villkor är att föräldrapenning med sjukpenningbelopp har lämnats för sammanlagt . Barnet måste också vara folkbokfört i kommunen. Vårdnadsbidrag kan betalas ut som ett skattefritt kommunalt bidrag på högst . Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. Föräldern kan förvärvsarbeta och få vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på något annat sätt. Vårdnadsbidraget kan inte lämnas till en vårdnadshavare som erhåller vissa ersättningar, t.ex. arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, introduktionsersättning eller föräldrapenning. Kommunerna får lämna reducerat vårdnadsbidrag som bestäms till en eller flera nivåer där nivån på bidraget svarar mot ett visst antal timmar i förskolan. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf377 yrkande 8 ett tillkännagivande om att avskaffa det kommunala vårdnadsbidraget. Enligt motionärerna begränsar vårdnadsbidraget kvinnors frihet och självbestämmande, och barnen får inte chans att ta del av förskolans pedagogiska verksamhet. Ett likalydande yrkande finns i motion 2013/14:Sf308 av (S). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf250 yrkande 6 beslut om att avskaffa vårdnadsbidraget. Motionärerna anser att vårdnadsbidraget motverkar jämställdheten och är en fattigdomsfälla för invandrade kvinnor utan arbete. I motion 2013/14:A262 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att avskaffa vårdnadsbidraget för att främja jämställdhet och underlätta invandrade kvinnors etablering i arbetslivet. I motion 2013/14:Sf297 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att lagstiftningen av hänsyn till det kommunala självstyret inte bör begränsa beloppet för det kommunala vårdnadsbidraget till . Införandet av ett frivilligt kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en del av regeringens familjepolitiska reform. För att föräldrar ska kunna få mer tid med sina barn när barnen är små skapades en möjlighet för kommuner att införa ett vårdnadsbidrag. En utgångspunkt för vårdnadsbidraget är att familjer kan fatta rationella beslut utifrån sina egna förutsättningar. Vårdnadsbidraget innebär en möjlighet för föräldrar att ge sina barn ökad trygghet . Mot bakgrund härav är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett avskaffande av vårdnadsbidraget. Utskottet är inte heller berett att stödja krav på att kommunerna själva ska kunna bestämma vårdnadsbidraget storlek. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf377 (S) yrkande 8, 2013/14:Sf308 (S), 2013/14:Sf250 (V) yrkande 6, 2013/14:A262 (V, MP) yrkande 4 och 2013/14:Sf297 (KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmänna principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf249 av m.fl. (S) och 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:Sf388 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Risken för att råka ut för sjukdom eller arbetslöshet är inte jämnt fördelad och går inte att känna till på förhand. Det kommer alltid att finnas behov av att försäkra sig mot inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet. Det behövs därför en generell sjukförsäkring, ett försäkringsskydd som omfattar alla, ersätter inkomstbortfall och delar på riskerna. Alla betalar, via arbete, till försäkringarna för sjukdom och arbetslöshet och får ut ersättning för inkomstbortfallet vid sjukdom eller arbetslöshet. Med försäkringar som omfattar alla fördelas inkomster om, från rika till ekonomiskt utsatta, från friska till sjuka, från familjer utan barn till familjer med barn, från män till kvinnor och från dem av oss som har arbete till dem som för tillfället står utan. Arbetslivet måste vara utformat så att alla orkar arbeta ett helt arbetsliv. Den som vet att han eller hon får tillgång till vård, arbetsmarknadsinsatser och rehabilitering som ersättning för inkomstbortfallet lämnas, vågar byta jobb, starta ett företag eller utbilda sig. Det generella välfärdssystemet är därför viktigt för tillväxten. Avsaknaden av en väl fungerande sjukförsäkring riskerar i hög grad den svenska konkurrenskraften och svenska jobb. Vidare krävs det åtgärder för att öka förtroendet för sjukförsäkringen. Stödet för en gemensam finansiering av socialförsäkringarna har ökat som tilliten till framför allt sjukförsäkringen har minskat. För att kunna behålla en försäkring som omfattar alla måste det finnas tilltro till försäkringen, den ska finnas där när och om den behövs. Själva systemet med gemensamma försäkringar kommer att ifrågasättas om t.ex. rehabiliteringen brister eller ersättningen är så låg att kompletterande försäkringar blir nödvändiga. Det anförda bör ge regeringen till känna. Allmänna principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:Sf249 av m.fl. (S), 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf388 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Det är viktigt att sträva efter enkelhet, tydlighet och stabilitet i trygghetssystemens regelverk, och i linje med detta är det eftersträvansvärt att se över möjligheterna att skapa ett enhetligt inkomstbegrepp för de olika systemen. Det bör utredas hur ett enhetligt och harmoniserat inkomstbegrepp som gäller både vid sjukdom och vid arbetslöshet kan utformas. Arbete i annat land, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf239 av (MP) och 2013/14:Sf273 av (S). finns en ambition att den nordiska arbetsmarknaden ska vara en gemensam arbetsmarknad. Detta till trots finns problem vid bl.a. föräldraledighet. Regeringen bör återkomma med förslag om en översyn i syfte att få till stånd regeländringar som gör att barn inte utgör ett hinder för föräldrar som bor och arbetar gränsöverskridande i Sjukpenninggrundande inkomst m.m. för företagare, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi206 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3–5 och 7 samt 2013/14:Sf214 av (S) i denna del, 2013/14:Sf274 av (C), 2013/14:Sf275 av (C), 2013/14:Sf276 av i m.fl. (S), 2013/14:Sf281 av (C), 2013/14:Sf284 av och (båda C), 2013/14:Sf338 av (KD), 2013/14:Sf380 av (M), 2013/14:N223 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 2. Med dagens system beräknas egenföretagares SGI under företagets uppbyggnadsskede med utgångspunkt från en jämförelseinkomst. Som alternativ till detta bör egenföretagaren kunna välja sin senaste anställningsinkomst. Eftersom många småföretagare väljer att bedriva sin verksamhet i ett aktiebolag bör denna möjlighet även gälla den som har ett fåmansbolag. Detta alternativ skulle undanröja hindret att den försäkrade inte vågar ta steget att starta ett eget företag på grund av rädsla för att omfattas av sämre social trygghet. Egenföretagare som driver fåmansbolag och som under uppbyggnadsskedet väljer sin senaste anställningsinkomst som grund för beräkningen av SGI, ska i enlighet med principen likabehandling av företagare även ges möjlighet att välja en karenstid på 1, 7, 14, 30, 60 eller . Uppbyggnadsskedet bör även förlängas från 24 månader . Många företagare kan vittna om att det kan dröja innan företaget uppnår tillräcklig lönsamhet. Det bör även införas en möjlighet för egenföretagare att teckna en försäkring som säkerställer att SGI uppgår till en viss miniminivå. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Sjukpenninggrundande inkomst m.m. för företagare, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N223 av m.fl. (V) yrkande 4 och