bet · H001SkU16 · 2013-03-19 00:00:00 — 2012/13:SkU16 Inkomstskatt I betänkandet behandlar utskottet motioner om inkomstskatter. Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog även ställning till motioner från oppositionspartierna om sådana skatteförändringar som utgjorde en del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden som gäller frågor med anknytning till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskala och grundavdrag, pensionsförsäkringar, personalvårdsförmåner, hälsofrämjande åtgärder, förmånsvärde för vissa miljöbilar, personaloptioner, kostnadsersättningar från kommunen, gåvor och bidrag till ideella ändamål, plockning av bär, svamp och kottar, HUS-avdrag, fackförenings- och a-kasseavgift, reseavdrag och tjänsteställe samt dubbelbeskattningsavtal. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 14 reservationer (S, MP, SD och V) och 1 särskilt yttrande (S, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Sk207 av (KD) i denna del, 2012/13:Sk209 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk241 av (M) i denna del, 2012/13:Sk253 av (S) och 2012/13:Sk438 av m.fl. (MP). Reservation 1 (S, MP, V) Skatteskala, grundavdrag m.m. 2012/13:Sk207 av (KD) i denna del, 2012/13:Sk214 av (SD), 2012/13:Sk222 av (M), 2012/13:Sk233 av och (båda S), 2012/13:Sk234 av (FP), 2012/13:Sk241 av (M) i denna del, 2012/13:Sk267 av m.fl. (S), 2012/13:Sk273 av (S), 2012/13:Sk281 av (M), 2012/13:Sk312 av (M), 2012/13:Sk314 av (M), 2012/13:Sk323 av (SD), 2012/13:Sk344 av (M), 2012/13:Sk356 av (M), 2012/13:Sk357 av och (båda M), 2012/13:Sk376 av och (båda C), 2012/13:Sk389 av (S), 2012/13:Sk392 av (M), 2012/13:Sk406 av och (båda S), 2012/13:Sk408 av (S), 2012/13:Sk422 av (M), 2012/13:Sk431 av i (M), 2012/13:Sk436 av och (båda MP), 2012/13:C208 av (SD) yrkande 1 och 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 12. Reservation 2 (S, MP, V) Reservation 3 (SD) 2012/13:Sk213 av (C), 2012/13:Sk226 av (FP), 2012/13:Sk251 av (M), 2012/13:Sk310 av (M), 2012/13:Sk320 av Skånberg (KD) och 2012/13:Sk414 av och (båda SD). Reservation 4 (SD) 2012/13:Sk208 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk210 av (KD), 2012/13:Sk225 av och (båda M), 2012/13:Sk236 av (M), 2012/13:Sk334 av (M), 2012/13:Sk371 av och (båda M), 2012/13:Sk428 av (MP), 2012/13:T249 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 6. Reservation 5 (V) Hälsofrämjande åtgärder (hälso- och sjukvård) 2012/13:Sk224 av (KD), 2012/13:Sk279 av (FP), 2012/13:Sk390 av (M), 2012/13:Sk417 av och (båda M), 2012/13:Sk418 av och (båda M), 2012/13:Sk421 av och (båda M) och 2012/13:Sk426 av (M). Förmånsvärde för vissa miljöbilar 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 6 (S, V) 2012/13:Sk299 av m.fl. (FP) och 2012/13:Sk315 av och (båda M). 2012/13:Sk228 av (FP), 2012/13:Sk250 av (S) och 2012/13:Sk367 av m.fl. (S). Gåvor och bidrag till ideella ändamål 2012/13:Sk203 av (KD), 2012/13:Sk265 av (KD) yrkande 2, 2012/13:Sk295 av (M), 2012/13:Sk366 av de (M), 2012/13:Sk386 av och (båda KD) och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 7 (S, V) Bär, svamp och kottar m.m. 2012/13:Sk211 av (KD) och 2012/13:Sk270 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. 2012/13:Sk206 av (KD), 2012/13:Sk221 av (M), 2012/13:Sk229 av och (båda KD), 2012/13:Sk242 av (KD), 2012/13:Sk245 av (M), 2012/13:Sk257 av (FP), 2012/13:Sk272 av (KD), 2012/13:Sk274 av och (båda S), 2012/13:Sk276 av m.fl. (S), 2012/13:Sk319 av och (båda C) yrkandena 13, 2012/13:Sk330 av (M), 2012/13:Sk337 av (M), 2012/13:Sk339 av (M), 2012/13:Sk340 av (M), 2012/13:Sk352 av och (båda M), 2012/13:Sk361 av (FP), 2012/13:Sk370 av (M), 2012/13:Sk374 av m.fl. (S), 2012/13:Sk382 av (C), 2012/13:Sk402 av (M), 2012/13:Sk405 av och (båda S), 2012/13:Sk425 av (M), 2012/13:C303 av (MP) yrkande 2, 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14 samt 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 8 (S) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2012/13:Sk286 av och (båda S), 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (S) Reservation 12 (V) 2012/13:Sk246 av m.fl. (MP), 2012/13:Sk301 av (FP), 2012/13:Sk302 av och (båda FP), 2012/13:Sk316 av (M), 2012/13:Sk377 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 13 (MP, V) 2012/13:Sk218 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V), (S) och (KD). ställde sig under höstens behandling av statsbudgeten bakom inriktningen av skattepolitiken och de förslag till förändringar på skatteområdet som lagts fram i budgetpropositionen. avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som oppositionspartierna lagt fram i sina respektive budgetalternativ (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y, rskr. 2012/13:37). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivande till regeringen om ändringar i eller utredningar kring olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229). I betänkandet behandlas även flera motioner som rör ändringar i skatteskalan, grundavdrag m.m. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Utskottets förslag i korthet avvisar motionsförslag om en parlamentarisk översyn av skattesystemet. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Enligt kommittémotionerna 2012/13:Sk209 av m.fl. (V) yrkande 1 respektive 2012/13:Sk438 av m.fl. (MP), samt motion 2012/13:Sk253 av (S), behövs en parlamentarisk översyn av skattesystemet. Denna översyn bör vägledas av bl.a. principerna om skatt efter bärkraft och likformighet. I kommittémotion 2012/13:Sk209 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslår motionärerna att man genomför en inledande probleminventering av det svenska skattesystemet; på grundval av denna inventering kan sedan en parlamentarisk utredning tillsättas. Även i motionerna 2012/13:Sk207 av (KD) och 2012/13:Sk241 av (M) yrkas på en parlamentarisk översyn av skattesystemet. antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik som exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Dessa hållpunkter är: Goda förutsättningar för varaktig hög sysselsättning. Goda villkor för företagande och investeringar. Generell och rättvist fördelad välfärd. Effektiva ekonomiska styrmedel. Ett legitimt och rättvist skattesystem. Därutöver utformas skattepolitiken så att den tillgodoser fem krav som ställs på de svenska skattereglerna i en allt mer globaliserad värld. Dessa krav är: generella och tydliga regler hållbara regler i förhållande till EU beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället förenkling av regler för ökad effektivitet. redovisar regeringen i budgetpropositionen och i en skrivelse om skatteutgifter hur förändringar i skattesystemet förhåller sig till dessa hållpunkter och krav. Utskottet anser att det är viktigt att skattepolitiken bidrar till målet att bryta utanförskapet och öka den varaktiga sysselsättningen. Riktlinjerna för skattepolitiken bör därför ligga fast. De reformer på skatteområdet som genomförts sedan regeringsskiftet har bidragit till att haft ett gott utgångsläge för att möta effekterna av den internationella finanskrisen. pågår två stora översyner inom skatteområdet, samt beredningen av meddelande om momsens framtid. Det är utskottets mening att man inte bör föregripa resultaten av dessa innan nya, överlappande utredningar tillsätts. Den utformning av inkomstbeskattningen som ställt sig bakom bör kvarstå. Mot bakgrund av det anförda avvisar utskottet såväl förslaget om ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk översyn av skattesystemet som förslaget att utföra en probleminventering av skattesystemet. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en annan inriktning av skattepolitiken, ändring i skatteskala, grundavdrag m.m. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V) och 3 (SD) samt särskilt yttrande (S, V). I motionerna 2012/13:Sk207 av (KD), 2012/13:Sk241 av (M), 2012/13:Sk281 av (M) och 2012/13:Sk392 av (M) yrkas att värnskatten avskaffas. I motion 2012/13:Sk222 av (M) föreslås att möjligheten till ett avdrag för körkortskostnaderna ses över. I fem motioner yrkas att pensionsinkomster ska beskattas som löneinkomster: 2012/13:Sk214 av (SD), 2012/13:Sk233 av och (båda S), 2012/13:Sk267 av m.fl (S), 2012/13:Sk406 av och (båda S) och 2012/13:Sk408 av (S). Som skäl åberopas bl.a. att det är orimligt och orättvist att pensionärer och löntagare ska betala olika skattesatser för samma inkomst. I motion 2012/13:Sk234 av (FP) yrkas tillkännagivande om att det krävs såväl omfattande informationsåtgärder som stimulansåtgärder i form av skattelättnader för att öka andelen personer som sparar på egen hand. I motion 2012/13:Sk273 av (S) yrkas på ett tillkännagivande till regeringen om att olika inkomstslag ska beskattas lika. I motionerna 2012/13:Sk312 av (M) och 2012/13:Sk357 av och (båda M) anförs att det behövs ett utökat jobbskatteavdrag för unga människor för att minska ungdomsarbetslösheten. I motionerna 2012/13:Sk314 av (M) och 2012/13:Sk431 av (M) föreslås att beskattningen av soldater i utlandstjänst görs gynnsammare. I motion 2012/13:Sk323 av (SD) begärs att möjligheterna att införa ett system för sambeskattning utreds. I motion 2012/13:Sk356 av (M) anförs att det bör skapas ett skatteparadis för låginkomsttagare i genom ytterligare skattesänkningar. Motionären skriver att när samhällsmedborgarna anser att beskattningen är rimlig kan också det medvetna skatteundandragandet minska, vilket ökar statens skatteintäkter. I motion 2012/13:Sk344 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att ytterligare öka informationsinsatserna för att säkerställa att fler människor får vetskap om jobbskatteavdraget och dess innebörd. I motion 2012/13:Sk376 av och (C) föreslås att regeringen gör en översyn av förutsättningarna för och konsekvenserna av att fördela skatteinkomsterna från den särskilda inkomstskatten till de kommuner och landsting där inkomsterna förvärvats. I motion 2012/13:Sk389 av (S) anförs att skattesystemet borde ändras så att lika inkomster beskattas lika, oavsett om de kommer från anställning, ålders- eller förtidspension, sjukersättning respektive arbetslöshets- eller föräldraförsäkring. I motion 2012/13:Sk422 av (M) anförs att det behövs en översyn av möjligheten att underlätta för ideellt arbetande ledare inom ungdomsidrotten. Det kan enligt motionären handla om skatteavdrag för utgifter som bilresor, måltidskostnader osv. I motion 2012/13:Sk436 av och (båda MP) anförs att ränteavdragen bör nedtrappas för att uppmuntra till sparande. I motion 2012/13:C208 av (SD) föreslås att det ska bli skattefritt att hyra ut upp till halva bostaden. I motion 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 12 föreslås att möjligheten utreds att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän ska slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält. Frågor om utformningen av skatteskalan m.m. behandlades senast i budgetärendet (bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). godkände regeringens inriktning av skattepolitiken och avslog Socialdemokraternas, , respektive förslag. ställde sig bakom de förändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen . avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som oppositionspartierna lagt fram i sina budgetalternativ. Den politik som ställt sig bakom gör det mer lönsamt att arbeta, enklare och billigare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Med fler människor i arbete skapas förutsättningar för att finansieringen av välfärden säkras långsiktigt. Att få fler i arbete är därför av stor betydelse för att även bl.a. sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer ska kunna garanteras en god ekonomisk situation. Skattepolitiken bör därför även i fortsättningen vara inriktad på att ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande och på att värna och utveckla välfärden. Den enskilt största satsningen för att öka arbetsutbudet och sysselsättningen är skattereduktionen för förvärvsinkomster, det s.k. jobbskatteavdraget, som genomförts i fyra steg fr.o.m. . Avdraget syftar till att sänka trösklarna vid inträde på arbetsmarknaden för låg- och medelinkomsttagare, men också till att sänka marginalskatterna för dem som redan förvärvsarbetar och som i annat fall snabbt skulle få en marginalskatt som minst motsvarar den kommunala skattesatsen. Skattereduktionen är utformad så att den disponibla inkomsten procentuellt ökar mest för låg- och medelinkomsttagare. Ytterligare en fördel med jobbskatteavdraget som bör lyftas fram är att individernas självbestämmande över den egna inkomsten ökar som t.ex. möjliggör att fler kan försörja sig på sin lön, men också ökat sparande. Jobbskatteavdraget har varit ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap och en varaktigt ökad sysselsättning samt för att göra det mer attraktivt med företagande, vilket bl.a. framgår av granskning som redovisas i rapporten 2009:20. En ytterligare förstärkning av avdraget skulle öka antalet arbetade timmar genom såväl ytterligare sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden som fler arbetade timmar för dem som redan finns på arbetsmarknaden. En sådan förstärkning skulle dock kräva ett reformutrymme som inte finns. Utskottet delar därför regeringens bedömning att en ytterligare förstärkning bör ske först när det ekonomiska läget så tillåter. Regeringens politik syftar också till att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i att förbättra välfärden för ålderspensionärer har skatten sänkts i fyra omgångar, senast fr.o.m. , genom att grundavdraget höjts. Utskottet ser också positivt på att regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer om de offentliga finanserna så tillåter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk214, Sk222, Sk233, Sk234, Sk267, Sk273, Sk312, Sk344, Sk356, Sk357, Sk389, Sk406, Sk408 och Sk436. Motionsyrkanden om ett borttagande av den s.k. värnskatten avslogs av utskottet senast . Utskottet var inte berett att avskaffa värnskatten i det korta perspektivet utan vidhöll inställningen att det är mer angeläget att ytterligare höja gränsen för uttag av statlig inkomstskatt. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att förutom jobbskatteavdraget, som innebär en stor skattelättnad för breda yrkesgrupper, har även andra skatter för hushållen slopats eller sänkts. Vidare har skattelättnader för HUS-arbeten införts. Den utformning av inkomstbeskattningen som ställt sig bakom bör kvarstå. Utskottet avstyrker således även motionerna Sk207, Sk241, Sk281 och Sk392. Sambeskattning mellan makar slopades i och med skattereformen 1971. Tanken var att lika inkomst skulle beskattas på samma sätt och med samma skattesats oberoende av den skattskyldiges civilstånd. I och med slopandet av förmögenhetsskatten och den därtill knutna gamla begränsningsregeln utmönstrades de sista resterna av sambeskattning i det svenska i skattesystemet. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett förslag om återinförande av en sambeskattning och avstyrker därmed motion Sk323. När det gäller förslaget om en översyn av skattelagstiftningen för försvarsanställda svenskar på internationellt uppdrag påminner utskottet om att det gäller samma beskattningsregler för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Utskottet har ställt sig avvisande till att överväga några särregler för just Försvarsmaktens anställda. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därmed motionerna Sk314, Sk431 och Fö245. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst, finner utskottet inte heller skäl att införa särskilda lättnadsregler för ideellt arbetande idrottsledare inom ungdomsidrotten. Motion Sk422 avstyrks därför. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet har som huvudsyfte att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att kunna tillhandahålla sina invånare service oberoende av skattekraft och opåverkbara strukturella kostnader. Utjämningssystemet har utretts och utvärderats av Utjämningskommittén.08 (Fi 2008:07), som publicerade sitt slutbetänkande (SOU 2011:39 Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen). I betänkandet gjordes en översyn av såväl inkomst- som kostnadsutjämningssystemet. har Statskontoret regeringens uppdrag att svara för en löpande uppföljning av det kommunala utjämningssystemet. I uppdraget ingår att ta fram metoder för att följa upp den kommunalekonomiska utjämningen och att löpande analysera och ge förslag på uppdateringar av de olika delmodellerna i systemet. Mot bakgrund av detta är utskottet inte berett att tillstyrka förslag på ytterligare översyn över utjämningssystemets förutsättningar och konsekvenser och avstyrker således motion Sk376. Efter förslag i budgetpropositionen höjdes bl.a. schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet . Höjningen avser att öka uthyrningen av privatbostäder och tillämpas första gången på det beskattningsår som börjar . Utskottet ser därför inte någon anledning att tillmötesgå motionsförslag om att införa ytterligare skattelättnader vid uthyrning av bostäder och avstyrker motion C208. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvidgning av förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar samt yrkanden om såväl ändring som översyn av skattereglerna på pensionssparande. Jämför reservation 4 (SD). Pensionssparande har beskattats enligt särskilda regler. Reglerna innebär att beskattningen av en inkomst av förvärvsverksamhet som utgörs av pensionsförmåner oavsett om sparandet sker privat eller av arbetsgivaren som tjänstepension skjuts upp till dess att pensionen betalas ut. Denna uppskjutna beskattning ger upphov till en skattekredit som återbetalas först genom att den framtida pensionen beskattas. Som ett led i finansieringen av slopandet av förmögenhetsskatten begränsades fr.o.m. möjligheten att göra avdrag för privat pensionssparande till maximalt (i stället för som tidigare ett halvt prisbasbelopp med tillägg av av tjänsteinkomst mellan 10 och 20 prisbasbelopp). För att en försäkring ska vara en pensionsförsäkring ska en rad kvalitativa villkor vara uppfyllda. Skälet till att de kvalitativa villkoren ställts upp är i första hand att tillförsäkra sig om att sparandet har ett pensioneringssyfte dvs. verkligen är avsett som ett sparande för att trygga försörjningen i ett senare skede i livet. Reglerna är konstruerade så att det föreligger en symmetri mellan avdraget eller skattefriheten för förmånen och skatteplikten för pensionen. De kvalitativa villkoren för en pensionsförsäkring finns i 58 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Där föreskrivs bl.a. vilka typer av förmåner som får avses med försäkringen och att sparandet ska vara bundet. Av bestämmelserna i 58 kap. 13 § framgår att efterlevandeförmåner enligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make eller sambo, den försäkrades barn och barn till den försäkrades make eller sambo. Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och det inte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet. Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma (58 kap. 27 §). Om innehavaren avlider och det inte finns någon förmånstagare ärvs behållningen på kontot enligt vanliga regler, dvs. även barnbarn kan ärva. Skillnaden mellan de två sparformerna uppkommer således om det vid spararens död inte finns någon förmånstagare. I sådant fall upphör att gälla och hela sparbeloppet efter det att inkomstskatt har betalats ingår i kvarlåtenskapen på samma sätt som övriga tillgångar efter den avlidne. Har sparandet däremot skett i en pensionsförsäkring tillfaller sparbeloppet försäkringskollektivet. Det är en följd av att det i ena fallet är fråga om ett sparande som gäller inlåning och fondpapper och i det andra en försäkring som innefattar en riskspridning. I motion 2012/13:Sk226 av (FP) föreslås att systemet med pensionssparkonto bör göras betydligt mer flexibelt med större valmöjligheter för den enskilde. Gällande rätt med sin mycket restriktiva tillämpning medför att pensionsspararen kanske får räkna med en livslång utmätning i sin pension när den väl börjar betalas ut. I motion 2012/13:Sk310 av (M) anförs att det bör ske en översyn av reglerna för skatt på pensionssparande. Motionären skriver att det är bra både för den enskilde och för samhället att vi sparar till den tid då vi inte längre arbetar. Det nuvarande systemet för uppskjuten inkomstskatt på pensionssparande är dock osäkert och i de flesta fall olönsamt för den enskilde och därtill osäkert för staten. I fyra motioner föreslås att reglerna för vem som ska få vara förmånstagare till pensionsförsäkringar ändras så att fler kan bli förmånstagare: motionerna 2012/13:Sk213 av (C), 2012/13:Sk251 av (M), 2012/13:Sk320 av Skånberg (KD) och 2012/13:Sk414 av och (båda SD). Frågan om ändring i avdragsrätt för pensionssparande har tidigare behandlats av utskottet, i betänkandet 2011/12:SkU13. Utskottet uttalade att i den mån pensionssparande ska stimuleras borde det enligt utskottets mening ske på annat sätt än genom skatteuppskov. Ett sådant synsätt ligger också i linje med de riktlinjer för skattepolitiken som har antagit och som bl.a. innebär att man bör undvika olika inslag av uppskjuten beskattning. Utskottet konstaterar att en översyn av pensionsreglerna gjordes 2010 inom ramen för Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (Beskattning av privat pensionssparande, Rapport 2010:2), varvid olika aspekter med de nuvarande reglerna för beskattning av pensionssparande analyserades. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av reglerna på det sätt som föreslås i motionerna Sk226 och Sk310. Förslag om en utvidgning av den personkrets som kan vara förmånstagare till en pensionsförsäkring har vid ett flertal tillfällen avstyrkts av utskottet, . Utskottet vidhåller att utgångspunkten vid bestämning av förmånskretsen till pensionsförsäkringar i första hand bör vara att pensionen ska tillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som för sin försörjning kan vara beroende av den försäkrade. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sk213, Sk251, Sk320 och Sk414. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika former av utvidgning av det skattefria området för personalvårdsförmåner. Jämför reservation 5 (V). Huvudregeln är att alla förmåner som erhållits på grund av tjänst är skattepliktiga, om det inte är särskilt reglerat att förmånen är skattefri. Förmånen värderas normalt till marknadsvärdet. I vissa fall görs värderingen schablonmässigt. Fri cykel eller kollektivtrafikkort är exempel på förmåner som ska tas upp till marknadsvärde. Personalvårdsförmåner ska inte tas upp som intäkt. Med personalvårdsförmåner avses enligt 11 kap. 11 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) förmåner av mindre värde som riktar sig till hela personalen och som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om.