bet · H001NU11 · 2013-04-18 00:00:00 — Även behandlade och avslog motioner om trä- och skogsindustrin (bet. 2008/09:NU16). Under rubriken uppgifter redovisade utskottet bakgrundsinformation (bet. 2008/09:NU16 s. 56). , och tecknade ett avtal om ett branschforskningsprogram för skogs- och träindustrin. Programmet avsåg perioden 20062012 och finansierades gemensamt av staten och näringslivet. Det övergripande målet var att bidra till hållbar tillväxt, stärka den svenska skogs- och träindustrins internationella konkurrenskraft och bidra till ett framgångsrikt svenskt engagemang inom det europeiska forskningssamarbetet. En halvtidsutvärdering av programmet har gjorts och redovisas i av branschforskningsprogrammet för skogs- och träindustrin (VR2011:5). behandlade i samband med budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) två motioner där man förordade riksdagsuttalanden om inrättande av ett nationellt för fri programvara. I motionerna anfördes bl.a. att användningen av fri programvara skulle ha stor betydelse för utvecklandet av den mjukvaruberoende miljötekniken och möjligheterna att använda den fritt världen över. Vidare behandlades ett motionsyrkande om inriktningen på och finansieringen av strategiska innovationsprogram. I motionen föreslogs bl.a. att programmet skulle inriktas mot mjukvaruindustrin. Samtliga motionsyrkanden avslogs av . Utskottet tar först ställning till frågan om nationell strategi för besöks- och evenemangsnäringen och därefter till övriga motioner om turism. Sedan behandlar utskottet motioner om kulturella och kreativa näringar, mjukvarubranschen och slutligen motioner om övriga näringsgrenar. Nationell strategi för besöks- och evenemangsnäringen I motionerna 2012/13:N321 (S) och 2012/13:N330 (S) framförs förslag som gäller behov av en svensk nationell strategi för att främja besöks- och evenemangsnäringen. En nationell strategi för att ska få genomföra fler internationella idrotts- och kulturevenemang föreslås vidare i motionerna 2012/13:N222 (S) och 2012/13:N269 (M). I motion 2012/13:N287 (FP) förordas ett riksdagsuttalande om att en sammanhållen strategi för turism behöver utvecklas, och i motion 2012/13:N219 (KD) förespråkas att myndigheter ska medverka till att internationella möten arrangeras i . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla den gemensamma strategi som besöksnäringen har tagit fram och som har redogjorts för i det föregående samt det arbete som pågår och tidigare nämnts inom ramen för och verksamheter. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att kan avslå samtliga här aktuella motioner. I ett stort antal motioner förespråkas åtgärder för att främja den svenska turistnäringen. Nationellt stöd, nya investeringar och ökad stimulans till besöksnäringen efterfrågas i motionerna 2012/13:N227 (S), 2012/13:N281 (S), 2012/13:N329 (S) och 2012/13:N389 (M). En samordning av de resurser som läggs på turism förespråkas bl.a. i motion 2012/13:N361 (S), 2012/13:N298 (M) och 2012/13:N398 (M). Vidare förordas en översyn av anslagen till marknadsföringen av som turistland, en kraftsamling i syfte att presentera som ett intressant besöksland och en översyn av turistföretagens villkor i motionerna 2012/13:N212 (M), 2012/13:N235 (M), 2012/13:N260 (FP), 2012/13:N261 (FP) och 2012/13:N362 (KD). En översyn av hur svensk konkurrenskraft inom turistnäringen står sig föreslås i motion 2012/13:N324 (C) och ett samverkansprogram för turistnäringen förespråkas i motion 2012/13:N272 (V). Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla följande. Turistnäringen är en framtidsnäring med stora möjligheter att bidra till tillväxt i , både i storstadsregionerna och på landsbygden. Den svenska naturen och kulturarvet, i kombination med ett gynnsamt företagsklimat, ger goda förutsättningar för inte minst små och medelstora företag att etablera sig inom turistsektorn. Som har framgått av den föregående redovisningen har ett flertal åtgärder vidtagits för att främja turismen i . Utskottet noterar att anslaget till turistfrämjande uppgår till ca . förstärktes anslaget med . Förstärkningen möjliggjorde, tillsammans med finansiering från näringslivet, bl.a. att marknadsföringen av ökade markant. I budgetpropositionen ökas anslaget med . Syftet med ökningen är att ytterligare stärka marknadsföring av som turistland utomlands. Från anslaget finansieras statens aktieägartillskott till VisitSweden. Utskottet vill här också framhålla det arbete som bolaget utför med att marknadsföra varumärket och svenska destinationer internationellt. Som redovisats i det föregående har även ett flertal uppdrag för att främja den svenska besöksnäringen. Bland annat genomför myndigheten insatser för hållbara turistdestinationer och leder en samverkansgrupp för destinationsutveckling och ökad tillväxt inom besöksnäringen. När det gäller det som anförs i motion 2012/13:N222 (S) om att granska förutsättningarna för fisketurism vill utskottet lyfta fram att har i uppdrag att främja fritidsfiskets och fisketurismens utveckling i . Som har nämnts pågår bl.a. ett arbete med att ta fram en nationell strategi på området. Beträffande motion 2012/13:N236 (M) där man förespråkar ett riksdagsuttalande om fokus på svenska vägkrogar inom ramen för satsningar på turism vill utskottet framhålla den pågående insatsen från regeringen i projektet det nya matlandet som nämnts i det föregående. En handlingsplan med fem fokusområden, varav ett är matturism och restaurang, har bl.a. tagits fram. I motion 2012/13:N207 (FP) förordas krav på att regeringen bör ansöka om att få anordna världsutställningen i . Utskottet avstyrkte en liknande motion (bet. 2011/12:NU10) och finner inte skäl att göra något annat ställningstagande . Med hänvisning till det som anförts anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Kulturella och kreativa näringar Ett riksdagsuttalande om att främja villkoren för de kulturella och kreativa näringarna förordas i motion 2012/13:N365 (S). Med anledning av förslaget vill utskottet framhålla den handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som gällde och som redogjorts för i det föregående. Ett arbete pågår inom med att sammanställa slutrapporter från de myndigheter och andra institutioner som har haft uppdrag inom ramen för handlingsplanen. har vidare i uppdrag att särskilt prioritera att stärka och utveckla kulturella och kreativa näringar. I motion 2012/13:N359 (S) framförs krav på ett riksdagsuttalande om att bör användas till att belysa olika kulturella och kreativa näringar. Utskottet vill med anledning av detta lyfta fram det som i det föregående har anförts om hur staten aktivt stödjer projektet kulturhuvudstad 2014 på olika sätt. har också i uppdrag att, i dialog med kommun, medverka inför . Med hänvisning till det sagda avstyrks de här aktuella motionsyrkandena. I motion 2012/13:N201 (V) förespråkas ett riksdagsuttalande om ett samverkansprogram för mjukvaruutveckling i . tog i samband med behandlingen av budgetpropositionen ställning till och avstyrkte ett förslag med liknande innehåll (bet. 2012/13:NU1). Utskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning . Med hänvisning till det anförda avstyrks den här aktuella motionen. Övrigt om olika näringsgrenar Insatser bör vidtas för att stimulera träindustrin, anförs i motion 2012/13:N274 (S), där ett riksdagsuttalande om träindustrin som basnäring i sydöstra regionen förordas. Utskottet har som nämnts redogjort för sin uppfattning om behovet av åtgärder för skog- och träindustrin vid ett flertal tillfällen. Motionen avstyrks med hänvisning till vad utskottet har anfört. När det gäller yrkandet i motion 2012/13:N317 (S) om en översyn av svenska miljöteknikföretags möjligheter att expandera vill utskottet lyfta fram den miljöteknikstrategi som nämnts i det föregående och de åtgärder som har vidtagits inom ramen för strategin. Strategin har till syfte att skapa goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i . Den avser också att främja export av svensk miljöteknik, forskning och innovation inom miljöteknik och att underlätta för innovationer att kommersialiseras. Inom ramen för strategin har ett tjugotal uppdrag getts till olika myndigheter och organisationer. Med hänsyn till det pågående arbetet anser utskottet att det saknas anledning för att uttala sig i frågan och avstyrker motionen. I motionerna 2012/13:N326 (C) och 2012/13:N325 (C) lyfts frågor om investeringsstöd till åkerinäringen och s.k. LOV-företag. Stöd i samband med investeringar kan lämnas till vissa verksamheter i form av regionalt investeringsstöd. Fördelningen av stödet regleras i förordningen (2007:61) om regionalt investeringsstöd och prövas av eller . Utskottet anser inte att de nu aktuella motionerna bör föranleda något uttalande av . Motionerna bör med hänvisning till det anförda avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande om företagsfrämjande åtgärder, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N208 av (S), 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:N358 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:N211 av (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N238 av (KD) yrkande 2, 2012/13:N243 av (S), 2012/13:N244 av och (båda S), 2012/13:N257 av (S), 2012/13:N262 av (FP), 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 7, 2012/13:N297 av (M), 2012/13:N309 av och (båda M), 2012/13:N313 av (KD), 2012/13:N316 av (S), 2012/13:N320 av m.fl. (S), 2012/13:N346 av (M), 2012/13:N358 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2012/13:N367 av och (båda M) yrkandena 13, 2012/13:N380 av (MP) och 2012/13:A223 av och (båda KD) yrkandena 5 och 6. Vår syn på den politik som bör bedrivas när det gäller företagsfrämjande insatser avviker i olika avseenden från den regeringen har. Som vi i andra sammanhang har framhållit (bet. 2012/13:NU1) måste näringspolitiken ha som utgångspunkt att arbete är grunden för vårt välstånd. För att hålla ihop och utveckla krävs en politik som leder till att fler människor har ett arbete att gå till och därmed en egen försörjning. Med den nu förda politiken är arbetslösheten fortsatt hög och utanförskapet ökar. behöver en ny politik, en politik för full sysselsättning. För att skapa fler arbetstillfällen behövs en aktiv och framtidsinriktad näringspolitik. En sådan politik skapar förutsättningar för att starta nya företag och för befintliga företag att växa. behöver fler företag som kan skapa arbetstillfällen, välfärd och tillväxt i samhället. Det krävs samhällsinvesteringar för att skapa ett gott företagsklimat och stärka svensk konkurrenskraft. Vi kan konstatera att regeringen inte har klarat av att göra investeringar som möter de rådande behoven. Statistik över antalet nyregistrerade företag i visar en minskning med jämfört med året innan. Siffrorna visar också att den negativa trenden fortsätter ; detta finner vi oroväckande. Företagsklimatet måste förbättras. Det behöver är fler entreprenörer och fler växande företag, inte färre. Vi vill arbeta för en näringspolitik där kunskap och kreativa idéer står i fokus för människors företagande. För att främja entreprenörskap och näringslivsutveckling krävs mer än vad som görs . Villkoren för företagande måste stärkas om framtidens arbeten ska kunna skapas i små och medelstora företag. Vi förespråkar en modell för strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer som utgår från centrala framtidsutmaningar. Som ett led i att bygga strategisk samverkan har vi tidigare föreslagit att det ska inrättas ett innovationsråd. Rådet ska ha till uppgift att stärka samverkan mellan olika aktörer runt om i landet och samordna arbetet med att utveckla innovations- och konkurrenskraft. leder inte de satsningar som görs på forskning och utveckling till kommersialiseringar av nya innovationer i den utsträckning som är väntad och önskvärd. Regeringen har presenterat en nationell innovationsstrategi. Dessvärre har inte denna strategi lämnats till för förankring, debatt och beslut. Vi anser att detta är olyckligt. En förutsättning för att företagsamhet ska bli framgångsrik är , som påpekas i motion 2012/13:N358 (S), att företagen i ett tidigt skede får tillgång till kompetens och kapital. Vi förespråkar därför en modell för statlig riskkapitalförsörjning för företag kopplade till regionala inkubatorer. Syftet är att innovativa idéer i tidiga skeden ska kunna få finansiering. finns det brister i kapitalförsörjningen för företag i uppstartsskeden som det finns god tillgång på statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas. bör därför uppmana regeringen att se över företagens finansiering i tidiga skeden. Det befintliga kapitalet måste bättre möta de behov av finansiering som finns. För att man ska komma till rätta med detta missförhållande har vi tidigare bl.a. föreslagit att det ska inrättas en marknadskompletterande investeringsfond. Fonden ska vara inriktad på investeringar i tidiga skeden och vara byggd på statlig och privat samfinansiering. Staten blir på så sätt en katalysator för fondsystemet som finansieras genom att tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning omdisponeras. För många företag på landsbygden är den lokala och regionala finansinfrastrukturen avgörande för att kunna etablera sig. Det är, som framförs i motion 2012/13:265 (S), svårt att finna finansiering när de stora affärsbankerna har lämnat orten. Därför är det angeläget att stödja möjligheter till finansiering av lokala innovationer. De regionala företagsinkubatorerna fyller en viktig roll när det gäller att omsätta idéer i produkter och tjänster, utveckla nya företag och skapa arbetstillfällen. bör därför uppmana regeringen att stödja finansieringen av lokala innovationer. Det krävs också insatser för en jämnare fördelning av ekonomisk makt mellan kvinnor och män och för att öka kvinnors inflytande i näringslivet. I likhet med vad som anförs i motion 2012/13:N208 (S) anser vi att den ojämna fördelningen av ägande och inflytande i näringslivet hämmar sysselsättningen och tillväxten i samhället. Vi förespråkar kvotering till bolagsstyrelser, vilket skulle ha en normsättande effekt på näringslivet i stort. Regeringen bär ansvaret för att kvinnors kompetens och kunskap inte tillvaratas i tillräcklig utsträckning. bör därför uppmana regeringen att ta initiativ till åtgärder för ett mer jämställt näringsliv i enlighet med vad vi har anfört här. Som framhålls i motion 2012/13:N257 (S) är andelen kvinnor som driver företag fortfarande lägre än andelen män. För att sysselsättningen och tillväxten i samhället ska öka behöver kvinnors affärsidéer tillvaratas i högre utsträckning än . Vi instämmer i detta. Tillgång till riskkapital i tidiga skeden är en avgörande faktor för att kvinnors företagsamhet ska öka. Vi förutsätter att detta beaktas i den översyn som vi förordat ovan, varför motionen kan avstyrkas. Sammanfattningsvis föreslår vi att uppmanar regeringen att vidta åtgärder i fråga om företagsfrämjande finansiering i överensstämmelse med vad som anförs i motionerna 2012/13:N265 (S) och 2012/13:N358 (S) och att vidta åtgärder för kvinnors företagande och ett mer jämställt näringsliv i enlighet med vad som anförs i motion 2012/13:N208. Motionerna tillstyrks i berörda delar. Övriga motionsyrkanden som behandlas i denna del avstyrks. Övergripande om företagsfrämjande åtgärder, punkt 1 motiveringen (MP) av (MP). Min syn på näringspolitikens inriktning och de företagsfrämjande insatser som bör vidtas skiljer sig från regeringens. Den svenska ekonomin behöver moderniseras så att nya, hållbara arbeten skapas i fler och växande företag. Jag är övertygad om att ökade gröna investeringar är nödvändiga av flera skäl. De behövs för att bidra till omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle, men också för att ekonomi långsiktigt ska hålla ihop och svensk konkurrenskraft bevaras. Gröna investeringar behövs för att säkra framtidens arbeten och utveckling. Ett framtida hållbart samhälle kräver en aktiv näringspolitik. Mycket återstår att göra för att näringslivet fullt ut ska ta till vara den potential för nya arbetstillfällen, produkter, metoder och företagande som en omställning till ett hållbart samhälle erbjuder. Det som framför allt saknas är ett politiskt ledarskap och en samlad strategisk satsning. Svensk konkurrenskraft behöver stärkas, nya arbeten skapas och konkreta steg tas mot ett hållbart samhälle. har därför tidigare föreslagit en industripakt som bl.a. innehåller en grön innovationsfond (bet. 2012/13:NU1). Syftet med fonden är att stimulera forskning i svenska företag så att miljöanpassade produkter, tekniker och systemlösningar kan utvecklas som ökar landets konkurrenskraft, bidrar till hållbar utveckling och skapar nya arbeten. I finns stora möjligheter till ökad industriexport, och innovationsfonden är ett medel för att utveckla gröna svenska exportframgångar. Andra förslag som vi har fört fram är en ny riskkapitalssatsning och medel för ett demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Entreprenörer, innovatörer och forskare får ökat utrymme i en grön ekonomi. Villkoren för entreprenörskap och företagande behöver förbättras genom bl.a. sänkta kostnader för att anställa personal. har tidigare föreslagit en sänkning av arbetsgivaravgiften som gynnar alla företag. Därutöver förordar vi en riktad sänkning av arbetsgivaravgiften som speciellt gynnar små företag. Det ska vara lika självklart att starta företag som att söka en anställning. behöver en företagarpolitik där alla som har idéer till företag får förverkliga dem och där små företag kan växa. De små företagen i utgör en stor potential i omställningen till ett grönare samhälle. Svensk näringspolitik präglas emellertid fortfarande av en storföretagskultur där skattesystem och övriga regelverk ofta missgynnar små företag. Företagens kostnader behöver sänkas, regelkrånglet måste minska och företagarnas trygghetssystem stärkas. Ett kontinuerligt arbete med att se över lagstiftning och andra regler som berör företagande är högst angeläget. Det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . I flera av de motioner som gäller företagsfrämjande insatser och som behandlas i denna del finns det förslag på åtgärder som skulle kunna vara intressanta. Jag anser dock inte att det finns skäl för något riksdagsuttalande och avstyrker därför samtliga motioner i berörda delar. Övergripande om företagsfrämjande åtgärder, punkt 1 motiveringen (V) av (V). Min och syn på näringspolitikens inriktning och utformning avviker från regeringens. Som jag i andra sammanhang har framhållit (bet. 2012/13:NU1) är arbete för full sysselsättning centralt. Näringspolitikens inriktning är av grundläggande betydelse för hur och var nya arbetstillfällen skapas och för byggandet av framtidens välfärd och välstånd. Det är min övertygelse att framtidens arbeten inte skapas genom lägre löner och sämre villkor på arbetsmarknaden, utan genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya produkter och tjänster. Näringspolitiken och statens företagsfrämjande insatser bör fokusera på innovationsfrågor och statens långsiktiga ansvar. För att kunna behålla och utveckla välfärden måste konkurrera med kunskap och innovationer. Det behövs en omställning till en innovationsdriven tillväxt. Jag har därför tidigare framhållit nödvändigheten av en sammanhållen innovationspolitik och en innovationsminister. För att ska kunna utvecklas som en kunskapsdriven nation är det nödvändigt att nya produkter och tjänster kommersialiseras i högre utsträckning än . Nya företag skulle på så sätt kunna växa fram och fler människor få arbete. Näringslivets problem består inte av en alltför omfattande arbetsrättlig trygghet eller av att löntagarna har ett alltför stort inflytande, utan av strukturella problem. Regeringens defensiva politik och bristande investeringar bidrar till en stagnerande produktivitet i näringslivet. Det krävs betydande investeringar i utbildning, forskning, infrastruktur, miljöteknik och bostäder. Det är också nödvändigt att föra en strategisk näringspolitik som understöder komparativa fördelar i en global ekonomi. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Som jag i andra sammanhang har anfört råder det generellt sett ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är samordning och renodling av de statliga aktörernas verksamheter. Flera europeiska länder har samlat sitt ägande i statliga investeringsfonder för att möta konkurrensen från de framväxande ekonomierna och för att skydda den inhemska industrin. I en globaliserad värld kan staten inte förhålla sig passiv. saknar emellertid en långsiktig strategi för hur det statliga riskkapitalet och AP-fondernas kapital ska användas. En annan brist är, som påpekas i flera av de här aktuella motionerna, att det ofta saknas kapital i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling. Min uppfattning är att det krävs strategiska investeringar för att stärka långsiktiga förutsättningar för tillväxt och välfärd. I likhet med vad som framhålls i flera motioner anser jag att det är en viktig uppgift för staten att ge ökade förutsättningar för företagande bland kvinnor och att ge fler ungdomar möjlighet att starta och driva företag. Personer med utländsk bakgrund står för en betydande del av nyföretagandet i , det är dock angeläget att insatser görs för att stärka företagandet även för denna grupp. Genom att fler människor får arbete tryggas välfärden och jämlikheten och jämställdheten i samhället ökar. De motioner som behandlas i denna del innehåller olika, i många fall vällovliga, förslag om företagsfrämjande insatser. Jag anser dock inte att de bör föranleda någon åtgärd från sida. Med hänvisning till det anförda avstyrks de här aktuella motionerna i berörda delar. Socialt företagande, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:Ub443 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 5, 2012/13:N215 av (KD), 2012/13:N221 av (KD), 2012/13:N241 av m.fl. (S), 2012/13:N255 av m.fl. (S), 2012/13:N307 av och (båda S), 2012/13:N348 av (M), 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 5 samt 2012/13:A264 av m.fl. (S) yrkande 4. Det sociala företagandet har stor möjlighet att bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt i . Det stärker också omställningsförmågan i svensk ekonomi, vilket är en viktig del av vår övertygelse om människors vilja och förmåga att utvecklas och försörja sig själva. Näringslivet blir dessutom mer konkurrenskraftigt med en mångfald av företagsformer. De senaste årens positiva lönsamhetseffekter hos företag som tar ett socialt ansvar visar att ett sådant ansvarstagande och sådana hållbara villkor stärker konkurrenskraften. har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för personer som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. De sociala företagens styrka är vidare att de förenar en persons behov av arbete med marknadens behov av produkter och tjänster. Ett enhälligt utskott har tidigare gett uttryck för att regeringen bör intensifiera sitt arbete med sociala företag (2010/11:NU20). Vi anser att mycket återstår att göra för att understödja denna företagsform. Det är bl.a. som framhålls i motion 2012/13:N349 (S), angeläget att de sociala företagen ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra företag.