bet · H001UbU9 · 2013-03-18 00:00:00 — 2012/13:UbU9 Vuxenutbildning I betänkandet behandlar utskottet 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om vuxenutbildning. I motionerna behandlas frågor om bl.a. vuxenutbildningens uppdrag och styrkor, livslångt lärande, regionalt samarbete kring vuxenutbildning, nya utbildningar och regelverket för yrkeshögskoleutbildning. Vidare behandlas frågor om validering, erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer och utbildning i svenska för invandrare. Nio av motionsyrkandena rör samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns åtta reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Ub261 av m.fl. (S) yrkandena 24, 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Ub377 av (S), 2012/13:Ub396 av och (båda M) och 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 8, 13 och 14. Reservation 1 (S) Riktade insatser och utbyggd vuxenutbildning 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 11. Reservation 2 (S, V) 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Ub235 av och (båda S), 2012/13:Ub277 av m.fl. (S), 2012/13:Ub299 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub357 av (S). Reservation 3 (V) Allmänt om validering och erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 3, 2012/13:Ub321 av (S) och 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 4 (S, V) 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 5 (S, MP, V) Utbildning i svenska för invandrare (sfi) 2012/13:Sf352 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:Ub270 av (S), 2012/13:Ub334 av (M), 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 10, 2012/13:N238 av (KD) yrkande 3 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) Motioner som bereds förenklat 2012/13:Ub229 av (S), 2012/13:Ub254 av och (båda S), 2012/13:Ub288 av (S), 2012/13:Ub312 av Skånberg (KD), 2012/13:Ub409 av och (båda S), 2012/13:Ub421 av (KD) och 2012/13:A223 av och (båda KD) yrkandena 24. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och Gulan Avci (FP). I betänkandet behandlar utskottet 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om vuxenutbildning. I motionerna behandlas frågor om bl.a. vuxenutbildningens uppdrag och styrkor, livslångt lärande, regionalt samarbete kring vuxenutbildning, nya utbildningar och regelverket för yrkeshögskoleutbildning. Vidare behandlas frågor om validering, erkännande av yrkes- och utbildningskvalifikationer och utbildning i svenska för invandrare. Nio av motionsyrkandena rör samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Vid utskottets sammanträde informerade generaldirektör med medarbetare utskottet om Myndigheten för resultatuppföljning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. vuxenutbildningens tillgänglighet och dimensionering, ökat regionalt samarbete, styrning, uppföljning och kontroll samt valfrihet inom vuxenutbildningen. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (S, V). Vuxenutbildningens tillgänglighet och dimensionering m.m. I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 1 framhåller motionärerna att vuxenutbildning är en möjlighet till personlig utveckling genom utbildning och bildning som öppnar för vidare studier. I motionsyrkandet betonas också att den kommunala vuxenutbildningen, när den fungerar som bäst, har en flexibel organisation som inte är knuten till terminer eller läsår och därför kan anpassas till samhällets, näringslivets och individens behov med kombinationer av olika utbildningar, utbildningsnivåer, närundervisning och distansundervisning. I yrkande 2 betonas att en stor utmaning för är att ett betydande antal personer i arbetsför ålder saknar gymnasieutbildning, vilket kraftigt försvårar möjligheten att få arbete eller att byta arbete. En annan utmaning som lyfts fram är den demografiska utvecklingen som ställer krav på utbildning och kompetensutveckling, inte minst hos nyanlända i befolkningen som oavsett kort eller lång utbildningsbakgrund snabbare behöver få tillgång till såväl språk- och yrkesutbildning som akademisk utbildning. I yrkande 4 framhålls att det behövs riktade insatser mot de grupper som inte tar del av vidareutbildning i arbetslivet. Det kan enligt motionärerna handla om uppsökande verksamhet med information och insatser för att motivera människor att läsa vidare. Motionärerna understryker i yrkande 8 att oavsett om en person söker arbete eller vill utvecklas i arbetslivet ska det livslånga lärandet alltid vara fullt möjligt och tillgängligt. Därför menar motionärerna att individens möjligheter till finansiering av det livslånga lärandet behöver ses över. I yrkande 11 framhåller motionärerna att personer som vill studera i vuxenutbildningen riskerar att konkurreras ut av personer som till följd av gymnasiereformen kan förväntas behöva läsa in sin högskolebehörighet i vuxenutbildningen. Därför föreslås en översyn av allas möjligheter att läsa in en yrkesutbildning, oavsett vad personen i fråga har läst. I motion 2012/13:Ub261 av m.fl. (S) yrkande 2 betonas vikten av ett ständigt pågående livslångt lärande. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att dimensionera utbildningsplatserna efter befolkningens utbildningsnivå. Motionärerna framhåller i yrkande 4 att vuxenutbildningen har en viktig roll i det livslånga lärandet. Motion 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 3 tar upp ungdomars situation. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att alla arbetslösa ungdomar ska erbjudas fortbildning eller kompletterande gymnasieutbildning genom komvux, folkhögskola eller gymnasieskola. I motion 2012/13:Ub377 av (S) begärs att regeringen skapar förutsättningar för vuxenutbildning inom vård- och omsorgsyrken i hela landet. I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 13 betonas att de riktade satsningarna mot yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) inneburit en samverkan som fått positiva effekter såväl för individ som för samhälle och näringsliv. Motionärerna efterlyser därför fler sådana statliga styrningsmekanismer, som t.ex. att olika aktörer ska samverka för att få resurser. Styrning, uppföljning och kontroll I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 14 framhålls att det behövs en bättre kontroll av om de statliga resurser som avsätts till vuxenutbildning också bidrar till att uppfylla mål om livslångt lärande. Därför föreslås att Skolinspektionen bör följa upp vuxenutbildningsinsatser på ett mer ingående sätt än vad som görs . I motion 2012/13:Ub396 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om valfrihet inom vuxenutbildningen och bättre samverkan mellan kommuner. Vuxenutbildningens tillgänglighet och dimensionering m.m. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av vuxenutbildning och det livslånga lärandet och att utgångspunkten ska vara de vuxnas individuella behov av utbildning och personlig utveckling samt arbetsmarknadens behov. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det genomförs en rad insatser för att stärka vuxenutbildningen. började den nya skollagen (2010:800) att tillämpas inom vuxenutbildningen. har en ny förordning (2011:1108) om vuxenutbildning börjat tillämpas, och en ny gemensam läroplan för vuxenutbildning planeras. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 7273) framhölls att detta speglar regeringens syn på vuxenutbildningen som en helhet. Regeringen anförde vidare i budgetpropositionen att omfattande riktade satsningar inom vuxenutbildningen har gjorts . Sammantaget innebär detta enligt regeringens mening en kraftfull satsning för att förbättra möjligheterna till yrkesinriktad vuxenutbildning och därmed minska risken för arbetslöshet. Regeringen framhöll att den avser att noga följa hur de riktade statsbidragen används och hur volymerna utvecklas framöver. tillkännagav att regeringen bör återkomma med ett förslag om ett riktat statsbidrag för vuxenutbildning som garanterar en hög nivå på utbildningen (bet. 2011/12:UbU7, rskr. 2011/12:139). Genom beslut med anledning av budgetpropositionen har medel avsatts för ett flertal riktade statsbidrag inom vuxenutbildningen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Vid behandlingen av budgetpropositionen noterade utskottet att det sammanlagda stödet till vuxenutbildningen ökade med ca enligt uppgift från (bet. 2012/13:UbU1 s. 78). I betänkandet betonades också att utskottet ser med tillförsikt på de fortsatt kraftfulla satsningar som regeringen gör på vuxenutbildningen. Utskottet konstaterade att regeringen avser att skapa fler tillfälliga utbildningsplatser inom vuxenutbildningen för att möta den svaga konjunkturutvecklingen. Totalt för perioden 20132016 beräknar regeringen att tillföra , vilket motsvarar ca 35 000 årsplatser. Utskottet noterade vidare att regeringen vid sidan av detta föreslog omfattande riktade satsningar inom vuxenutbildningen om ca enligt en sammanställning i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 73) som omfattar yrkesvux, lärlingsutbildning för vuxna, vuxenutbildning för personer i åldern , och folkhögskolan. Utskottet finner sammantaget att de mycket omfattande insatser som görs skapar förutsättningar för en vuxenutbildning som är tillgänglig, flexibel och håller hög kvalitet. När det gäller riktade insatser till studieovana grupper noterar utskottet att sådana insatser pågår. Efter förslag i budgetpropositionen beslutade att den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 15) gjorde regeringen bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 15) gjorde regeringen bedömningen att satsningen skulle förlängas med innebörden att den aktuella målgruppen under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Utskottet finner mot bakgrund av de insatser som pågår att motionsyrkandet om riktade insatser till studieovana grupper kan anses tillgodosett. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub261 (S) yrkandena 24, 2012/13:Ub286 (S) yrkande 3, 2012/13:Ub377 (S) och 2012/13:Ub495 (S) yrkandena 1, 2, 4, 8 och 11. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16) aviserade regeringen en satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Syftet med satsningen är enligt propositionen att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Det ska enligt propositionen också vara möjligt för den som har läst en studieförberedande utbildning att växla om och skaffa sig en gymnasial yrkesutbildning. Av förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå, där det finns bestämmelser om yrkesvux, framgår bl.a. att statsbidrag får lämnas till en kommun för utbildning om den planeras i samråd med Arbetsförmedlingen och med företag, organisationer eller andra sammanslutningar som är verksamma inom de branscher som utbildningen är avsedd för. Det framgår vidare att det av ansökan om statsbidrag ska framgå om två eller flera kommuner samverkar om utbildningen. gav regeringen i uppdrag att förbereda bl.a. handläggning av ansökningar från enskilda kommuner eller kommuner i samverkan om deltagande i satsningen. gavs också i uppdrag att redovisa kommenterad statistik för yrkesvux. En sådan redovisning ska bl.a. omfatta en analys av kommunernas insatser och verksamhet och en bedömning av den fortsatta utvecklingen. Avsikten är att redovisningen ska lämnas till () halvårsvis (dnr U2008/8186/SV). I 6:e delrapport om yrkesvux som redovisades (dnr 2008:3782) och som avser det andra konstaterar att samverkan inom ramen för yrkesvux förekommer i någon form i en stor andel av kommunerna. Endast av kommunerna uppger att de inte har någon samverkan med andra kommuner. Vidare framgår att en stor andel av kommunerna diskuterat vuxenutbildningens betydelse för regional tillväxt med t.ex. Arbetsförmedlingen eller det lokala eller regionala näringslivet. Majoriteten av kommunerna har dessutom samrått med både Arbetsförmedlingen och det lokala näringslivet inför ansökan om statsbidrag till yrkesvux. gav regeringen i uppdrag att genomföra fortsatta insatser inom yrkesvux. Myndigheten ska bl.a. följa upp kommunernas uppgifter om elevernas sysselsättning före och efter deltagande i utbildning, särskilt elevernas etablering på arbetsmarknaden. ska redovisa uppdraget till () (dnr U2012/3984/GV). Utskottet ser, i likhet med motionärerna, positivt på det regionala samarbete som yrkesvux har lett till men anser inte att det finns anledning för att i detalj ta ställning till hur framtida vuxenutbildningsinsatser ska organiseras. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub495 (S) yrkande 13. Styrning, uppföljning och kontroll När det gäller motionsyrkandet om bättre uppföljning av vuxenutbildningen kan utskottet konstatera att både Skolinspektionen och har uppdrag inom detta område. Skolinspektionen är den myndighet som enligt skollagen (2010:800) har tillsyn över skolväsendet. Tillsynen innebär en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. Närmare bestämmelser finns i Skolinspektionens instruktion (2011:556) och regleringsbrev. Av instruktionen framgår bl.a. att myndigheten genom granskning av huvudmän och verksamheter ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Av myndighetens regleringsbrev framgår att Skolinspektionen ska vidareutveckla sina metoder för löpande tillsyn och kvalitetsgranskning av den gymnasiala yrkesutbildningen. Särskild vikt ska läggas vid att utveckla former för granskning av kvaliteten i de yrkesinriktade delarna av utbildningen. Vidare framgår bl.a. att de metoder som utvecklas bör kunna användas för att granska yrkesutbildning såväl inom gymnasieskolan som inom den kommunala vuxenutbildningen. Skolinspektionen redovisade uppdraget i samband med årsredovisningen och skriver bl.a. att befintliga bedömningsområden har utökats och anpassats för de förutsättningar som gäller för yrkesutbildningen (dnr 403-3012:3815). Skolinspektionen framhåller vidare att även metoder som utvecklas inom ramen för framtida kvalitetsgranskningar kommer att kunna nyttjas i det löpande tillsynsarbetet. Även har uppdrag som innefattar uppföljning och utvärdering av den kommunala vuxenutbildningen (se bl.a. ovan om yrkesvux). Av regleringsbrevet framgår att ska redovisa en samlad bedömning av utvecklingen inom respektive skolform och verksamhet inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet på såväl nationell som lokal nivå. Bedömningen ska innehålla en fördjupad analys av de områden, huvudmän och verksamheter som verket anser vara särskilt angelägna med hänsyn till utvecklingen och behoven inom området. ska peka på utvecklingsområden som kan kräva statliga insatser och även redogöra för vilka åtgärder verket avser att vidta inom sitt ansvarsområde med anledning av den fördjupade analysen. ska vidare lämna sin bedömning av utvecklingsbehov på huvudmanna- och verksamhetsnivå. En rapport med analys ska redovisas och därefter och även göras tillgänglig för skolhuvudmän. I budgetpropositionen anförde regeringen att uppföljningen och utvärderingen av vuxenutbildningen behöver förbättras (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 142). redovisade sitt uppdrag att utreda förutsättningarna för att inkludera vuxenutbildningen i verkets attitydundersökningar (dnr U2011/5440/GV). I redovisningen gör bedömningen att det finns behov av en attitydundersökning när det gäller elever och lärare inom vuxenutbildningen. Regeringen har därför, som en del i att förbättra uppföljningen och utvärderingen av vuxenutbildningen, gett i uppdrag att genomföra en attitydundersökning bland elever och lärare inom vuxenutbildningen (dnr U2012/2622/GV). Uppdraget ska redovisas . När det gäller uppföljning av vuxenutbildningen anser utskottet att ambitionen ska vara hög. konstaterar utskottet att det skulle bli alltför kostsamt om Skolinspektionen gavs ett lika omfattande uppdrag i fråga om vuxenutbildningen som i fråga om den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. Utskottet ser positivt på regeringens ambition att ytterligare förbättra uppföljningen och utvärderingen av den kommunala vuxenutbildningen och anser inte att det finns skäl för att föregripa de insatser som pågår inom detta område. Med anledning av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub495 (S) yrkande 14. Utskottet kan konstatera att det med stöd av skollagen (2010:800) finns möjlighet för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av den kommunala vuxenutbildningen på entreprenad. Det framgår vidare att också den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift får överlämnas. Av förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning framgår bl.a. att tillstånd att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg får ges till en enskild utbildningsanordnare för utbildning motsvarande vuxenutbildning. Skolinspektionen beslutar om tillstånd att lämna över sådana uppgifter. Utskottet anser att en mångfald av utbildningsanordnare är en viktig förutsättning för att den enskilde ska kunna erbjudas den utbildning han eller hon efterfrågar. Införandet av s.k. betygsrätt, dvs. möjligheten att överlämna viss myndighetsutövning till enskilda utbildningsanordnare, är en viktig komponent i detta sammanhang. Utskottet vill även framhålla att (U 2011:05) genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att utreda hur en ökad valfrihet inom hela komvux kan åstadkommas. I uppdraget ingår att analysera konsekvenserna av en sådan ökad valfrihet för individ och utbildningsanordnare (dir. 2013:10). ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser inte att det pågående utredningsarbetet bör föregripas. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub396 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skötarutbildning inom psykiatri, riktad utbildning inom gruvnäring och vård och omsorg samt yrkeshögskoleutbildningens dimensionering och kvalitet. Jämför reservation 3 (V). I kommittémotion 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås en ny skötarutbildning inom ramen för . Syftet är enligt motionärerna att kunna förse psykiatrin med personal med tillräcklig utbildning och att säkra tillräckliga kunskaper hos den befintliga personalen. Vidare framhålls att redan anställd personal bör få möjlighet till validering och att genomgå utbildningen parallellt med arbetet. Riktad utbildning inom gruvnäring, vård och omsorg I motion 2012/13:Ub235 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om riktad utbildning inom gruvnäring, vård och omsorg. Motionärerna framhåller att skulle kunna bli ett försökslän där utbildning anordnas med företag och offentlig sektor som medintressenter. Yrkeshögskoleutbildningens dimensionering och kvalitet m.m. I motion 2012/13:Ub277 av m.fl. (S) betonas att det behövs en översyn av yrkeshögskoleverksamheten med avseende på resurser, tillståndstider, kvalitet, utvärdering, samspel med branschorganisationer samt resultatuppföljning i form av anställningsbarhet. I motion 2012/13:Ub299 av m.fl. (S) framhåller motionärerna att fördelningen av platser inom har skett utifrån kriterier som bidrar till att storstadsregionerna blir vinnare och landsbygden förlorare. Motionärerna menar därför att regeringen bör överväga en långtidsplanering för utbyggnad av yrkeshögskoleutbildningar och se över kriterierna för fördelning av platser så att hela landet får goda utvecklingsmöjligheter. I motion 2012/13:Ub357 av (S) föreslås ett förändrat regelverk för anordnande av yrkeshögskoleutbildningar. Enligt nuvarande regelverk beviljas ansökningar om att anordna yrkeshögskoleutbildningar med en till två starter, därefter sker ett s.k. omsök av att anordna samma utbildning om efterfrågan föreligger. Ansökningsförfarandet är då lika omfattande som vid en helt ny ansökan. Enligt motionären skulle ett sådant förfarande kunna förenklas genom att utbildningsanordnaren och ledningsgruppen, där arbetsgivarna enligt 4 kap. förordningen (2009:130) om ska ingå, kan påvisa att de tidigare studenterna har rekryterats till arbetsmarknaden. Vad gäller skötarutbildning inom psykiatri var både utredningen psykiatrisamordning i sitt slutbetänkande (SOU 2006:100) och av den uppfattningen att det fanns ett stort behov av gemensam grundutbildning för baspersonal inom psykiatri och socialtjänst (Kompetenssatsning personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning, 2010, s. 8). Det utgjorde en grund för regeringens beslut att avsätta medel för bl.a. utbildningssatsningar (prop. 2008/09:1 utg.omr. Förutom satsningar på högskoleutbildningar har ett statsbidrag getts till kommuner och landsting för att förstärka kompetensen hos personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Utskottet noterar att redogör för hur detta stöd har lett till omfattande fortbildningsinsatser i hela landet och att kompetensen hos personalen har stärkts (Lägesrapport , , s. 6). När det gäller behovet av grundutbildning för baspersonal uppvaktade Kommuner och Landsting (SKL) regeringen med en framställan om att borde ges i uppdrag att ta fram en eftergymnasial påbyggnadsutbildning med nationell kursplan (SKL dnr 09/0023).1[ Även Nätverket samverkan för psykisk hälsa och för skötare lämnade in en framställan.] Regeringen beslutade att lämna framställan utan åtgärd mot bakgrund av att Myndigheten för enligt lag och förordning har uppdraget att beakta den typ av behov som begäran avser (regeringsbeslut U2009/137/SV m.fl.). SKL uppvaktade därför Myndigheten för () med en begäran om framställan av föreskrifter för en nationell kursplan för skötare inom psykiatri och socialtjänst.2[ Även Nationell samverkan för psykisk hälsa, samt för skötare inkom med samma framställan.] avslog SKL:s begäran (YH 2010/528) och anförde som skäl för beslutet att det i 2 kap. 8 § förordningen (2009:130) om anges att för utbildningar med inriktning som kräver nationellt likvärdigt innehåll får myndigheten meddela föreskrifter om vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser som alla studerande ska ha uppnått vid utbildningens slut. I beslutet anförs att myndigheten däremot inte har någon möjlighet att besluta det detaljerade utbildningsinnehållet. Som grund för tolkningen refererade till Beslut om föreskrifter för utbildningar inom som kräver nationellt likvärdigt innehåll (YH 2011/877). I detta beslut anges i sin tur att det närmare utbildningsinnehållet får avvika, då myndighetens föreskriftsrätt inte kan anses omfatta en detaljreglering av innehållet på de utbildningar som berörs av paragrafen. Vidare anfördes att signifikant för är att dess utbildningar syftar till att möta arbetsmarknadens behov av en viss kompetens. Lokala eller regionala behov kan se olika ut och motivera avvikelser i utbildningars innehåll. Det finns även yrkesroller som i grunden är desamma, men som har flera inriktningar (YH 2011/877).