bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Detta, menar motionären, riskerar att leda till urvattning av biblioteken och kan förvandla unika folkbildningstradition till ännu en kommersiell marknadsplats med vinstintresset som främsta drivkraft. Utskottet kan konstatera att regeringen föreslår att det i den nya bibliotekslagen införs en bestämmelse om att folkbibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Kravet på allsidighet får anses innefatta att utbudet av medier och tjänster inte får styras av politiska, religiösa eller ideologiska påtryckningar utan ska vara allsidigt sammansatt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 2 och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 5. I propositionen föreslås en bestämmelse om att folkbiblioteken särskilt ska främja läsning och tillgång till litteratur. Folkbiblioteken ska vidare enligt förslaget verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i kulturlivet. I propositionen konstateras att det är betydelsefullt att barn och ungdomar tidigt får möta litteratur under otvungna former och utifrån sina egna intressen. Biblioteken spelar en avgörande roll särskilt för barn och ungdomar som kommer från läsovana familjer. Mot denna bakgrund anser regeringen att folkbibliotekens roll för främjande av läsning och tillgång till litteratur tydligt ska uttryckas i den nya lagen. Regeringen föreslår vidare en bestämmelse om att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bl.a. genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. Utskottet har , senast i betänkande 2012/13:KrU7, behandlat motionsyrkanden om bibliotekens roll och läsfrämjande insatser. Utskottet välkomnar att läsfrämjandet lyfts fram tydligare i den föreslagna lagen. Mot bakgrund av den negativa utveckling av läsförståelsen som har observerats är det viktigt att betona folkbibliotekens läsfrämjande verksamhet. Utskottet vill också peka på att regeringen i proposition 2013/14:3 Läsa för livet som lämnades till föreslår insatser som ska främja läsandet och litteraturens ställning. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till 9 § bibliotekslagen om att allmänheten på folkbiblioteken avgiftsfritt ska få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform. avslår motionsyrkanden om att utöka avgiftsfriheten till att gälla alla medier och om ökade resurser till biblioteken för att finansiera e-böcker. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (MP, V), 10 (S) och 11 (V). Regeringen föreslår att det ska fastslås i bibliotekslagen att allmänheten på folkbiblioteken avgiftsfritt ska få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform. Trots bestämmelsen ska folkbiblioteken ges möjlighet att ta ut ersättning för kostnader för porto, fotokopiering och andra liknande tjänster samt avgift för de fall låntagare inte lämnar tillbaka det som de har lånat inom avtalad tid. I propositionen konstateras att litteraturen och det skrivna ordet har en särställning inom folkbiblioteksområdet. Ett fritt tillhandahållande av musik, film eller dataspel kan inte anses fylla samma grundläggande syfte i samhällslivet. Att lagstifta om avgiftsfrihet för utlån av andra verk än litteratur är en ingripande åtgärd, inte minst i förhållande till principen om kommunalt självstyre. Det anses därför inte motiverat att i lag föreskriva att annat än litteratur ska tillhandahållas avgiftsfritt. Att andra kulturuttryck inte omnämns i lagstiftningen hindrar dock inte folkbiblioteken från att tillhandahålla dessa utan avgift. Det är kommunerna som även i fortsättningen själva bör bestämma huruvida avgift ska tas ut. i m. fl. (S) anför i kommittémotion 2012/13:Kr8 yrkande 5 att verksamheten vid biblioteken ska vara avgiftsfri. Motionärerna framför att det, med den formulering om avgiftsfrihet som föreslås i propositionen, finns en risk att bibliotek börjar ta betalt för t.ex. bokprat, läsfrämjande verksamhet, informationsrådgivning och författaraftnar. Motionärerna understryker att grundidén är att de svenska folkbiblioteken ska vara öppna och tillgängliga för alla i hela sin verksamhet, inte bara bokutlåningen. Därmed menar man att regeringens ställningstagande inte ansluter till folkbiblioteksmanifest som slår fast att folkbibliotekens tjänster i princip ska vara avgiftsfria och bekostas av allmänna medel. I motionens yrkande 6 föreslås att 9 § i stället för propositionens förslag får följande lydelse: 9 § På folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt ha tillgång till biblioteksverksamhet och få låna eller på annat sätt få tillgång till medier oavsett publiceringsform. Första stycket hindrar inte att folkbiblioteken tar ut 1. ersättning för kostnader för porto, fotokopiering och andra liknande tjänster, och 2. avgift för de fall låntagare inte inom avtalad tid lämnar tillbaka det som de har lånat. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 3 att folkbibliotekens avgiftsfrihet ska omfatta alla medier. Motionärerna anser att avgiftsfriheten inte bara ska omfatta litteratur, utan bör omfatta alla medier och även internet- och datoranvändning. Vidare bör, enligt motionärerna, avgiftsfriheten omfatta andra delar av biblioteksverksamheten, såsom skol-, sjukhus- och högskolebibliotek. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 9 att regeringen bör återkomma med ett förslag på hur e-boksutlåningen ska finansieras. I motionen anförs att en skrivning om att även e-böcker ska ingår i den avgiftsfria delen på ett bibliotek har liten betydelse om man inte förser biblioteken med resurser för att bekosta e-böcker. Utskottet konstaterar inledningsvis att propositionen slår fast att avgiftsfrihet vid de svenska folkbiblioteken ska göras teknikneutral och också gälla litteratur som tillhandahålls elektroniskt. Det är en utveckling som utskottet välkomnar och som också efterfrågats av motionärer (se t.ex. bet. 2012/13:KrU7). Utskottet anser, i likhet med regeringen, att litteraturen och det skrivna ordet har en särställning inom folkbiblioteksområdet och att ett fritt tillhandahållande av musik, film eller dataspel inte uppfyller samma grundläggande syfte i samhällslivet. Utskottet menar dock att det är positivt att folkbiblioteken tillhandahåller även sådant som film, musik och dataspel. En lagstiftning om att annat än litteratur ska tillhandahållas avgiftsfritt innebär emellertid en inskränkning i förhållande till principen om det kommunala självstyret. I detta sammanhang måste även upphovsrätten beaktas. Utskottet anser att det är en fråga för kommunerna att bestämma huruvida avgift ska tas ut för dessa medier. När det gäller frågan om att utvidga avgiftsfriheten för utlåning av litteratur till att omfatta även andra delar av det allmänna biblioteksväsendet anser utskottet att folkbibliotekens särställning motiverar en mer långtgående reglering än för andra bibliotekstyper. Utskottet ser därför inte skäl att utvidga avgiftsfriheten för utlåning av litteratur till hela det allmänna biblioteksväsendet. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till bibliotekslag i de delar som avser 9 § och avstyrker motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkandena 5 och 6, 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 3 och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 9. Skolbibliotek och bibliotek i förskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevers tillgång till skolbibliotek med utbildad personal, om att förtydliga skollagens krav på skolbibliotek och om att lagstifta om förskolans behov av bibliotek. Jämför reservationerna 12 (S), 13 (MP), 14 (V) och 15 (V). Regeringen föreslår att det i bibliotekslagen ska finnas en hänvisning till den bestämmelse i skollagen (2010:800) som föreskriver att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. i m.fl. (S) anför i kommittémotion 2012/13:Kr8 yrkande 7 att det är centralt att alla elever har tillgång till bibliotek med utbildad personal. I den nya skollagen fastslås att det ska finnas ett skolbibliotek på varje skola. Förväntningarna på denna bestämmelse var stora. skolboksstatistik visar dock på en ojämlik skolbibliotekssituation. Motionärerna kräver att skollagen följs och att skolbiblioteken dessutom bemannas. Det pekas också på att det är viktigt med statistik, uppföljning och forskning. bör, enligt motionärerna, få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet. Skolinspektionen bör följa efterlevnaden av skollagen. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 4 i denna del att bibliotekslagen bör formulera krav på bemanning också på skolbiblioteken. Skolbiblioteken bör vara ett forum för eleverna att stärka sin läsning och där de får möjlighet att få hjälp av bibliotekarier att utveckla förmågan att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. När det gäller bibliotekariens roll i skolan pekar motionärerna bl.a. på att det behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Bibliotekslagen bör därför innehålla krav på bemanning i skolbiblioteken. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 7 att man i bibliotekslagen bör förtydliga skollagens krav på skolbibliotek. I motionen framförs att skolbibliotekens roll och uppgift måste förtydligas och lyftas fram. Motionärerna menar att det ska finnas en tydlig definition av ett skolbibliotek i bibliotekslagen och att det i skollagen ska anges regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och att personalens arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. I motionens yrkande 8 anförs vidare att förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lag. Motionären framför att ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker, och löpande förnyade bokbestånd, måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. Bestämmelsen om skolbibliotek finns i 2 kap. 36 § skollagen. Enligt bestämmelsen ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Med skolbibliotek avses enligt förarbetena en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande (prop. 2009/10:165 s. 284). Tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Läroplanerna tar upp skolans ansvar som en del av rektorns ansvar. Skolinspektionen är ansvarig statlig tillsynsmyndighet för verksamhet som bedrivs enligt skollagen. har i ett yttrande till kulturutskottet över bl.a. yrkanden om att närmare reglera skolbibliotekens verksamhet anfört följande (yttr. 2012/13:UbU4y): När det gäller yrkandena om att närmare reglera skolbibliotekens verksamhet och bemanning antingen i skollagen eller i bibliotekslagen anser utskottet i likhet med regeringen att det inte är lämpligt med en sådan reglering inom ramen för bibliotekslagen. Enligt utbildningsutskottets mening är det i skollagen, och inte i bibliotekslagen, som bestämmelserna om skolors uppgifter och skyldigheter i första hand ska regleras. Emellertid är det utbildningsutskottets uppfattning att tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Enligt förarbetena kan en liten skola på landsbygden ha behov av att finna andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför ska anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån skolornas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Organiseringen av skolbiblioteksverksamhet ska vara flexibel (prop. 2009/10:165 s. 284). ser mot ovanstående bakgrund inget behov av att ändra den gällande ordningen när det gäller bemanningen eller verksamheten i övrigt vad gäller skolbibliotek. konstaterar att regeringen i propositionen hänvisat till ovan nämnda förarbeten och att avsikten med bestämmelsen är att i bibliotekslagen införa en hänvisning till skollagen. Det är utskottets bestämda uppfattning att det är i skollagen, och inte i bibliotekslagen, som bestämmelserna om skolors uppgifter och skyldigheter i första hand ska regleras. Skollagens bestämmelse om skolbibliotek bör dock återges i bibliotekslagen. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det inte är lämpligt att, så som motionärerna förordar, inom ramen för bibliotekslagen närmare reglera krav på vare sig skolbibliotekens verksamhet eller bemanning. välkomnar också att propositionens förslag tydliggör att såväl offentliga som enskilda huvudmän inom skolväsendet självständigt ansvarar för skolbibliotek. Detta kommer till uttryck i propositionens förslag om ansvarsfördelning, som behandlats tidigare i detta betänkande. I fråga om en reglering av bibliotek i förskolan konstaterar utskottet inledningsvis att denna fråga inte tas upp i propositionen. framhöll vid behandlingen av propositionen om en ny skollag att det är angeläget att stimulera även förskolebarnens intresse för läsning och litteratur men att det av praktiska skäl inte är möjligt att ställa upp krav på bibliotek även för förskolor. framhöll vidare att det inte finns någonting som hindrar huvudmannen att se till att även förskolebarnens behov av böcker tillgodoses (bet. 2009/10:UbU21 s. 60). konstaterar i sitt yttrande till kulturutskottet i detta ärende att förskolan enligt 8 kap. 2 § skollagen ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg (yttr. 2012/13:UbU4y). hänvisar till tidigare ställningstaganden om att förskolan enligt Läroplan för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) ska främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I läroplanen har man förtydligat målen för barnens språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik. På så sätt har ambitionerna för lärandet höjts, och det har blivit tydligare vad varje barn har rätt att få med sig från förskolans verksamhet. Utskottet vill här också erinra om det väl utvecklade samarbete som ofta finns mellan bibliotek och förskolor och som bedrivs inom ramen för den kommunala verksamheten. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkande 7, 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4 i denna del och 2012/13:Kr9 (V) yrkandena 7 och 8. Samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att alla medier ska ingå i det allmänna biblioteksväsendets samverkan. Jämför reservation 16 (MP). I propositionen föreslås att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. De offentligt finansierade biblioteken ska avgiftsfritt låna ut litteratur till varandra. Även folk- och skolbiblioteken ska få befogenhet att delta som utlånare. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 6 att alla medier, oavsett publiceringsform, ska ingå i det allmänna biblioteksväsendets samverkan. Motionärerna anser att det allmänna biblioteksväsendets tillgångar ska betraktas som en gemensam resurs som är öppen för alla människor som vistas i vårt land. Vidare anser motionärerna att teknikneutraliteten avseende biblioteksväsendets samverkan om litteratur bör formuleras i bibliotekslagen. Det är angeläget att alla i så hög grad som möjligt ska ha tillgång till landets samlade biblioteksresurser. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att detta syfte med samverkan skrivs in i lagen. Samverkan kan ta sig olika uttryck, och utskottet delar regeringens bedömning att det inte är lämpligt att i lag närmare precisera vilka områden som ska omfattas. Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 6. Ansvar för samverkan och uppföljning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till 8 § bibliotekslagen om uppföljning och avslår motionsyrkanden om en nationell biblioteksstrategi och nationell biblioteksplan. Jämför reservationerna 17 (S, MP, V) och 18 (S). Propositionen innehåller förslag om att kommuner och landsting ska anta biblioteksplaner för sin verksamhet på biblioteksområdet. Regeringen föreslår att den myndighet som regeringen bestämmer ska ha en nationell överblick över och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Denna myndighet ska tillsammans med de regionala biblioteksverksamheterna och kommunerna följa upp hur de biblioteksplaner som antagits har utformats och hur de används. i m.fl. (S) anför i kommittémotion 2012/13:Kr8 yrkande 1 att bibliotekslagen bör innehålla krav på att den samordnande biblioteksmyndigheten antar en samlad nationell biblioteksplan. För att ytterligare stärka biblioteksmyndigheten bör denna ha rätt att meddela föreskrifter om det allmänna biblioteksväsendet och tillämpningen av bibliotekslagen. I samma motions yrkande 2 föreslås en skärpt formulering av 18 §, dvs. att antar 18 § i regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att paragrafen får följande lydelse: 18 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska ha en nationell överblick över och främja samverkan och utvecklingen inom det allmänna biblioteksväsendet. Myndigheten ska i samarbete med bibliotekshuvudmännen utarbeta och genomföra gemensamma nationella planer och strategier samt ange kvalitetsmått och indikatorer. Myndigheten ska tillsammans med bibliotekshuvudmännen följa upp kvaliteten i biblioteksverksamheten och de planer för biblioteksverksamheterna som antagits. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela särskilda föreskrifter om det allmänna biblioteksväsendet och tillämpningen av denna lag. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 5 att en nationell biblioteksplan ska upprättas. I motionen framhålls att det behövs ett samordnat utvecklingsarbete på nationell nivå, i syfte att stimulera framväxten av digitala tjänster och gemensamma arkiv- och databaser samt för att underlätta övrig utveckling inom det allmänna biblioteksväsendet. I samma motions yrkande 7 anför motionärerna att Kungl. (KB) bör få ett utvidgat uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. I motionen framförs bl.a. att KB:s uppdrag bör vidgas till att motverka en ojämn tillgång till litteratur och medier baserat på regionala skillnader, och till att utföra statistiska insamlingar, omvärldsbevakningar och analyser av hög kvalitet. KB bör vidare få i uppdrag att ansvara för utvärderingen av hur det allmänna biblioteksväsendet uppfyller sitt uppdrag att verka för det demokratiska samhällets utveckling. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 2 att det bör införas en nationell biblioteksplan för alla offentligt ägda eller stödda bibliotek, således även högskole- och folkhögskolebibliotek. Planen ska samordna systemen och skapa överskådlighet i biblioteksfloran och säkerställa en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. Planen ska innebära ett stöd för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. infördes ett krav på kommuner och landsting att anta biblioteksplaner för sina biblioteksverksamheter (prop. 2004/05:1 utg.omr. 17, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97). infördes ett krav på samverkan mellan bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet. I enlighet med vad som aviserades i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) har regeringen gett Kungl. i uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet. Enligt 5 § förordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. ska myndigheten även bl.a. främja samverkan och utveckling inom området, samt svara för att tillsammans med länsbiblioteken – det som i den nu föreslagna bibliotekslagen kallas för den regionala biblioteksverksamheten – följa upp utformningen och användningen av biblioteksplaner. har yttrat sig till kulturutskottet över bl.a. kommittémotion 2012/13:9 (V) yrkande 2. I yttrandet anförs följande (yttr. 2012/13:UbU4y): Av propositionen (s. 45) framgår att regeringen i fråga om en nationell biblioteksplan anser att det i det uppdrag som Kungl. redan har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Med andra ord kan myndigheten bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i så fall utarbeta sådana. har ingen annan uppfattning än regeringen i frågan. När det gäller förslaget i propositionen om tillgång till högskolebibliotek kan utbildningsutskottet konstatera att förslaget endast innebär redaktionella förändringar i förhållande till bibliotekslag och har därför inga invändningar. anser, i likhet med regeringen, att det inom ramen för det uppdrag som Kungl. har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Myndigheten kan således självständigt bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i sådana fall utarbeta sådana. Det ligger också inom ramen för Kungl. uppdrag att följa utvecklingen på området och uppmärksamma behov av utvärdering och andra insatser. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till bibliotekslag i de delar som avser 18 § och avstyrker motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr11 (MP) yrkandena 5 och 7 samt 2012/13:Kr9 (V) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till bibliotekslag i den mån lagförslaget inte omfattas av det som utskottet föreslagit ovan. Regeringen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft , då den nuvarande bibliotekslagen ska upphöra att gälla. Regeringen gör vidare bedömningen att det inte behövs några övergångsbestämmelser till den föreslagna lagen. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till bibliotekslag i den mån lagförslaget inte omfattas av det som utskottet föreslagit ovan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nivån på biblioteksersättningen och om att tillsätta en utredning om digitala bibliotek. Jämför reservationerna 19 (MP) och 20 (V). och (båda MP) framför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 8 bl.a. att det är viktigt att nivån på biblioteksersättningen upprätthålls och utvecklas för att skapa goda förutsättningar för en levande litteraturproduktion i . För att säkerställa detta vill motionärerna att förhandlingsrätten till biblioteksersättningen formuleras i bibliotekslagen. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 10 att det bör tillsättas en utredning om digitala bibliotek. Motionärerna anför att man vill utveckla digitala bibliotek där man utan kostnad ska kunna ladda ned böcker, film, musik och andra medier, som upphovsmännen får ordentlig ersättning. Utskottet har , senast i betänkande 2012/13:KrU7, behandlat motionsyrkanden om biblioteksersättning och om digitala bibliotek. Utskottet konstaterar inledningsvis att upphovsmän enligt svensk rätt inte har någon rätt till ersättning enligt upphovsrättsliga regler för den utlåning av exemplar av litterära verk som sker på bibliotek (19 § första stycket lagen [1960:729] om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk). Biblioteken har med stöd av denna bestämmelse möjlighet att låna ut böcker till allmänheten utan upphovsmannens samtycke. infördes därför biblioteksersättningen, som är en av staten finansierad ersättning till upphovsmän för utlån av litterära verk vid folk- och skolbibliotek i . Utlån vid andra typer av bibliotek, t.ex. forskningsbibliotek, ligger inte till grund för ersättning, och systemet omfattar därför bara en viss andel av de lån som görs inom ramen för det allmänna biblioteksväsendet.