bet · H001KU22 · 2013-04-10 00:00:00 — 2012/13:KU22 Kommunala och regionala frågor Kommunala och regionala frågor I betänkandet behandlar 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Det gäller i huvudsak frågor om kommunalt partistöd, återkallelse av uppdrag i nämnder och styrelser, tjänstledighet från förtroendeuppdrag, titeln borgmästare, representation i nämnder, utskott och styrelser, direktvalda geografiska nämnder, verkställighet av beslut och om sanktioner, kommunala folkomröstningar, kommunala pensionärsråd, begreppet stad, jäv vid tillsyn enligt , tidpunkt för tillträde för kommunala bolags styrelser, kommunindelning, samverkan och en regionaliseringsreform. Fem motioner gäller frågor som har behandlats tidigare och därför nu behandlas i förenklad ordning. Utskottet avstyrker motionerna, i de flesta fall med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns en reservation (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:K211 av (FP) och 2011/12:K222 av (C). Återkallelse av uppdrag i nämnder och styrelser 2011/12:K234 av (S), 2012/13:K249 av och (båda S), 2012/13:K257 av (S), 2012/13:K267 av (S) och 2012/13:K280 av (S). 2011/12:K249 av (FP), 2011/12:K330 av (FP), 2012/13:K261 av (FP) och 2012/13:K322 av (C). 2012/13:K244 av (M). Representation i nämnder, utskott och styrelser 2011/12:K385 av och (båda SD). Reservation (SD) 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 28. Frågan om verkställighet av beslut och om sanktioner 2011/12:K293 av m.fl. (MP) yrkande 7. 2012/13:K309 av (FP) och 2012/13:K382 av och (båda SD) yrkande 4. 2011/12:K339 av m.fl. (S), 2012/13:K241 av och (båda M) och 2012/13:K253 av m.fl. (S). 2012/13:K364 av m.fl. (S) och 2012/13:So596 av m.fl. (MP) yrkande 8. 2012/13:K315 av (M). Jäv vid tillsyn enligt 2011/12:K299 av (M). Tidpunkt för tillträde för kommunala bolagsstyrelser 2011/12:C280 av och (båda M). 2011/12:K236 av (C), 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2012/13:K295 av (M), 2012/13:K345 av m.fl. (S), 2012/13:K376 av (M) och 2012/13:K381 av (FP). 2011/12:K288 av (C), 2011/12:K307 av m.fl. (S), 2011/12:K318 av m.fl. (S), 2011/12:K329 av m.fl. (S), 2011/12:K350 av (M), 2011/12:K356 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K215 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:K242 av (C). Motionsförslag som behandlas i förenklad ordning 2011/12:K302 av (M), 2011/12:N252 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2011/12:A343 av (S) yrkande 2, 2012/13:K218 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:A241 av (S) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (S). I betänkandet behandlas 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Det gäller frågor om kommunalt partistöd, återkallelse av uppdrag i nämnder och styrelser, tjänstledighet från förtroendeuppdrag, titeln borgmästare, representation i nämnder, utskott och styrelser, direktvalda geografiska nämnder, verkställighet av beslut och om sanktioner, kommunala folkomröstningar, kommunala pensionärsråd, begreppet stad, jäv vid tillsyn enligt , tidpunkt för tillträde för kommunala bolags styrelser, kommunindelning, samverkan, en regionaliseringsreform, stärkande av oberoendet i den kommunala revisionen, överskottsförsäljning, visst utvecklingssamarbete med bl.a. Kommuner och Landsting (SKL) och en handlingsplan för att öka antalet förtroendevalda och stärka fritidspolitikerns roll. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om kommunalt partistöd med hänsyn till pågående arbete. Två motioner gäller frågan om partistöd bör utgå för mandat som är obesatta, antingen därför att de som valts in har hoppat av sitt uppdrag och inte har kunnat ersättas eller därför att de av något skäl avstår från att komma på sammanträdena. (FP) begär i motion 2011/12:K211 ett tillkännagivande om att närvaro också bör omfatta de förtroendevalda. I motion 2011/12:K222 begär (C) ett tillkännagivande om att kommuner inte ska behöva betala ut mandatstöd för tomma stolar i kommunfullmäktige. Enligt 2 kap. 9 § kommunallagen (1991:900) får kommuner och landsting ge ekonomiskt bidrag och annat stöd (partistöd) till de politiska partier som är representerade i fullmäktige. Partistöd får också ges till ett parti som har upphört att vara representerat i fullmäktige, dock endast efter det att representationen upphörde. Fullmäktige ska, enligt 2 kap. 10 §, besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Frågan om det kommunala partistödet behandlades av utskottet (bet. 2008/09:KU11). Utskottet förordade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn i fråga om det kommunala partistödet. Utskottet framhöll att kommunallagens lokaliseringsprincip i 2 kap. 1 § i grunden innebär att en åtgärd måste vara knuten till kommunens eller eget område eller dess invånare för att vara laglig. Syftet med stödet är enligt förarbetena att förbättra partiernas möjlighet att stärka just den kommunala demokratin. En utvärdering av stödet som utskottet låtit göra visade att det inom flera partier skedde överföringar av partistöd i relativt stor omfattning. Utskottet delade den bedömning som gjorts inom ramen för utvärderingen att det var angeläget att lagstiftningen som gäller det kommunala partistödet sågs över. En översyn av regleringen var som utredaren framhållit angelägen bl.a. mot bakgrund av att partistödets användning inte var föremål för offentlig kontroll. Det behövdes enligt utskottets mening en översyn i lämpligt sammanhang av kommunallagens bestämmelser om partistödet i syfte att undanröja den osäkerhet som råder både från kommunernas och från partiernas sida när det gäller utrymmet för att använda de kommunala partistöden och för att uppnå en högre grad av transparens när det gällde kommunernas och landstingens utbetalningar av stöd till partierna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2008/09:164). ansåg utskottet att resultatet av arbetet i av den kommunala demokratins funktionssätt borde avvaktas och avstyrkte då aktuella motioner i frågan (bet. 2010/11:KU24). biföll utskottets förslag (rskr. 2010/11:165). av den kommunala demokratins funktionssätt har bl.a. haft i uppdrag att utreda lagstiftningen om kommunalt partistöd. I sitt betänkande demokrati (SOU 2012:30) har utredningen föreslagit att representationskravet i 2 kap. 9 § kommunallagen knyts till det resultat av valet till fullmäktige som fastställs av enligt 14 kap. vallagen (2005:837). På så sätt kan representation fastslås genom valresultatet och utan att fullmäktige behöver ge sig in i några gränsdragningar. För att behålla representationen krävs att åtminstone ett av partiets mandat fortsätter att ha en ledamot fastställd. På detta sätt bör det inte uppstå någon osäkerhet om huruvida ett parti är representerat eller inte. Vidare föreslår kommittén, för att uppnå en tydligare struktur i systemet med kommunalt partistöd, att beslut om utbetalning av partistöd ska fattas en gång och att mottagarna ska vara juridiska personer. Årliga utbetalningar av partistöd ger enligt kommittén större möjligheter till anpassning av stödet efter ändrade förhållanden som inträffar . De föreslagna reglerna om nytt representationskrav och årliga utbetalningsbeslut utgör tillsammans en möjlighet för kommunen att undvika att betala ut stöd till partier som förlorat representationen i fullmäktige. När det gäller närvaro i fullmäktige föreslår kommittén att det ska framgå av kommunallagen att fullmäktige får besluta att partistöd enbart ska beräknas utifrån mandat som har fastställd ledamot eller ersättare vid det årliga utbetalningsbeslutet. Kommittén anser dock inte att lagregler som tillåter att rätten till partistöd påverkas av fastställda ledamöters närvaro vid fullmäktiges sammanträden bör införas, eftersom de riskerar att leda till skönsmässiga bedömningar. När en ledamot förklarar sig agera utan koppling till något parti (s.k. politisk vilde) har det ursprungliga partiet i formell mening kvar sin fastställda ledamot på mandatet. Situationer där fullmäktigeledamöter anger att de upphör att företräda de partier för vilka de valts in påverkar därför inte dessa partiers rätt till stöd, enligt kommittén. Förslaget har remissbehandlat och bereds i . Rapporten villkor i kommunfullmäktige en studie om representativitet, avhopp och synen på uppdraget Av Folkvaldas villkor i kommunfullmäktige en studie om representativitet, avhopp och synen på uppdraget, (Demokratistatistik rapport 15, publicerad , s. 7) framgår att antalet fullmäktigeledamöter är färre vid slutet av mandatperioden än i början. Det beror på att det inte har funnits tillräckligt med personer att ersätta de ledamöter som har hoppat av sina uppdrag. 20062010 fanns det 65 tomma stolar i landets kommunfullmäktigen. Frågan om partistöd har utretts och förslag har presenterats i betänkandet demokrati som efter remissbehandling nu är föremål för beredning i . Utskottet, som anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas, avstyrker motionerna. Återkallelse av uppdrag i nämnder och styrelser Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S) om återkallelse av uppdrag i nämnder och styrelser med hänsyn till pågående arbete. Flera motionärer önskar ändrade möjligheter att, vid ändrade majoritetsförhållanden under en löpande valperiod, avsätta eller rikta misstroendevotum mot en person som valts till ett uppdrag av kommunfullmäktige. (S) framför i motionerna 2011/12:K234 och 2012/13:K280 att en majoritet i kommunfullmäktige bör kunna avsätta kommunstyrelsens ordförande. I motion 2012/13:K249 anför och (båda S) att det är angeläget att kommunallagen ändras så att det blir möjligt att byta ut presidier för att spegla nya majoriteter i kommunfullmäktige, i enlighet med förslaget från av den kommunala demokratins funktionssätt. (S) vill i motion 2012/13:K257 möjliggöra kommunalt misstroendevotum för vissa uppdrag som tillsätts indirekt av kommunfullmäktige, t.ex. nämndsordförande och kommunstyrelsens ordförande, och (S) begär i motion 2012/13:K267 att det ska bli möjligt att återkalla uppdrag vid ändrade majoritetsförhållanden under pågående mandatperiod. Fullmäktige får, enligt 4 kap. 10 a § kommunallagen, återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i en nämnd när den politiska majoriteten i nämnden är densamma som i fullmäktige, eller vid förändringar i nämndorganisationen. Då upphör förtroendeuppdragen att gälla när val av nya ledamöter och ersättare har förrättats eller när en ny nämndorganisation träder i kraft. Nämnas kan även att enligt 10 § samma lag får fullmäktige återkalla uppdraget för en förtroendevald som valts av fullmäktige om den förtroendevalde har vägrats ansvarsfrihet eller genom en dom som har vunnit laga kraft har dömts för ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver. Regeringsrätten (numera ) har i ett avgörande (RÅ 2010 ref. 57) funnit att när majoriteten i kommunfullmäktige hade skiftat under löpande mandatperiod kunde fullmäktige inte med stöd av 4 kap. 10 a § kommunallagen återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i nämnderna eftersom den politiska majoriteten i dessa fortfarande var densamma som i fullmäktige. Regeringsrätten framhöll att kommunallagen genom bestämmelserna i 4 kap. 10 och 10 a §§ avses ge en fullständig bild av vid vilka tillfällen och av vilka skäl ett kommunalt förtroendeuppdrag kan återkallas under löpande mandatperiod (prop. 1993/94: 188 s. 46). Den bestämmelse som aktualiserades i målet var 4 kap. 10 a § första stycket 1 som innebär att fullmäktige får återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i en nämnd när den politiska majoriteten i nämnden är densamma som i fullmäktige. I förarbetena till 4 kap. 10 a § kommunallagen anfördes att även om en politisk majoritet vanligen är stabil , hade det inträffat att majoritetsförhållandet skiftat. Ett läge kunde då uppstå där ett nytt majoritetsförhållande i fullmäktige inte stämde överens med förhållandet i t.ex. styrelsen. Detta kunde innebära både praktiska och, främst, politiska svårigheter genom att nämnderna under kanske tvingades arbeta med politiska majoriteter som inte stämde med förhållandena i fullmäktige. Genom den nya bestämmelsen tillskapades vissa möjligheter att under löpande mandatperiod göra förändringar i nämndernas sammansättning så att dessa avspeglar den politiska majoriteten i fullmäktige även om majoriteten har skiftat (prop. 1993/94:188 s. 45). Av utredningen i målet framgick att kommunfullmäktige i Malung-Sälens kommun beslutade att återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i samtliga nämnder i kommunen fr.o.m. . Bakgrunden till beslutet var att det fr.o.m. fanns en ny majoritet i kommunfullmäktige beroende på att ett parti "bytt sida". I målet hade det inte kommit fram annat än att den politiska majoriteten i nämnderna fortsatt är densamma som i fullmäktige. Någon möjlighet för Malung-Sälens kommun att med stöd av den redovisade bestämmelsen återkalla uppdragen för de förtroendevalda i kommunens nämnder fanns därmed inte, enligt regeringsrätten. Att den proportionella fördelningen mellan partierna eller presidiernas sammansättning inte strikt motsvarade den nya majoriteten i fullmäktige ändrade enligt regeringsrätten inte detta förhållande. Inte heller finns möjlighet att med stöd av någon annan bestämmelse återkalla uppdragen. Med hänsyn härtill och till att kommunallagen är avsedd att ge en fullständig bild av vid vilka tillfällen och av vilka skäl ett kommunalt förtroendeuppdrag kan återkallas under löpande mandatperiod, fann regeringsrätten att kommunen hade saknat möjligheter att återkalla uppdragen. av den kommunala demokratins funktionssätt har haft i uppdrag att se över behovet av att införa en möjlighet att återkalla uppdrag i nämnder och styrelser. Av kommitténs utredning demokrati (SOU 2012:30) framgår att en nybildad politisk majoritet i fullmäktige, som redan återspeglas i nämnder och styrelser, inte har någon möjlighet att inom ramen för den nu gällande lagstiftningen byta ut presidierna i styrelse och nämnder för att spegla majoritetens politiska inriktning. Kommittén konstaterar att det lätt kan uppstå problem i den kommunala organisationen i de fall en ny majoritet inte får tillsätta ordförandeposterna. Spänningen mellan den nya majoriteten och de gamla presidierna kan innebära att möjligheten att styra kommunen eller försämras. Eftersom detta kan tänkas leda till allvarliga störningar i den kommunala verksamheten anser kommittén att det finns skäl att införa en regel som innebär att presidieposterna ska kunna bytas ut när dessa genom ett maktskifte har kommit att tillhöra den gamla majoriteten. Kommittén anser däremot inte att styrelsens och nämndernas presidier ska kunna väljas tills vidare eftersom ett sådant system skulle utöka möjligheterna för fullmäktige att återkalla nämnduppdragen på ett sätt som kommittén inte anser vara önskvärt. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . av den kommunala demokratins funktionssätt har i betänkandet demokrati behandlat frågor om återkallelse av vissa uppdrag. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning i . I avvaktan på resultatet av det pågående arbetet föreslår utskottet att motionerna avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om tjänstledighet från förtroendeuppdrag med hänvisning till tidigare uttalanden. (C) tar i motion 2012/13:K322 upp frågan om att möjliggöra tillfällig tjänstledighet från förtroendeuppdrag. Han anför bl.a. att om trenden med avhopp och minskat intresse för förtroendeuppdrag ska vändas krävs ett modernt och flexibelt system som är anpassat till dagens samhälle. I motion 2011/12:K249 begär (FP) att ledamöter i kommunfullmäktige ska kunna behålla sina uppdrag även om de påbörjar studier på annan ort . (FP) motionerar om möjlighet till föräldraledighet från alla former av politiska uppdrag (motionerna 2011/12:K330 och 2012/13:K261). Bestämmelser om förtroendevalda i kommunerna finns i 4 kap. kommunallagen. För att ha rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige ska man enligt 2 § vara folkbokförd i kommunen. Den som har rösträtt är enligt 5 § också valbar till fullmäktige. Vid valen av ledamöter och ersättare i nämnderna samt valen av revisorer och revisorsersättare är den valbar som för ett sådant val uppfyller valbarhetsvillkoren. Om en förtroendevald upphör att vara valbar, upphör enligt 8 § också uppdraget genast. Fullmäktige får dock besluta att en förtroendevald som valts av fullmäktige får ha kvar sina uppdrag under återstoden av mandattiden. Regeringen framhöll i Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02: 80) att denna möjlighet endast kunde ges förtroendevalda i nämnder och fullmäktigeberedningar samt revisorer och revisorsersättare, medan ledamöterna i fullmäktige, som är utsedda direkt av väljarna i de kommunala valen, inte omfattades. Att ge fullmäktige möjlighet att besluta om dispens från valbarhetskravet för fullmäktigeledamöter skulle strida mot väljarnas exklusiva rätt att utse fullmäktigeledamöter. redovisade och analyserade regeringen den svenska demokratins utveckling i förhållande till bl.a. målet att antalet förtroendevalda skulle öka (skr. 2003/04:110 Demokratipolitik). Regeringen anförde att ansvaret för att uppnå målet om fler förtroendevalda på lokal nivå var något som framför allt åvilade kommuner, landsting och de politiska partierna, men att regeringen hade i uppgift att kontinuerligt se över de förtroendevaldas villkor och att undanröja eventuella hinder. Motioner med motsvarande innebörd som den nu aktuella av har återkommande behandlats av utskottet. avstyrktes (bet. 2003/04:KU3) en motion med hänvisning till uttalanden i demokratipropositionen om att en möjlighet för fullmäktige att besluta om dispens från valbarhetskravet för ledamöter i fullmäktige skulle strida mot väljarnas exklusiva rätt att utse dessa ledamöter. Sambandet mellan rösträtt och valbarhet borde enligt utskottets uppfattning inte brytas. Utskottet vidhöll denna inställning (bet. 2003/04:KU19). Vårarna 2005 och 2006 avstyrktes motionerna i förenklad ordning (bet. 2004/05:KU18, 2005/06:KU26). avstyrktes en motion med hänvisning till tidigare uppfattning, nämligen att det är väljarnas exklusiva rätt att utse ledamöter i fullmäktige och att sambandet mellan rösträtt och valbarhet inte bör brytas. Utskottet ansåg således inte att fullmäktige skulle ges rätt att besluta om undantag från detta samband för uppdrag i fullmäktige (bet. 2006/07:KU9). avstyrktes två motioner från de allmänna motionstiderna 2008 och 2009 i förenklad ordning (bet. 2008/09:KU11). vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte den då aktuella motionen. avstyrkte utskottet ett motionsyrkande (bet. 2003/04:KU19) om möjlighet till ledighet från förtroendeuppdrag i kommuner och landsting, t.ex. i samband med föräldraledighet. Utskottet betonade att för huvuddelen av de förtroendevalda är uppdraget ett fritidsuppdrag. Själva förtroendeuppdraget utövas då vid sidan av ett förvärvsarbete, och det går således inte att sätta likhetstecken mellan ledighet från förvärvsarbete och ledighet från förtroendeuppdrag. Det nämndes i sammanhanget att under det föregående hade fattat beslut om ändringar i kommunallagen som bl.a. innebar att förtroendevalda som inte fullgör uppdragen på heltid eller en betydande del av heltid ges rätt till skälig ersättning för de ekonomiska förmåner, t.ex. föräldrapenning, som de förlorar på grund av sitt förtroendeuppdrag. Om det ändå förelåg behov av att vara ledig från ett förtroendeuppdrag var enligt utskottets mening de nuvarande bestämmelserna i kommunallagen om inkallande av ersättare och deras tjänstgöring tillfyllest. Motionsyrkanden om föräldraledighet behandlades (bet. 2009/10:KU4). Utskottet gjorde då samma bedömning som . I fråga om de förtroendevalda som fullgör uppdragen på heltid eller en betydande del av heltid framhölls i förarbetena till ändringarna 2002 (prop. 2001/02:80) att behovet av regler om förtroendevaldas villkor ska vägas mot en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, och villkoren för dessa grupper skulle även fortsättningsvis avgöras lokalt. Utskottet gjorde inte någon annan bedömning. Rapporten villkor i kommunfullmäktige en studie om representativitet, avhopp och synen på uppdraget I Folkvaldas villkor i kommunfullmäktige en studie om representativitet, avhopp och synen på uppdraget (Demokratistatistik rapport 15, s. 7 f.), som publicerades , hänvisas till en analys av omsättningen bland unga förtroendevalda som visar att av dem med ett uppdrag val till kommunfullmäktige inte längre har ett uppdrag efter valen 2010. Vidare framgår att avhoppen är ojämnt fördelade mellan olika grupper. Det är i större utsträckning unga och kvinnor som lämnar sina uppdrag i fullmäktige . var fullmäktigeförsamlingarna mindre representativa än de var direkt efter valen. Med hjälp av SCB:s register har uppgifter tagits fram om avhopp på grund av att uppdragstagare avlidit eller flyttat från kommunen . Avhopp är vanligare bland unga än i övriga åldersgrupper och unga fullmäktigledamöter flyttar i högre utsträckning än äldre (SCB 2008). Bland avhoppade under hade flyttat till annan kommun 20022006 och 20062010. När det gäller frågan om ungas rörlighet kan förklara den högre andelen avhopp i den gruppen har analyser gjorts avseende mandatperioden 20022006 som visar att en del av skillnaden mellan åldersgrupper kan förklaras av detta, men inte hela (SCB 2008). När man exkluderar personer som har avlidit, flyttat till annan kommun eller emigrerat är andelen avhopp bland personer , bland personer och bland dem . Alltså finns skillnader efter ålder som inte beror på detta även om det förklarar en hel del. För att få en större förståelse för vad som föranleder avhoppen har en enkätstudie genomförts med frågor till dem som har hoppat av sina uppdrag om vilka skäl som låg bakom avhoppet. Personliga skäl anges ligga bakom de flesta av avhoppen. Till personliga skäl räknas hälsa, arbets- och familjeförhållanden samt flytt. (I rapporten används omväxlande privata och personliga skäl.) uppger att personliga skäl hade den avgörande betydelsen, uppger politiska skäl och uppger att skälen till avhoppen har varit lika mycket politiska som privata. Av de unga mellan uppger att personliga skäl hade störst betydelse för avhoppet. Denna andel avtar emellertid med ålder och bland dem som är är motsvarande andel . De två vanligaste privata skälen till avhopp är flytt eller förhållanden i arbetslivet. Om man även inkluderar skäl av vad som i enkäten angavs som skäl av viss betydelse kan man konstatera att av de privata skälen är det framför allt förhållanden i arbetslivet som har varit avgörande för avhoppen. har angett det som skäl. När man bryter ner resultaten efter ålder och kön kan man konstatera att det inte är några större skillnader mellan män och kvinnor avseende i vilken utsträckning de har svarat förhållanden i arbetslivet. Däremot kan man se stora skillnader sett över ålder. I gruppen uppger och i gruppen att förhållanden i arbetslivet haft avgörande eller viss betydelse för avhoppet. Samma gäller för skälet flytt från kommunen: inga större könsskillnader kan konstateras men däremot åldersskillnader. av de unga uppger att det har haft betydelse för avhoppet. Det betonas att detta stämmer väl med resultatet från den registerstudie som redovisats tidigare i rapporten. (I en fotnot påpekas att enkätundersökningen enbart inkluderat avhopp som skett från och med valet t.o.m. .) har angett att familjeförhållanden haft betydelse för avhoppet. Det är en större andel kvinnor än män som uppger familjeförhållanden som skäl, jämfört . Det är även i högre utsträckning personer i åldern som uppger familjeförhållanden. i denna grupp vilket kan jämföras bland dem i åldern bland dem i åldern eller äldre.