bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — Alla sjuksköterskeutbildningar i bör enligt motionärerna vara högskoleutbildningar med antagningskrav skolutbildning. Om lägre kunskapskrav ställs på sjuksköterskor riskerar det enligt motionärerna patientsäkerheten och urholkar legitimationen. I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. (SD) yrkande 32 framhålls att bör få avgöra vilka kvalifikationer som ska gälla i vårt land. Vidare framhålls att en EU-harmonisering riskerar att leda till sänkta kvalitetskrav och lönedumpning. Ett exempel på sänkt yrkeskompetens är enligt motionärerna att kraven på allmänpraktik för läkare i ska sänkas som en anpassning till övriga EES-länder. Motionärerna anser att en sådan åtgärd skapar en osäkerhet kring läkares kompetens vilket i sin tur skapar en otrygghet hos patienterna. Motionärerna anser därför att yrkeskvalifikationsdirektivet bör ses över så att de krav som gäller för yrken i inte sänks på något område. Utskottet framhöll i utlåtande /12:UbU3 om modernisering av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (yrkeskvalifikationsdirektivet) att det ser positivt på en modernisering av direktivet. Det är enligt utskottets mening viktigt att erkännandesystemet underlättar rörligheten inom unionen som det inte får utformas så att berättigade kvalifikationskrav kan kringgås. Utskottet lyfte särskilt fram att en modernisering bör leda till att systemet för automatiskt erkännande på ett snabbt, smidigt och flexibelt sätt kan ta hänsyn till nationella utbildningsreformer och beakta vetenskapliga och tekniska framsteg. Det är viktigt att den akademiska friheten och de reformer som sker inom högre utbildning kan förenas med den ordning med minimikrav för vissa utbildningars omfattning och innehåll som det automatiska erkännandet bygger på. Utskottet framhöll att det är angeläget att i enlighet med fördraget medlemsstaternas ansvar för utbildningens innehåll och utbildningssystemens organisation fullt ut respekteras (bet. 2011/12:UbU3 s. 1011). Vid överläggningar med regeringen , och har det i utskottet funnits majoritet för regeringens redovisade ståndpunkter. Utskottet noterar att det även vid behandling av frågan fanns stöd för regeringens redovisade upplägg inför de fortsatta förhandlingarna. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden och vill särskilt framhålla vikten av en väl fungerande ordning för erkännande av yrkeskvalifikationer i syfte att underlätta EU-medborgarnas rätt till fri rörlighet. När det gäller kraven för att antas till sjuksköterskeutbildning framgår det av artikel 31.1 i direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer att det för att bli antagen till utbildning till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård krävs allmän skolutbildning styrkt genom examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis utfärdat av de behöriga myndigheterna eller organen i en medlemsstat eller bevis på godkänt inträdesprov på motsvarande nivå till sjuksköterskeskola. Utskottet noterar, genom uppgifter från , att kompromissförslag om tio års utbildning och specifika krav i direktivet om vilka kunskaper som ska ha uppnåtts inte skulle innebära en sänkning av dagens krav, även om förändringen inte skulle vara så långtgående som kommissionens ursprungsförslag där förkunskapskravet var utbildning. Enligt uppgift från stöder , kommissionen och övriga medlemsstater kompromissförslaget. Utskottet ser positivt på att kompromissförslaget inte skulle innebära en sänkning av dagens krav. Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet inte att någon åtgärd är nödvändig med anledning av motionsyrkandena och föreslår att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2012/13:U12 (S) yrkande 23 och 2012/13:U13 (SD) yrkande 32. publicerade kommissionen sitt förslag till nästa ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020. Programmet ingår i kommissionens samlade förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020. Lagstiftningspaketet för Horisont 2020 rymmer sex olika förslag: 2. särskilt program 3. kärnforskningsprogram (Euratom) 5. förordning för för innovation och teknik (EIT) 6. strategisk innovationsagenda för EIT. Tre prioriteringar utgör grunden för förslaget: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhälleliga utmaningar. Kommissionen föreslår att fördelas till Horisont 2020. De föreslagna åtgärderna för mobilitet, bl.a. att främja nya färdigheter genom högkvalitativ grundutbildning och att främja spetskompetens genom gräns- och sektorsövergripande rörlighet för erfarna forskare, kommer att vara öppna för alla länder, inklusive tredjeländer. Även deltagande i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram föreslås vara öppet för bl.a. vissa utvalda tredjeländer. Förhandlingarna i rådet påbörjades och en partiell allmän inriktning om förslaget till övergripande ramprogram beslutades vid konkurrenskraftsrådets möte . Beslutet omfattade inte budgeten för ramprogrammet utan den beslutades inom ramen för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. I förhandlingarna framhöll bl.a. att kvalitet måste vara vägledande för finansiering från Horisont och att geografisk hänsyn inte får styra vilka projekt som beviljas medel. har även framhållit vikten av att samhällsvetenskap och humaniora integreras i den forskning som bedrivs om samhällsutmaningar. Vidare har verkat för att begränsa andelen partnerskapsprogram, vilka redan under nuvarande ramprogram leder till betydande krav på medfinansiering från de nationella forskningsfinansiärerna. beslutade konkurrenskraftsrådet om en partiell allmän inriktning gällande deltagandereglerna för Horisont 2020. har i förhandlingarna verkat för att regelverket ska förenklas jämfört med de regler som gäller under det pågående ramprogrammet (20072013). Framför allt har framhållit att ersättningsreglerna för deltagare behöver ändras jämfört med det nuvarande ramprogrammet. Vid mötet beslutade konkurrenskraftsrådet även om en partiell allmän inriktning gällande förordningen för EIT. I förhandlingen verkade bl.a. för att medlemsstaterna ska involveras i EIT:s utveckling utan att deras oberoende ställning undermineras. beslutade om förslaget till särskilt program inom Horisont 2020, vilket jämfört med ramprogrammet som beslutades är ett mer specificerat beslut om forsknings- och innovationsfinansieringen inom Horisont 2020. framhöll i förhandlingen bl.a. att medlemsstaterna fortsatt bör ha inflytande över genomförandet av ramprogrammet genom kommittéförfarande samt att medlemsstaterna bör ha en rådgivande funktion för den verksamhet som bedrivs inom (). Vid mötet beslutades också om en partiell allmän inriktning för EIT:s strategiska innovationsagenda. Rådets förhandlingar om Euratoms forsknings- och utbildningsprogram påbörjades med sikte på beslut . En framstegsrapport presenterades vid konkurrenskraftsrådets möte . Det ordinarie beslutsförfarandet gäller för det övergripande ramprogrammet, deltagarreglerna samt för EIT:s förordning och strategiska innovationsagenda. utskott för industrifrågor, forskning och energi (ITRE) tog ställning till Horisont 2020 . Förhandlingar mellan rådet och inleds (skr. 2012/13:80 s. 187188). I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. (SD) yrkande 31 anförs att det inte är acceptabelt att delar av Horisont 2020 ska vara öppet för tredjeländer, som alltså ska få ta del av EU-avgiften. Motionärerna anser att EU:s forskningsmedel ska stanna inom EU, med undantag för viss finansiering av gästforskare. I motionen framhålls vidare att de kostnader som är beräknade för Horisont 2020 är direkt oacceptabla. Motionärerna vill att satsningar enbart ska göras på excellens, dvs. på de främsta forskningscentra, för att få bästa möjliga resultat för avsatta medel. Utskottet framhöll i utlåtande /11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation bl.a. att europeiska och internationella samarbeten är avgörande både för den nationella och den europeiska forskningens utveckling, och därigenom för utveckling. Utskottet anförde vidare att de utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger i linje med den tidigare svenska inställningen och att de förslag och de resonemang som kommissionen redogör för förefaller väl avvägda (bet. 2010/11:UbU15 s. 89). I faktapromemorian om kommissionens förslag till Horisont 2020 framgår att () ska främja spetsforskning i världsklass. För att stimulera betydande framsteg kommer EFR att stödja enskilda forskarlag inom vilket område som helst inom vetenskaplig och teknisk grundforskning. Forskare i alla åldrar från alla länder i världen kommer att kunna söka stöd för att bedriva forskning i . Vidare framgår att de föreslagna åtgärderna för rörlighet omfattar flera olika områden och kommer att vara öppna för alla länder, inklusive tredjeländer. I faktapromemorian anges också att deltagande i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram föreslås vara öppet för EU:s medlemsstater, anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer samt vissa utvalda tredjeländer (2011/12:FPM69 s. 3). I de svenska ståndpunkterna har det inte funnits några invändningar mot detta. Vid utskottets överläggning med regeringen fanns det majoritet för regeringens ståndpunkt med ett tillägg som inte rör tredjeländer eller finansieringen av Horisont 2020. Vid utskottets överläggningar med regeringen , och om Horisont 2020 har det funnits majoritet för regeringens redovisade ståndpunkter. Utskottet erinrar om att har verkat för att kvalitet ska vara vägledande för finansiering från Horisont . Forskning är till sin natur internationell och utförs i allt större utsträckning i internationella och globala samarbeten. Det är nödvändigt att deltar i och underlättar samarbeten med länder utanför EU för att forskningen ska vara konkurrenskraftig och kunna främja kunskapsutveckling och tillväxt. Utskottet föreslår således att utrikesutskottet avstyrker motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 31. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V) och (MP). för alla och yrkeskvalifikationsdirektivet (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vuxnas lärande måste stärkas i ett europeiskt perspektiv. Både den formella och informella delen av vuxnas lärande måste utvecklas inom EU för att 2020-strategin ska kunna förverkligas. Kritiken från frivilligorganisationer i och företrädare för folkbildningen i har pekat på att det är en stor slagsida mot högre utbildning och yrkesutbildning i programmet för alla. Vuxnas lärande, både de formella och informella delarna, får en mer undanskymd roll. Vuxnas lärande, inklusive folkbildning, bör behållas som ett eget sammanhållet fokusområde. Budgetresurserna för vuxnas lärande bör ligga i paritet med budgetavsättningen för fokusområdena ungdomar och skolor. Det bör också finnas möjlighet till rörlighet och deltagande i europasamarbeten för äldre och kortutbildade. Vi välkomnar initiativet till en modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet och de ansträngningar som görs för att underlätta rörligheten inom EU. Möjligheten för arbetstagare och egenföretagare att röra sig inom EU är viktigt för att tillgodose tillgången på kompetens. Vi är dock mycket oroade över vad yrkeskvalifikationsdirektivet kommer att innebära för sjuksköterskornas kunskapsnivå. Alla sjuksköterskeutbildningar i bör vara högskoleutbildningar med antagningskrav skolutbildning. Om lägre kunskapskrav ställs på sjuksköterskor riskerar det patientsäkerheten och urholkar legitimationen. Detta innebär att vi anser att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U12 (S) yrkandena 22 och 23. Horisont 2020 och yrkeskvalifikationsdirektivet (SD) (SD) anför: Vissa delar av Horisont 2020 ska vara öppet för tredjeländer, som alltså ska få ta del av EU-avgiften. Detta är inte acceptabelt och jag anser att de anslagna forskningsmedlen ska stanna inom EU och inte överföras till tredjeland. Generellt ska EU:s forskningsmedel stanna inom EU, med undantag för viss finansiering av gästforskare. Kostnaderna för hela programmet uppgår till . Horisont 2020 innehåller många bra reformer och förslag. En del av dessa genomförs dock bäst på nationell nivå. De kostnader som är beräknade för detta stora program är enligt min mening direkt oacceptabla. Jag anser att satsningar enbart ska göras på excellens, dvs. på de främsta forskningscentra, för att få bästa möjliga resultat för avsatta medel. Jag anser vidare att vi i ska få avgöra vilka kvalifikationer som ska gälla i vårt land. En EU-harmonisering inom detta område riskerar att leda till sänkta kvalitetskrav och lönedumpning. Detta är inte framtiden för . Vi ska snarare bevaka vår rätt till hög kvalitet och kompetens. Ett exempel på sänkt yrkeskompetens är att kraven på allmänpraktik för läkare i ska sänkas som en anpassning till övriga EES-länder. En sådan åtgärd skapar osäkerhet kring läkares kompetens vilket i sin tur skapar en otrygghet hos patienterna. Därutöver är kunskaper i mottagarlandets språk mycket viktigt, framför allt inom vården. Jag ser varken något behov av harmonisering av yrkeskvalifikationskraven inom EU eller krav på rapportering av yrkesregleringar till EU. I stället bör en av- eller samreglering av yrken ske genom att lärosätena tillhandahåller mer internationell utbildning på grundval av efterfrågan. måste få bestämma behovet av yrkesreglering i och, utifrån ett verkligt behov, vilka som ska få komma och utöva sitt yrke i . Detta innebär att jag anser att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U13 (SD) yrkandena 31 och 32. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2012 beslutade att ge miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2012/13:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen och de motioner som har väckts med anledning av skrivelsen i de delar som berör utskottets beredningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över motionerna 2012/13:U12 (S) yrkandena 12 och 13 och 2012/13:U13 (SD) yrkandena . I yttrandet finns två avvikande meningar. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Vissa jordbrukspolitiska frågor m.m. I kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. (S) yrkande 12 anförs bl.a. följande. När det gäller reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör regeringen agera när det gäller exempelvis frågorna om att miljöåtgärder ska bli krav för att få ta emot gårdsstöd och att förgröningen ska anpassas till förhållandena i norra . Enligt motionen bör stora belopp inte överföras från pelare 2 till pelare 1. I motionen framförs kritik bl.a. mot att regeringen öppnat för uppluckrade tvärvillkor och för ett förslag om frivilliga fonder som ska finnas i en reserv för kristider. När det gäller den nya fiskeripolitiken i EU anförs i motionen bl.a. att försiktighetsansatsen bör tillämpas, ekosystemansatsen bör gälla och målet bör vara att fiskeripolitiken ska leda till ett maximalt hållbart nyttjande . Utkastförbudet bör utformas som ett generellt förbud med en lista på undantag snarare än det partiella förbud som föreslås. I motionen framförs även att en ökad regionalisering är rätt väg att gå och att överförbara fiskenyttjanderättigheter inte bör införas. EU:s beslut om fiskeriförvaltning i och i ska alltid hålla sig inom ramen för den vetenskapliga rådgivningen och de förvaltningsplaner som finns för hotade arter. Ålfisket i EU bör stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. I motionen framförs vidare kritik mot att EU ännu inte har beslutat om maximala transporttider för slaktdjur . Denna fråga bör vara prioriterad för den . Regeringen bör arbeta för en minskad antibiotikaanvändning inom djuruppfödningen i EU. När EU beslutade om obligatorisk ursprungsmärkning av färska köttvaror sköts frågan om ursprungsmärkning av övriga sammansatta köttprodukter framåt. Det borde vara prioriterat för regeringen att driva denna fråga vidare. Den bör agera för att få till stånd en översyn i EU av bästföremärkningen av livsmedel. I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. (SD) yrkande 20 ifrågasätts kostnadseffektiviteten i de externa fiskeavtalen. Avtalen bör enligt motionsyrkandet inte förlängas när det gäller utvecklingsländerna. Den svenska ståndpunkten bör vara att inte ge kommissionen mandat att förhandla om externa fiskeavtal. Enligt yrkande 23 i samma motion bör regeringen inom EU driva frågan om att alla animaliska produkter, även sammansatta, ska ursprungsmärkas för varje led i produktionskedjan. Detta bör göras för att få ett slut på fusket och öka spårbarheten samt för att underlätta för konsumenterna att göra upplysta och medvetna val. presenterade kommissionen sina lagförslag för framtidens gemensamma jordbrukspolitik (GJP). Lagförslagen inbegriper direktstöd, marknadsordningen, politiken för landsbygdsutveckling samt horisontella frågor om finansiering, förvaltning och kontroll. Kommissionen föreslår att GJP även fortsättningsvis ska utgöras av en stark gemensam politik som är uppbyggd kring två pelare. Pelare 1, som innehåller direktstöd och marknadsordningen, ska få större miljöfokus och fördelas mer rättvist mellan medlemsstaterna. Pelare 2, som innehåller miljö- och landsbygdsstöd, ska fokusera på konkurrenskraft, innovation, miljö och klimat. Övergripande målsättningar för GJP är tryggad livsmedelsförsörjning inom EU och globalt, hållbart nyttjande av naturresurser samt bibehållande av levande landsbygder, där jordbruket är en kärnverksamhet och bidrar till lokal sysselsättning. Som anförs i skrivelsen har regeringens övergripande handlingslinje i förhandlingarna varit att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och förbättrad samstämmighet med politiken för global utveckling. På ministerrådets möte nåddes en överenskommelse om en allmän inriktning från rådet om den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har varit viktigt för att driva den principiella frågan om en minskning av direktstöden, pelare 1, och en betoning på pelare 2 och landsbygdsprogrammet. Då detta inte vunnit gehör har det varit viktigt att nya regler tar hänsyn till svenska förutsättningar för att bedriva lantbruk. Det gäller inte minst reglerna för gårdsstöden och hur dessa ska miljöanpassas. Enligt överenskommelsen får en möjlighet att tillämpa reglerna så att de fungerar i skogs- och mellanbygder och för de speciella förutsättningar som råder i norra delen av landet. Frågan om djurvälfärd har prioriterats av den i förhandlingarna. Enligt överenskommelsen är djurvälfärden ett av de områden som står i fokus i landsbygdsprogrammet. Ett område där hade velat komma längre är frågan om marknadsanpassning. Exempelvis kommer de sockerkvoter som begränsar produktionen för att hålla uppe priserna att finnas kvar längre än vad den hade önskat. Överenskommelsen innebär att får möjlighet att bevara de biologiskt viktiga betesmarkerna. Efter att man nu har kommit överens om de fyra förordningar som ingår i jordbruksreformen kan ministerrådet inleda förhandlingar med . Förhoppningen är att en överenskommelse kring GJP-reformen ska kunna nås . Utskottet följer förhandlingarna. presenterade kommissionen ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken. Paketet omfattade den s.k. grundförordningen, marknadsordningen och ett meddelande om den internationella dimensionen. presenterades den sista delen i reformpaketet, förslaget om att inrätta Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). Vid jordbruks- och fiskerådets möte ställde sig en majoritet av EU:s medlemsstater bakom en delvis allmän inriktning om förslaget till ny grundförordning. Inriktningen fokuserade huvudsakligen på ett maximalt hållbart uttag (MSY), samråd med tredjeländer, utkastförbud, fleråriga planer och regionalisering. Medlemsstaterna var enligt skrivelsen näst intill eniga om att MSY ska uppnås för samtliga bestånd till 2015 där så är möjligt, och senast till 2020. De flesta medlemsstater var överens om att gradvis introducera ett utkastförbud med detaljerade regler i fleråriga förvaltningsplaner. Många var dock bekymrade över tillämpningen, och flera delar sköts , t.ex. start- och slutdatum och undantag från utkastförbudet. En stor majoritet av medlemsstaterna ansåg att systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter (TFC, transferable fishing concession) ska vara frivilligt och inte, som kommissionen föreslagit, obligatoriskt att införa. Det fanns vidare ett stort stöd för att man ska fortsätta att anta och utveckla långsiktiga förvaltningsplaner. Dock fanns olika syn gällande om man ska formulera MSY-mål för s.k. blandfiske, dvs. områden där flera arter fiskas . Slutligen var de flesta medlemsstater positiva till att regionalisering ska vara en möjlighet. Som framgår av skrivelsen ställde sig inte bakom den allmänna inriktningen avseende grundförordningen. När det gäller reformen av den gemensamma fiskeripolitiken har utskottet anfört bl.a. följande i betänkande 2012/13:MJU13. Utskottet konstaterar att arbetet med reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik ännu inte är slutfört. Frågorna om bl.a. utkastförbud och bifångsters avräkning mot kvoter behandlas inom reformarbetet (artikel 1516 i kommissionens förslag till och rådets förordning om den gemensamma fiskeripolitiken KOM(2011) 425). Även frågan om överlåtbara fiskenyttjanderätter behandlas i förslaget till förordning (artikel 2733). Vid sitt möte nådde rådet en överenskommelse om en allmän riktlinje om huvuddelen av förslaget. Kvarstående frågor behandlades av rådet . Regeringen har i förhandlingarna drivit linjen att ett utkastförbud ska införas och att all kommersiell fångst därmed måste landas men att en regional anpassning av tidsfristerna kan vara acceptabel. Det är dock viktigt att det för alla fisken finns angivna slutdatum för när landningsskyldigheten ska gälla. Regeringen anser vidare att eventuella undantag från landningsskyldigheten ska baseras på vetenskapliga grunder och faktiska problem. Regeringen har förordat att oönskade fångster avräknas mot målartens kvot, då detta ger ett tydligt incitament för fiskaren att införa selektiva fångstmetoder och andra åtgärder för att minimera oönskad bifångst. Fisk som inte är målart och som kan överleva ska återgå till havet och inte tas i land. För att möjliggöra ett utkastförbud och ge fiskarna ett verktyg för att följa ett utkastförbud stöder regeringen att det ska vara möjligt för medlemsländerna att välja att införa ett system för överlåtbara fiskenyttjanderätter (transferable fishing concession, TFC). TFC möjliggör för fiskaren att ha en adekvat kvotsammansättning. Om en medlemsstat väljer att införa ett TFC-system är det enligt regeringen viktigt att medlemsländerna själva kan besluta hur systemet ska utformas. Vid jordbruks- och fiskerådets möte nåddes en kompromiss om reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik bl.a. vad gäller skyldigheten att landa alla fångster. kunde inte stödja överenskommelsen. Landsbygdsminister har uttalat att förslaget innebär förbättringar jämfört med den nuvarande fiskeripolitiken men inte tillräckligt långtgående. Förbudet mot att kasta tillbaka oönskad fisk i havet mildrades i rådets överenskommelse. Förbudet genomförs senare och får även fler undantag. Ministern anser att situationen för fisken är allvarlig och att förslaget inte förbättrar situationen tillräckligt mycket. Det är enligt ministern positivt att vi nu har ett förslag mot utkast, något som kämpat för länge, men det borde införas snabbare.