bet · H001FiU22 · 2013-04-08 00:00:00 — Jag anser att det bör införas ett krav på att inkassoföretagen alltid ska ange 30 dagars betalningsfrist på sina krav och att det bör kombineras med ett krav på att fakturan ska vara konsumenten till handa senast efter det att fakturan ställts ut. Bevisbördan för detta bör ligga på inkassoföretaget. Försäkringspremier och betalningsanmärkningar, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C210 av (S). Flera försäkringsbolag har höjt premierna för kunder med betalningsanmärkningar med hänvisning till att skaderisken har ökat när det gäller dessa kunder. Detta är enligt vår mening inte rimligt. Generellt sett finns det inte något sådant samband. Det finns fall där den drabbade kanske inte ens själv kan lastas för den uppkomna betalningsanmärkningen, t.ex. om han eller hon har fått en god man förordnad och betalningsanmärkningen har uppkommit på grund av ett förbiseende av den gode mannen. Det är svårt att veta hur ett försäkringsbolag sätter sina eftersom de beräkningstekniska underlagen som bolagen använder inte är offentligt tillgängliga för konsumenterna. Försäkringsbolagens agerande drabbar enskilda och kan få till följd att personerna avstår från att teckna försäkring. har sagt nej till ett förbud mot att låta betalningsanmärkningar påverka försäkringspremien och i stället överlämnat till att avgöra om frågan ska utredas. Det behövs en översyn av hur försäkringsbolagen beräknar sina och hur bruket att höja på grund av betalningsanmärkningar förhåller sig till konsumentskyddslagstiftningen. Regeringen bör mot denna bakgrund tillsätta en utredning som ser över dessa frågor. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2011/12:Fi230 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att se över högfrekvenshandelns effekter. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi201 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt tillsätta en parlamentarisk utredning i syfte att utarbeta ett lagförslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på progressiva kapitaltäckningskrav i intervallet av de riskvägda tillgångarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att all handel med olika derivatinstrument ska ske på reglerade handelsplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur Stabilitetsfondens målnivå kan formuleras i relation till bankernas tillgångar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag till en riskdifferentierad stabilitetsavgift som reflekterar institutens systemhotande egenskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra de förslag som presenteras i avsnitt 8 vad gäller bolånekundernas makt avseende bolånen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka statens ägande i Nordea, låta utvidga sin verksamhet genom att öppna lokala bankkontor samt undersöka förutsättningarna för en ny statlig investeringsbank. 2012/13:Fi203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa egenkapitalbevis i den svenska sparbankslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till finansiering av startkapital för bildande av nya sparbanker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska göra en översyn av banklagstiftningen. 2012/13:Fi213 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna för kreditupplysning. 2012/13:Fi214 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av reglerna i kreditupplysningslagen om näringsidkare. 2012/13:Fi220 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet för de svenska sparbankerna att ta in externt kapital genom s.k. sparbanksbevis. 2012/13:Fi221 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen. 2012/13:Fi232 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om finansiell rådgivning. 2012/13:Fi238 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att minska hushållens skuldsättning. 2012/13:Fi248 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående låta utreda en anpassning av III till sparbankernas speciella förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda om sparbanker ska kunna få statliga etableringslån med marknadsmässig ränta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda ett system med egenkapitalbevis. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur sparbankerna ges tillgång till en centralbank som svarar mot deras behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett ökat samarbete mellan de nordiska sparbankerna bör underlättas. 2012/13:Fi250 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett amorteringskrav på alla nya bostadslån med en belåningsgrad som överstiger . 2012/13:Fi255 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkra en rättvis ränteskillnadsersättning. 2012/13:Fi257 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förfallna fakturor. 2012/13:Fi266 av Abdirizak Waberi (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regler för finansmarknaden. 2012/13:Fi268 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparbanksrörelsen. 2012/13:Fi269 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparandets nytta och behovet av att skapa förutsättningar för att fler ska kunna skaffa sig en sparbuffert att ha vid oförutsedda utgiftstillfällen. 2012/13:Fi280 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. 2012/13:Fi281 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder vidtas så att kontroll av banker och kreditföretag skärps genom att den också omfattar kopplingar till företag i vilka kreditinstituten har väsentliga intressen. 2012/13:Fi298 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en ny lagstiftning för den svenska banksektorn i syfte att separera affärsbanker från investmentbanker samt begränsa den statliga bankgarantin till de förra. 2012/13:Fi305 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fri flytträtt på pensionssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett tak på flyttavgifterna för pensionssparande. 2012/13:C203 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen för att undvika att företag drabbas av bluffakturor. 2012/13:C210 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högre försäkringspremier för den som har betalningsanmärkningar. 2012/13:C244 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag som gör gällande att den kortaste tidsfrist som anses skälig för betalning av inkassokrav ska förlängas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om hur inkassobolag ska göras skyldiga att inte behandla ärenden från företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver dylika bedrägliga verksamheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag om hur banker ska göras skyldiga att stänga ned bankkonton som förfogas över av företag som skickar ut bluffakturor eller bedriver dylika bedrägliga verksamheter. 2012/13:C423 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kronofogdens handläggning av företagsärenden. Bank- och finansmarknadsfrågorna rymmer, för att uttrycka sig försiktigt, stor dramatik. De befinner sig, kan man säga, i centrum av finanskriserna och den europeiska krisen, som fortfarande pågår.Även om dagens ärende behandlar ganska olika motioner, uppsamlade från allmänna motionstiden, rör det också de övergripande större frågorna om hur finansmarknaden ska kunna reformeras och regleras så att den blir långsiktigt hållbar på nationell nivå, på europeisk nivå och på global nivå.Det är viktiga frågor.Det är inte rimligt att vi har en bank- och finanssektor där riskerna har socialiserats, församhälleligats, och där skattebetalare och bankkunder för stå för riskerna, men där vinsterna och vinstmöjligheterna förblir privata.Det pågår alltså ett omfattande arbete för att komma till rätta med de här problemen.Det handlar om skärpta kapitalkrav och bättre krishantering. Det handlar inom EU och eurozonen om att eventuellt skapa vad som kallas en bankunion, etablera gemensam tillsyn för att förebygga nya kriser och krishanteringsramverk som ska kunna ta hand om finanskriser när de ändå uppstår. Det handlar om att så långt det är möjligt hålla skattebetalare och bankkunder skadeslösa och om att ägarna måste ta sitt ansvar i banksektorn.På nationell nivå arbetar för att se över våra egna regelverk och krishanteringsrutiner.En fråga som diskuteras är bankdelning, detta i akt och mening att separera vanlig bankverksamhet från mer hasardbetonade aktiviteter. har här bestämt sig för att arrangera en utfrågning med anledning av den så kallade Liikanenrapporten.Jag säger bara detta för att understryka att det är ett starkt fokus på de här frågorna, kanske inte så mycket när vi behandlar det här betänkandet men i riksdagsarbetet över huvud taget, i det arbete vi utför i finansutskottet och det som vi gör i det europeiska sammanhanget. Det är verkligen någonting som finns i fokus och som kommer att fortsätta att vara där under lång tid.Det är viktigt att åstadkomma det som jag, med ett lånat uttryck från andra områden, kallar för en uthållig bank- och finanssektor, som vi kan leva med i det långa loppet.Herr talman! En fråga som behandlas i betänkandet rör vikten av mångfald på bankmarknaden och då mer exakt hur sparbankerna ska kunna finansiera sig och i det sammanhanget om egenkapitalbevis är en idé att satsa på. Den frågan har vi haft uppe till behandling vid det här laget.Regeringen har funderat och funderat ganska länge och har kommit fram till att det är svårt. Man lovar emellertid att tillsätta en utredning och på allvar ta sig an de här frågeställningarna. Vi låter oss i det här läget nöjas med det. Men med tanke på tempot i det här arbetet lovar vi också att vi kommer att följa det här ganska noga och se till att arbetet på , om vi nu kan hjälpa till att få upp tempot, verkligen fortskrider som det är tänkt.Vi socialdemokrater har en reservation. Den rör frågan om försäkringspremier och betalningsanmärkningar. Den har också funnits med ett tag i de här diskussionerna och när vi har behandlat den här typen av betänkanden.Vi tycker inte, för att uttrycka det kortfattat, att det är rimligt att den som har betalningsanmärkning också ska få betala en högre premie för sina försäkringar. Vi tror inte att risken för brand eller vattenskada nödvändigtvis ökar för att en person av någon anledning inte har betalat sina räkningar i tid.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 8 och i övrigt till förslaget i betänkandet. Jag vill börja med att säga att jag självklart står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 2.Precis som var inne på är banksektorn väldigt viktig för samhällsekonomin och också väldigt aktuell på grund av den svåra situation som finns på finansmarknaden just nu och som verkligen har lett till stora problem för bankkunderna och inte minst för de nationer som också drabbas när bankerna får dålig ekonomi.Det kan vara intressant att gå tillbaka och fundera på hur banksektorn såg ut när man började använda banker. Bankerna skapades för att sköta vår in- och utlåning, och man hade en verksamhet som gav trygghet åt sparare och som gav kapital till investerare.Med tiden har den här inriktningen förskjutits mer och mer. Många banker håller inte alls på med den typen av verksamhet. Det är snarare det som kallas för investment banking, investmentbanker, som står för en väldigt stor del av verksamheten på bankmarknaden och finansmarknaden.Det har sina positiva sidor, men det har också negativa aspekter som man måste vara medveten om. Det är framför allt så att det medför stora risker för ekonomin, eftersom investmentbanker rör sig med mycket större riskspridning i sina verksamheter och större risktagande.Det här kan få till följd, som vi har sett nu i eurokrisen och även i , att hela banker, när spekulationerna går åt fel håll och när man inte lyckas, skakas i sina grundvalar och riskerar att gå i konkurs.Exempel på vidlyftig spekulation som har lett till bankkrascher har vi sett i många fall, till exempel i . Och ett antal olika banker har varit väldigt illa ute inom euroområdet.När de här stora bankerna med väldigt vidlyftig utlåning hamnar i akuta ekonomiska problem drabbar det hela nationen och eventuellt hela den världsdel som bankerna agerar i. Det gör att man ofta tvingar staten att gå in eller till och med en hel eurozon att gå in och rädda banker för att inte bankkunderna ska drabbas orimligt hårt - följden därefter skulle bli att landets ekonomi blir ohanterlig.Det är det som brukar kallas för en implicit bankgaranti, att bankerna blir så stora och så viktiga att man inte kan klara av att de går under.Med tanke på de här stora riskerna och de stora problem som de här bankerna har genom att de tar så stora risker anser jag att samhällsekonomin behöver beskyddas från de här riskerna i möjligaste mån. Det är svårt, men det finns förslag som kan gå åt rätt håll i alla fall.Ett sådant förslag kan vara att upprätta en väldigt tydlig gräns mellan det som man kan betrakta som traditionell bankverksamhet, alltså traditionella affärsbanker, och investmentbanker med en mycket mer riskabel verksamhet. En sådan lagstiftning har tidigare funnits i flera nationer, till exempel i och , men har tagits bort under den avreglering som rådde under 80- och 90-talen.För några år sedan kunde detta ses som ganska radikala krav här i och i andra parlament. är situationen en annan. talar ledarartiklar i om behovet av en bankdelning för hela EU. har EU beslutat att tillsätta en kommission för att utreda möjligheten till en bankdelning inom hela EU. , som är kommissionär för den inre marknaden, tillkännagav inför att en sådan här kommission kommer att verka framöver och komma med förslag som sedan kommer att hamna på parlamentets bord.Flera länder i har på egen hand tagit steg i den här riktningen. I finansbranschens förlovade land beslutade faktiskt parlamentet att införa en variant av bankdelning. I har en oberoende bankkommission också föreslagit en bankdelning, och det är ett förslag som behandlas vidare av parlamentet.Från sida tycker vi att vi behöver ha ett bra underlag att gå till beslut på. Vi föreslår därför att regeringen ska tillsätta en utredning som får i uppdrag att föreslå och komma med exempel på hur en sådan här lagstiftning för uppdelning av den svenska banksektorn för att juridiskt tydligt separera affärsbanker från investmentbanker skulle kunna se ut och också hur man skulle kunna begränsa den statliga bankgarantin så att den bara gäller för affärsbankerna och inte för investmentbankerna. Med ett sådant underlag från regeringen skulle ha möjlighet att fatta kloka beslut.Herr talman! Jag vill i det här sammanhanget också ta upp utvecklingen för de svenska sparbankerna, som är en annan del av det ärende vi pratar om.Den svenska sparbanksrörelsen har funnits i , ända . När den bildades runt 1820 fanns det nästan 500 lokala sparbanker runt om i . är bara ett sextiotal av de här bankerna kvar.Trots att de är ganska få och ganska små fyller de här sparbankerna en viktig uppgift i . De sköts väl. De har en stor soliditet. De tar ofta små risker i sin kreditgivning och fungerar lika bra i lågkonjunktur som i högkonjunktur, till skillnad från många av de stora bankerna.Sparbankerna tar också ett stort ansvar för småföretag i de regioner där de verkar. Dessutom är de med och bidrar med stöd till många olika samhällsnyttiga verksamheter, till exempel kultur, näringslivsutveckling, forskning och utveckling i högskolor och mindre företag.Miljöpartiet ser därför att det finns skäl att värna sparbanker och se till att de har goda villkor för sin verksamhet och också en möjlighet att expandera, vilket de borde ha en bra möjlighet att göra nu när andra banker vacklar.Samtidigt ser vi att utvecklingen på vissa håll går åt fel håll och att sparbankerna står inför flera stora utmaningar som de behöver möta. En sådan utmaning är att sparbankerna med dagens regelsystem har svårt att få ett kapital som man kan använda för att utveckla sin verksamhet. Ett förslag som här har diskuterats, precis som var inne på, är det som kallas för egenkapitalbevis för sparbanker. Det här har, som Bo var inne på, analyserats av regeringen . De har tagit god tid på sig att göra det. Men man har kommit fram till att det antagligen blir svårt att införa just den regleringen i , därför att det skulle kräva väldigt stora förändringar i den svenska lagstiftningen med långtgående följder.Det kan mycket väl stämma. Men det är inte ett skäl att avvakta med att hitta lösningar på den här problematiken för sparbankerna. Man får inte släppa frågan, utan i stället måste man komma fram med andra alternativ för hur sparbankerna ska kunna ges möjlighet att expandera sin verksamhet. har också i stor enighet markerat till regeringen att de måste komma med en snabb lösning på de här problemen. Jag utgår från att regeringen möjligt återkommer med ett förslag på hur man kan lösa den här problematiken om man nu inte tycker att egenkapitalbevis är framkomlig väg.En möjlighet som bör ingå i en sådan utredning, tycker vi, är att kunna ge etableringslån till nyetablerade sparbanker. Det skulle i så fall vara lån till en marknadsmässig ränta. Vi tycker också att regeringen ska utreda möjligheten att uppmuntra etableringen av det som brukar kallas för en sparbankernas bank, en central sparbank som kan hjälpa till med de lokala sparbankernas behov till exempel när det gäller it-stöd och stabilitet.En sådan central sparbank finns i . Den hjälper ungefär 80 självständiga, lokala sparbanker som är utspridda i hela och har där gett väldigt positiva effekter för sparbanksrörelsen. Jag ser ingen anledning till att man inte skulle kunna uppmuntra och se till att det uppstår en sådan sparbank även i Sverige.Herr talman! Ett annat hot mot sparbanker är den stora ökningen av regelbördan för bankerna som kommer från EU som en effekt av den eurokris vi är inne i. För att reglera finansmarknaderna som på många håll har löpt amok är många av de här regelverken helt nödvändiga. Men det finns en risk att för små och, som vi vet, säkra sparkbanker kan de här regelverken både vara onödiga och också väldigt betungande.Därför vill vi att regeringen ska verka för att det regelverk som kommer och som kallas för III-reglerna ska anpassas så att det inte ger alltför negativa effekter för den lokala sparbanksrörelsen och därmed missgynnar sparbankerna. Även om vi står bakom alla våra reservationer yrkar jag för tids vinnande endast bifall till reservation 1. Jag kommer också att beröra endast den reservationen i mitt anförande.Vi talar alltså om bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor. Det jag kommer att tala lite grann om är dock hur kriminella använder sig av framför allt bank- och inkassoföretag och om den motion och den reservation vi har försöka förhindra detta.Bluffaktorer är något som drabbar ofta små och medelstora företag, inte sällan i semestertider. Det har blivit en stor inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. Av betänkandet kan man se att regeringen utreder såväl behovet av ändringar i kreditupplysningslagen som frågan om bluffakturor. Gott så.Redan 2007 sade justitieministern att man skulle ta krafttag mot den här typen av verksamhet. har de anmälda brotten ökat . Vi tycker att det är dags att sluta utreda och i stället göra någonting åt det.Jag kommer ihåg när jag själv var företagare. Jag började som Icahandlare. kommunicerade man inte så mycket via mejl, utan det kom nästan fax. Då var det de här olika katalogföretagen som var på tapeten. De skickade ut fakturor på beställda katalogtjänster som inte existerade.Den verksamheten fortsätter , . Det här är verksamheter som de kriminella organisationernas företag tjänar tiotals, hundratals miljoner på. Man skickar ut tiotusentals fakturor på ett par tusen upp till kanske till små och medelstora företag. Många betalar, och där har vi problemet.De kriminella nätverken har lärt sig använda inkassoföretagen och banksystemet för att komma åt småföretagarna i det här fallet. Man skickar en faktura på en påstått beställd tjänst, oftast i semestertider och med väldigt kort betalningstid. När fakturan inte blir betald - om den inte blir betald, vilket den tyvärr ofta blir - kommer det en inkassopåminnelse med väldigt kort betalningstid. Betalar man inte som företagare vet man att man hamnar hos Kronofogden, och som företagare är det betydligt svårare att få bort en oskälig anmärkning hos Kronofogden än vad det är för en privatperson.Det här är ett jätteproblem, så vad gör företagarna? De betalar den där fakturan på ett antal . Man kommer kanske inte ens ihåg om man har beställt tjänsten eller inte.Vad vill vi då med vårt förslag? Vi vill att inkassoföretag som misstänker att det företag som anlitar deras tjänster sysslar med den här verksamheten ska vara skyldiga att inte ta inkassouppdrag för det företaget. Vi vill att banker i de fall de misstänker att det företag man upplåtit konto åt sysslar med den här verksamheten avslutar eller kanske ännu hellre spärrar dessa konton.Vi kan inte låta det fortsätta längre. Vi kan inte heller låta regeringen fortsätta utreda frågan. måste vi komma till skott. Det blir för de flesta små och medelstora företag inga jättebelopp, men det blir för de kriminella organisationerna hundratals miljoner som dras in på den här verksamheten.Av den anledningen har vi föreslagit tre åtgärder.Den första åtgärden är att inkassoföretagen inte kan ha så korta betalningstider. De måste förlänga betalningstiderna, eftersom den här typen av verksamhet oftast förekommer i semestertider. Det kan vara vikarier och oerfaren personal som ska hantera fakturabetalningen. De kanske inte vet och kanske inte vågar. Om man till exempel sparar fakturorna därför att man inte vet om man ska betala dem eller inte får man en påminnelse eller ett inkassouppdrag.