bet · H001SoU6 · 2013-02-13 00:00:00 — ses som ett föredöme, inte bara när det gäller den ekonomiska utvecklingen och hur välskötta statens finanser är utan även på det miljömässiga området. Jag uppfattar att klimathotet får hanteras mer bland miljöfrågorna. Det handlar inte om att de inte skulle påverka folkhälsan, självklart gör de det, men man kan diskutera om lösningen ligger på folkhälsosidan eller om den ligger på gemensamma satsningar bland annat inom EU eller inom de olika miljöbesluten. politik bygger på att enskilda har ett ansvar, som samhället har ett ansvar för de svagaste. Det påverkar givetvis vår folkhälsopolitik.Vem är samhället? Vem har ansvar för vad? Jag har märkt att det blir en viss oreda i debatten.Staten har ett ansvar. Staten har ansvar för lagstiftning. Det framgår tydligt i betänkandet. Ansvaret är fördelat mellan de olika departementen. diskuterar vi det som främst gäller . Sedan finns de statliga myndigheterna, och sedan finns punktinsatser i form av stöd till dem som har ett brett ansvar, nämligen landsting och kommuner. Vidare finns naturligtvis ett ansvar hos organisationer, idrotten och så vidare, att alla strävar mot målet om en god hälsa.Sverige ligger i den internationella statistiken bra till. toppar medellivslängden och den förväntade livslängden. Det är en liten skillnad mellan kvinnor och män. Internationellt sett är det också en liten skillnad i inkomster. Omvärlden ser på oss och undrar hur vi har burit oss åt.Sir har nämnts . Hans förslag har inte varit okontroversiella internationellt sett.Det ska bli väldigt bra att få höra honom här direkt berätta om det som kom fram i den andra utredning som han gjorde och där jag också var med.Jag tycker att det är väsentligt att vi får höra redovisningen från . Där har de arbetat på sitt sätt, men det måste komma fram hur man har arbetat i andra kommuner, för förutsättningarna ser så väldigt olika ut. Jag tror inte på att vi i riksdag ska peka ut hur landets kommuner ska arbeta med folkhälsofrågorna.När jag har lyssnat på debatten har jag undrat om ni i oppositionen har läst vad som står i betänkandet. Ni tar upp frågor som finns kommenterade där. Under till exempel Start - barns och ungas uppväxtvillkor redovisas om föräldrastödsstrategin. Det som inte kom med är att vi har en ny skollag där elevhälsan lyfts fram. Kommunerna har ett betydande ansvar för elevhälsan, både fysisk och psykisk hälsa. När det gäller stöd för att underlätta hälsosamma val var det bra att noterade att vi har nappat på det där med hälsokonto.Under Skydd - ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot nämns antibiotikaresistensen. Vi ligger bra till i , men förbättringen har inte skett i den takt som vi hade önskat. Här måste mer till. Det är någonting inte minst för landstingen men också för kommunerna när det gäller äldreomsorgen. Där vet jag att det på många håll inom primärvården pågår ett arbete för att lära ut hur man ska arbeta med sårinfektioner och sådant. Man ska inte brassa på med antibiotika utan vidare, utan man ska ta till sig den kunskap som finns på det området. När det gäller samverkan får vi nu ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande insatser. Det är lite grann som idé om den tvärsektoriella insatsen. Här kommer det att ligga på ett annat plan. När vi prövade det här med som ordförande i en tvärsektoriell kommitté med ministrar och statssekreterare - detta har jag sagt tidigare i kammaren - havererade det hela, för man hade inte tid med det. I ett sådant här forum ska det vara människor som på heltid arbetar med hälsofrämjande insatser och har det tvärsektoriella synsättet. Då tror jag att man kan nå framgång. På s. 11 står det om kunskapsstyrning. De öppna jämförelserna är guld värda att använda. Landsting och kommuner bör avsätta tid för medarbetare för att analysera siffrorna, för nu kommer sådana även . Då kan man se om man har framgång i sitt arbete eller om det är försämringar. Då har man enligt det kommunala självbestämmandet i kommuner och landsting ett ansvar för att vidta åtgärder. Här kommer evidens in, och där har vi olika instanser som SBU och forskarvärlden som tar fram underlag.Sedan vill jag påminna om att och Statskontoret har ett uppdrag att följa upp det system vi har inom folkhälsopolitiken. Det kommer en uppföljning, och då får vi ta ställning till om staten ska gå in med mer insatser eller inte. Hiv tas också upp här apropå ursäkt. Jag tycker i stället att vi ska skicka ett tack till alla dem som har jobbat och gjort att hivepidemin är så begränsad som den är i och att människor inte är stigmatiserade såsom de var när två läkare gick ut och sade att hivsmittade skulle isoleras på en ö eller ute i skogen. i bemötte det med att vi ska arbeta med den motsatta linjen - frivillighet, integritet, samarbete med de drabbade.Jag tycker att vi ska tacka dem som trädde fram och gav hivsmittade ett ansikte. Det var , modelejonet, och som har överlevt och visar hur man kan leva med den sjukdomen. Den som jag vill tacka sist är , den första öppet homosexuella hivsmittade riksdagsledamoten. Han drev partnerskapsfrågan men också frågan om att ta emot hivsmittade på ett mänskligt sätt. Han visade att det inte var farligt att krama en hivsmittad. Jag har kramat , och jag beklagar att han avled i aids. Jag kan hålla med om att det finns många som har kämpat för både homosexuellas rättigheter och hivsmittades rättigheter och som har gjort stora insatser för att ta bra hand om dem som drabbats av aids. Men det finns också de som behandlades väldigt illa, och det måste vi erkänna. Många av dem som var med då lever inte längre. En del har sett sina nära och kära, bästa vänner och kompisar bli illabehandlade i en svår sjukdom. Jag tror att vi måste ha båda de här bollarna med i luften, tacka alla dem som gjorde bra insatser men också se vad som kan hända när det kommer något nytt som uppfattas hotfullt mot en grupp som redan är diskriminerad, människor som drabbas illa.Det jag skulle vilja fråga om och som jag funderat ganska mycket på - jag vet att hon är engagerad och insatt i de här frågorna - är: Tycker och att balansen är bra i regeringens folkhälsopolitik? Kommunerna kan göra mycket, visst, men kommunerna blir begränsade och påverkade av den nationella politiken. blir väldigt mycket påverkat av att a-kassa, sjukförsäkring och annat gör att till exempel försörjningsstödet ökar. Man blir påverkad av familjepolitiken naturligtvis om man i en kommun har många ensamstående med barn. Om man då fördelar mindre för dem som inte har barn än till dem som har barn, särskilt dem som är ensamstående med barn, påverkar det naturligtvis kommunernas möjlighet att stödja olika grupper. Vad är det som säger att föräldrastöd är en nationell fråga, medan rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid är en fråga? Jag börjar med det som jag inte hann säga om hiv. Naturligtvis är det fler som ska tackas, till exempel de medarbetare i som påpekade vikten av det psykiska omhändertagandet av de smittade. Man var lite fyrkantig när det gäller smittskyddet. Det är Noaks Ark och Läkare mot aids och många andra. Det är viktigt att man läser och bok samt böckerna om , en hivsmittad ung flicka som blev narkotikamissbrukare i mycket unga år. frågar om ekonomisk politik och Malmös problem. driver i regeringen väldigt hårt frågan om integration, att människor som kommer från andra länder ska komma i arbete och få de språkkunskaper som man behöver för att klara sig här. Språktest låter kanske lite fyrkantigt. Jag är gift med en invandrare och skulle väl hellre se att man visade vilket värde det har att snabbt lära sig svenska språket. Mantrat i hans familj när de kom till var: Lär dig svenska så fort som möjligt och svensk samhällslära och svensk historia. Sedan öppnar sig arbetsmarknaden för dig.Det är sådant som vi driver i . Jag tror inte någon är ovetande om det. Vi kan nu se i de rapporter som professor har gjort och i statistik som kommer att ensamstående med barn har en väldigt svag och utsatt ekonomisk situation och att en tredjedel av den gruppen tillhör de som har lägst ekonomisk standard i . Är det då kommunernas och landstingens sak att fixa detta, eller finns det ett nationellt ansvar? Det är en liten fråga som jag vill ställa, för jag tycker fortfarande att man inte kan svara med att man satsar på föräldrastöd. Det måste finnas en bredare helhetspolitik om man ser att så många barn växer upp i ekonomisk utsatthet.Det borde också finnas en politik som tar reda på vad det är som gör att man har svårt att få jobb om man är ensamstående, ofta kvinna, med ett eller flera barn. Kan det vara att nästan alla jobb i vård, omsorg, affär, hotell, restaurang och i kollektivtrafiken är på obekväm arbetstid? Kan vi stötta upp nationellt där? Kan det till exempel handla om att jag väljer bort den ensamstående mamman om jag kan välja att anställa någon som jag tror inte kommer att vara borta lika mycket?Om man är ensam försörjare är man mer sårbar. Om man är två och en blir arbetslös är det i alla fall en som har jobb. Men är man ensam och blir arbetslös eller sjukskriven är man ensam som försörjare. Behöver man då inte fundera på hur underhållsstödet ska se ut och om gränsen för bostadsbidrag ligger lågt? Jag tror att den ligger på 117 000 , men jag är inte säker. Men om gränsen ligger lågt så att väldigt få får del av bostadsbidraget, ska man då inte fundera på om det är dags att höja den. Behövs det helt enkelt inte nationella initiativ för att stötta familjer med ensamstående föräldrar? Jag tycker att här redovisade väldigt väl alliansregeringens arbetsmarknadspolitik.Att skapa arbetstillfällen och få människor att därmed känna att de behövs är A och O. har i ett internationellt perspektiv klarat sig väldigt bra, även om det finns brister. Att människor är arbetslösa är naturligtvis en väldigt bekymmersam situation.Det andra vi satsar på är utbildning, skolan, att rusta människor för att de ska kunna platsa på arbetsmarknaden.Vi tänker om när det gäller människor som kommer från andra länder, för att komma till skolan som 14-åring och inte ha fått någon undervisning alls tidigare är ju en väldigt speciell situation. Där får man börja från grunden för att skapa en bra utbildningsnivå.Det här är sådana satsningar som vi gör. Och vi har, återigen, jämfört med andra länder och funnit att det är annat än barnomsorg som gör att människor kan finnas ute i arbete. Det gäller också att matcha dem som är utan arbete med de arbeten som finns. sägs det: Kan de då inte gå in i vården? Nej, man ska passa sig för att gå in i dessa yrken. Man måste också få rätt profil på det hela. En grundförutsättning för arbetslivet är ett sammanhållet trygghetssystem där samhället tar ansvar för hela befolkningens livsvillkor. Alla ska ha samma chans och möjlighet att göra val som ger en hållbar utveckling. Goda livsvillkor är ramen för sunda levnadsvanor.Enligt den senaste folkhälsorapporten, , har levnadsvanorna försämrats. Dåliga levnadsvanor ger dålig folkhälsa. Att ändra dåliga levnadsvanor kräver att medborgaren gör medvetna val och själv vill förändras. Självkänslan är avgörande för om den viljan finns, och självkänslan är i sin tur påverkad av livsvillkoren och den verklighet man lever i.Det är här samhället måste börja, att skapa goda levnadsvillkor för alla, oavsett socioekonomisk bakgrund. Det är två mycket kända begrepp inom folkhälsovetenskapen som uttrycker detta: Kasam, känslan av sammanhang, och empowerment, individens självkänsla.Alla människor har ett grundläggande behov av att känna tillhörighet och gemenskap och att befinna sig ett sammanhang. Ekonomisk trygghet bör ses som ett verktyg, ett instrument för individen att kunna fokusera på att förbättra sin egen hälsa.Därför undrar jag varför regeringen har glömt bort ett litet ord i betänkandet. En god folkhälsa är en investering för . Ja, det tycker jag också. Men varför är "jämlik" hälsa, som det stod i de tidigare folkhälsoskrivelserna, borta? Ja, vad är god hälsa? Om frågar vad jag lägger in i hälsobegreppet och att må bra kan jag säga att jag mår bra, för jag kan stå här och debattera i kammaren. Jag skulle kunna fråga den som ska bli min efterträdare i en liten stiftelse som heter - hon sitter i permobil - vad god hälsa är för henne. Hon skulle nog svara: Jo, det är när jag kan ta mig in och ut på teatrar. Där handlar det om tillgängligheten, inte om att kunna gå igen.Hälsobegreppet är alltså olika för olika människor. Därför: Vad är jämlik hälsa? Om du föds med utvecklingsstörningar är god hälsa för dig att du kan göra det som du önskar, men det kanske inte alls är samma sak som en sådan som jag önskar. Därför tycker jag att det är bra att det står "hälsa". Det här är en ganska lång debatt som har funnits ända då folkhälsobetänkandet skrevs. Då var det några partier som inte ville att det skulle stå god och "jämlik" hälsa. Bland annat var väldigt mycket emot det.Jag tycker inte att jag fick svar på mina frågor av . Självklart handlar hälsa om livskvalitet och självuppskattad hälsa där varje individ själv definierar hälsa. Men en jämlik hälsa handlar om befolkningens hälsa, en folkhälsa som vi diskuterar om . Det är skillnad i medellivslängd för män beroende på var i de bor eller vilken socioekonomisk bakgrund de har. Det är den typen av problem som folkhälsopolitiken måste ta hänsyn till. Man måste skilja på det som handlar om individens hälsa och det som handlar om befolkningens hälsa. Folkhälsopolitiken handlar ju om att göra det samhälleligt möjligt för alla människor att ha en god hälsa.Barbro talade i sitt anförande om det kommunala självbestämmandet. Och ja, jag håller med om att det är jätteviktigt att det finns ett kommunalt självbestämmande. Men det är ett problem att kommunerna inte är skyldiga att jobba enligt det breda folkhälsoansvaret. Folkhälsa handlar om många politikområden. har vi här talat om jobb, men faktum är att arbetslösheten för personer med funktionsnedsättning är . Vad gör åt det? Hälsa och folkhälsa började diskuteras , så det var inte kring år 2000.Det är klart att vi ska jobba för att vi inte ska ha de här skillnaderna i medellivslängd och så vidare. Problemet är, som har poängterat, att ju aktivare vi blir när det gäller rökningsförebyggande insatser desto vidare blir gapet, därför att vi har inte kommit på knepet hur vi når dem som bäst skulle behöva motivationen och informationen. Jag var i , där vi försökte oss på att ta upp rökfrågan. Då sade kvinnorna där: Rör inte rökningen än! Ta upp frågorna om maten och alkoholen först. Vi kan inte ta bort allt som är av njutning för männen. Det är alltså inte alldeles lätt att hitta rätta sätt, men det ska vi absolut göra.Det här är socialutskottets betänkande. Vi kan stå här och ta socialförsäkringspolitik, arbetsmarknadspolitik och hela bredden, men det tillåter inte tiden. Ett kan vi dock konstatera, nämligen att det hänger ihop. Och det nationella forumet för hälsofrämjande aktiviteter kommer att inbegripa hela bredden, så vi satsar. Hur ser vi till att befolkningen mår så bra som möjligt, håller sig frisk, kan delta i arbete och samhällsliv, inte hamnar i utanförskap och får tillgång till vård och omsorg av hög kvalitet när de behöver? Och hur ska detta finansieras långsiktigt?Sammantaget hör dessa till några av de mest avgörande framtidsfrågorna för vårt samhälle, det vill säga dem om en långsiktigt hållbar välfärd. Här kommer folkhälsofrågorna tydligt in.Vi är övertygade om att målet om ett starkt framtida välfärdssamhälle kan uppnås genom ett systematiskt arbete på lokal, regional och nationell nivå. För att lyckas måste arbetet ta hänsyn till de olika aspekterna på hälsa. Om vi ska uppnå resultat krävs också insikten att de olika delarna hänger samman och att ansvaret för en frisk befolkning inte bara kan ligga på enskilda aktörer.Den offentligt producerade välfärden kostar pengar. Men välfärd levererad på rätt sätt kan också spara pengar och till och med generera ett överskott och därmed skapa förutsättningar för ännu mer välfärd.En central komponent i välfärden är hälsa. Sambandet mellan hälsa och ekonomi går i båda riktningarna. Dålig ekonomi, fattigdom och ojämlikhet påverkar hälsan negativt. påverkar dålig hälsa såväl privatekonomi som samhällsekonomi i negativ riktning.Dålig eller försämrad samhällsekonomi kan försämra folkhälsan dels genom den oro och frustration som den framkallar, dels genom att benägenheten till tröstkonsumtion av tobak, alkohol, mat och droger kan öka. Detta bidrar också till en försämrad folkhälsa.Dålig folkhälsa kostar dessutom i termer av ökad konsumtion av vård och omsorg och har negativa effekter även på andra samhällssektorer, till exempel i fråga om utbildningsresultat.Därför är Alliansens arbetslinje viktig, och den har på många sätt varit effektiv för att skapa en bättre ekonomi för en bättre välfärd.Dålig folkhälsa medför att färre personer deltar i arbetslivet, att fler är sjukskrivna eller förtidspensionerade och att fler arbetar sämre. Människor med dålig hälsa har sämre anställbarhet och blir oftare bidragsberoende. Vad som är hönan och ägget är inte alltid lätt att fastslå, och det skiljer sig mycket från individ till individ.I tider med sämre samhällsekonomi, som vi nu ser runt omkring i världen, minskar vanligtvis välfärdstjänsternas kvantitet och kvalitet, vilket leder till ytterligare hälsoförsämring. Det känns därför bra att vi har en regering som vågar lägga ned tid, energi och pengar på folkhälsan och som inser att snålheten bidrar visheten om man väljer att spara på detta område.Regeringen satsar på personliga hälsokonton på nätet, på ett nationellt forum för folkhälsa med aktörer som arbetar med frågorna i verkligheten, på utveckling av evidensgradering på folkhälsoområdet, på nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder och på en ny skollag med förstärkt elevhälsa. Listan kan göras lång.Jag vill särskilt lyfta fram PRIO psykisk ohälsa där regeringen lägger 870 miljoner för att förebygga psykisk ohälsa och förbättra vården för de som drabbas.Genom breda generella åtgärder kan vi på nationell nivå ge den enskilda medborgaren mer makt över sin egen hälsa. Att genom den digitala världen ge större möjligheter för den enskilde att styra sin vård är en faktor jag vill lyfta fram. Här finns en e-hälsostrategi.Genom öppna jämförelser och kvalitetsregister där vårdtagaren kan jämföra olika vårdgivare och behandlingsformer ger vi också mer makt till den enskilde att styra sin vård. Vi skapar en konkurrens som gör att man måste förbättra sig som vårdgivare.Här i kan den som ska föda barn enkelt gå in och jämföra olika förlossningsmottagningar och se inte bara hur nöjda olika patienter är utan också hur ofta olika komplikationer uppstår. Varför har jag och min sambo inte den möjligheten i när vi nu ska bli föräldrar?Här behövs mer öppenhet och bättre tillgång för patienter och brukare över hela landet till den statistik som ofta finns samlad.Det har talats mycket om att vi har en ojämlik hälsa i . Det har vi, och det är ett problem när vi har skillnad mellan olika kommuner. ska vi komma ihåg att vi är bäst i världen. Även om det skiljer sig åt på många håll, vilket vi givetvis ska jobba med, har den mest jämlika hälsan. Vi får inte glömma att vi är duktiga, och vi ska vara stolta men inte nöjda. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Det låter som att allianspartiernas företrädare är väldigt nöjda med sin folkhälsopolitik. ni suttit vid makten har ni sakta men säkert flyttat perspektivet från det breda folkhälsoperspektivet till det något smalare individperspektivet.Jag har en fråga om det som står i betänkandet om ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot.Som jag nämnde i mitt inledningsanförande omfattar folkhälsa många politikområden. Att regler medför att det är socialutskottet som hanterar frågan gör det ännu viktigare att socialutskottet inser att detta också berör många andra politikområden.Skydd mot hälsohot handlar också om att man måste kunna se de hälsohot som uppstår , till exempel på grund av klimatet. Det kan också handla om de kemikalier som vi har alltmer av i vår vardag eller om luftpartiklar i städerna. Här har blivit kritiserat av EU för att vi har för dålig luftkvalitet. Om detta står det ingenting i betänkandet.Tycker inte att det vore rimligt att lyfta upp detta som ett folkhälsohot? Självklart ser vi dessa hälsohot; det är jag den förste att skriva under på. Strukturen i gör dock att vi diskuterar olika budgetinsatser på olika ställen.Miljöpartiet lyfte upp infrastrukturen. Ni har dock inga reservationer på infrastrukturområdet inom folkhälsopolitiken, utan de ligger på infrastrukturen. Det gör att situationen ser ut som den gör.Samtidigt lyfter vi upp en hel del frågor. har bland annat motionerat om myggbekämpning, och det ligger på det här. Det är ett hälsohot som ligger lite utanför.Kemikalier och så vidare är viktiga frågor, men vi får behandla dem i den ordning som är.Det vore visserligen intressant att ha den debatten här och , men det finns också många andra faktorer som påverkar hälsan och som finns på andra politikområden. Flera här har diskuterat arbetsmarknadspolitik. Det kanske inte alltid hör hemma i denna debatt, men det påverkar givetvis.Det är oerhört många faktorer som påverkar människors hälsa. Det måste vi ha med oss genomgående inte bara när vi diskuterar folkhälsopolitiken här . De är något som vi kanske ska ta med oss till våra partikamrater för bredare och debatter och diskussioner. Det är just det som är det stora problemet med regeringens politik när det gäller folkhälsan. Regeringen hade kunnat välja att i den här skrivelsen lyfta in många fler frågor eftersom det finns en struktur som alla partier i riksdag var överens om 2003 när den nuvarande folkhälsopolitikens grund lades fast, nämligen att man skulle jobba brett med ett övergripande mål att minska klyftorna och att man skulle se till att jobba övergripande inom elva målområden. De elva målområdena berör en mängd politikområden. Ett målområde handlar om miljöer och produkter. Om regeringen hade velat hade man kunnat lyfta in detta. Om utskottet hade velat hade man i sitt yttrande över skrivelsen kunnat skriva att man ser allvarligt på hoten från kemikalier, klimatförändringar och luftutsläpp. Ni valde att inte göra det.Vi i har ett antal gånger motionerat om att man ska ändra på det här arbetssättet. Vi har inte fått gehör för det. Jag hoppas att ni kan ändra er på den punkten.När det gäller de ekonomiska frågor som jag har lyft upp här tidigare vill jag säga att det i debatten har låtit som om det inte finns något att göra och som att inte visste. Man vet visst. WHO har antagit en resolution som säger att man ska minska gapet - closing the gap in a generation - när det handlar om makt, inflytande och resurser. Där har alliansregeringen långt kvar. Som vi hörde när talade kan de generella insatserna riskera att öka gapet. De som har förmåga att ta till sig kunskap ökar sin kunskap och därmed sin hälsa.Jag är den första att skriva under på att Marmot har gjort många intressanta saker. Det kommer vi att få höra mer om i utskottet . Jag tror också att det finns mycket som vi kan göra när det gäller samhällsekonomiska analyser av folkhälsa för att sätta in i en svensk kontext. Då blir det också spännande att höra tankar och synpunkter. Det är också viktigt att se till att den som håller i pengapåsen ser vilka folkhälsoinvesteringar som är möjliga att göra. Hur betalar de sig på lång eller kort sikt, och vilka möjligheter finns? Det kommer vi säkert att återkomma till. Först vill jag yrka bifall till betänkande SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum.För mig låter det här som ljuv musik - människan i centrum. Det är väl så i svensk politik att vi mer och mer har riktat in oss på att ställa människan i centrum och utgå från personers olika behov och möjligheter. Vi går mer och mer ifrån att se människor i grupper och ser i stället till varje människas situation.