bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — Utskottet erinrar inledningsvis om att ändamålet med reglerna om samråd och information mellan regeringen och är att får ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till för vårt land viktiga och bindande beslut. Det är inte tillräckligt att inflytande utövas endast genom kontroll i efterhand. I sina tidigare uttalanden har utskottet betonat att den grundlagsstadgade informationsskyldigheten får anses innefatta bl.a. att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor för . Utskottet har tidigare även påtalat att bristande rutiner inom inte är godtagbart som grund för otillräckligt samråd med avseende A-punktslistor. Av utskottets utredning i ärendet framgår att förteckningar över beslutsärenden inför rådsmöten, s.k. A-punktslistor, tillhandahålls av rådssekretariatet mycket sent inpå rådsmötena. Utskottet konstaterar att detta skapar stor tidspress inte minst vad gäller regeringens uppfyllande av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter. Även om samråd med ägde rum anser utskottet att det i de fall som är aktuella saknas godtagbara skäl för de knappa tidsrymder som stod till förfogande. Det gjordes från regeringens sida inte tillräckligt för att säkerställa ett aktivt och reellt inflytande i processen. I sammanhanget förutsätter utskottet att regeringen, i liknande situationer som i det aktuella granskningsärendet, noggrant överväger behovet av att företrädesvis begära att beslutspunkter tas bort från A-punktslistor inför rådsmöten där samråd inte kan slutföras under en skälig tidsrymd. Vidare framgår av utskottets granskning att det förekom brister i regeringens information till inför samråden. I båda fallen förekom brister i regeringens underrättelser till EU-nämn- den avseende huruvida de aktuella ärendena förväntades utgöra beslutspunkter i kommande rådsmöten och därmed om de omfattades av den grundlagsstadgade samrådsskyldigheten. I det ena fallet fick EU-nämn- den inte tillgång till ett dokument som var aktuellt för behandling i rådet förrän efter rådets beslut. Utskottet anser att tillgång till samtliga handlingar som omfattas av samrådsskyldigheten utgör en förutsättning för att samråd ska kunna genomföras Enligt utskottet gäller att uppgiften att säkerställa att samråd med inför ett visst rådsmöte har skett vilar på det statsråd inom vars ansvarsområde rådsmötet äger rum i det aktuella fallet. Mot bakgrund av det ovannämnda anser utskottet att ansvariga statsråd och regeringen brustit i uppfyllandet av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter gentemot . granskade utskottet arbetsmarknadsministerns uttalande och agerande i en viss EU-fråga (bet. 2011/12:KU20 s. 11 f.). Enligt utskottet agerade arbetsmarknadsministern och regeringen inte med tillräckligt eftertryck i enlighet med de råd och synpunkter som organ lämnade till regeringen. Regeringen borde i rådets förberedande organ tydligare ha markerat att rådsslutsatserna skulle gå emot svenska intressen. Utskottet beslutade att i en skrivelse till begära svar på följande frågor. Vilka underlag låg till grund för förhandlingarna i allmänna rådet och i vad gäller frågan om långtidsbudgeten 20142020? Gjordes det inom några beräkningar kring eller analyser av de underlag som avses i fråga 1 eller i övrigt av förslaget till långtidsbudget 20142020 inför Europeiska rådets möte ? Om sådana beräkningar eller analyser gjordes, informerades om dessa? På vilket sätt tillgodosåg regeringen informationen till och samråd med om det som avses i frågorna 12? Av statsministerns återrapportering i kammaren framgår att ett ändrat förslag om långtidsbudgeten lades fram under mötet i . Hur har regeringen tillgodosett information till eller samråd med om detta förslag? I svaret bör bl.a. beröras hur informationen och samrådet skedde mot bakgrund av vad statsministern anförde (anförande 14)vid sammanträde om löpande återförankring och telefonkontakt med och vad ordföranden i anförde vid samma sammanträde (anförande 25). Vilka synpunkter framförde på det nya budgetförslaget som lades fram ? Vilka kommentarer föranleder det som anges i anmälan om att regeringen eller statsrådet inte lämnat muntlig information om det nya budgetförslaget? På vilket sätt i övrigt har regeringen tillgodosett information till och samråd med om förslaget till EU:s långtidsbudget för 20142020? Vilka kommentarer föranleder det som anges i anmälan om att regeringen och statsrådet inte har samrått i tillräcklig utsträckning med om förslaget till EU:s långtidsbudget 20142020? Av vilket skäl genomfördes inte samrådet och informationen om förhandlingarna om långtidsbudgeten inför och under Europeiska rådets möte på samma sätt som inför och under Europeiska rådets möte ? Vilka kommentarer i övrigt föranleder anmälan och denna promemoria? Utskottet fick en promemoria från Statsrådsberedningen med svar på frågorna (bilaga A1.3.2). I promemorian anförs att det förslag som låg till grund för förhandlingarna vid allmänna rådet samt vid var utkastet till slutsatser inför från Europeiska rådets ordförande, daterat . Under distribuerades ett reviderat utkast till slutsatser innan mötet ajournerades. Vidare anges i promemorian att löpande har analyserat kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram samt de förslag till förhandlingsboxar som det roterande ordförandeskapet och Europeiska rådets ordförande presenterat under förhandlingens gång. Slutsatser och ståndpunkter utifrån dessa analyser har regelbundet redovisats i EU-nämn- den inför allmänna rådets och Europeiska rådets möten när budgetramen stått på dagordningen. Företrädare för regeringen har även informerat och haft överläggningar om budgetramen i finansutskottet samt gemensamt med finansutskottet och skatteutskottet och . Vidare anförs i promemorian att företrädare för (, , , samt ) har informerat och redogjort för budgetramen i beredningsgrupp. I det sammanhanget har de bl.a. redogjort för förhandlingsläget och redovisat budgetramens utgiftsnivå, utgiftsstruktur, effekter för sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken, inkomstsystemet och konsekvenser för . kom det första utkastet till slutsatser om EU:s långtidsbudget medlemsstaterna till handa inför mötet i . Beräkningar och en analys av förslaget redovisades muntligt i beredningsgruppen vid två mötestillfällen och i ett skriftligt underlag till beredningsgruppen . Vad gäller frågorna om hur regeringen tillgodosåg information till och samråd med anförs i promemorian att företrädare för och regeringen löpande har informerat om utvecklingen i förhandlingarna och om aktuella förslag inför allmänna rådets möten då budgetramen stått på dagordningen sedan förhandlingarna om budgetramen startade . redogjorde EU- ministern i inför allmänna rådets möte för regeringens bedömning och syn på det aktuella förslaget. var statsministern i informera och samråda med nämnden inför de förestående förhandlingarna om budgetramen vid . redovisades regeringens analyser och bedömningar av förslaget, och det skedde ett samråd med om ståndpunkterna. har informerat om och redogjort för budgetramen i beredningsgrupp vid återkommande möten under förhandlingen. Det ägde rum två möten i gruppen . hade då fått del av utkastet till slutsatser om den fleråriga budgetramen från , dvs. innan beredningsgruppen samlades första gången. överlämnades ett skriftligt material med regeringens slutsatser och ståndpunkter utifrån gjorda analyser av budgetförslaget. Vidare anförs i promemorian att mellan presenterade ordföranden i ett reviderat förslag till slutsatser om EU:s långtidsbudget. Förslaget skickades till . Det reviderade förslaget innebar endast smärre förändringar i förhållande till utkastet från . Förslaget möttes av betydande kritik från ett flertal medlemsstater. Europeiska rådets ordförande gjorde bedömningen att det reviderade utkastet inte kunde utgöra grund för några förhandlingar eller en överenskommelse. Mötesdeltagarna konstaterade att framsteg hade gjorts men att det behövdes mer tid och konsultationer med medlemsstaterna för att hitta en konsensuslösning. I enlighet med vad statsministern anförde vid sammanträde avsåg regeringen att kontakta om utvecklingen i förhandlingen under motiverade det. Emellertid stod det tidigt klart att det inte fanns några förutsättningar för en uppgörelse på basis av det aktuella förslaget, och man bedömde således att det inte fanns något behov av ett extra samråd med eller ytterligare information till EU-nämn- den . Förfarandet påminner i stor utsträckning om det förfarande som tillämpades vid den 16 , då man på motsvarande sätt inte lyckades nå en överenskommelse om EU:s långtidsbudget. Även då presenterades ett kompromissförslag som inte bedömdes kunna utgöra en grund för en överenskommelse. Inte heller den gången genomfördes ett samråd med på basis av det nya förslaget. I promemorian anförs även att vid framförde de kända svenska ståndpunkterna som löpande hade förankrats i . Ståndpunkterna framfördes vid ett bilateralt möte med Europeiska rådets ordförande vid inledningen av toppmötet , dvs. innan det nya budgetförslaget hade presenterats. Det stod tidigt klart att det nya utkastet till slutsatser om den fleråriga budgetramen inte skulle kunna utgöra grund för en överenskommelse, varför några reella förhandlingar om förslaget aldrig genomfördes. Vid ett sammanträde beslutade utskottet att ställa en fråga i en skrivelse till om hur den information och de redogörelser som lämnats till beredningsgrupp förhåller sig till regeringens skyldighet enligt 10 kap. 10 § riksdagsordningen. Som svar på utskottets skrivelse överlämnades till utskottet en promemoria från Statsrådsberedningen (bilaga A1.3.3). I promemorian anförs att företrädare för har kallats till beredningsgrupp, på initiativ, för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. EU- nämndens beredningsgrupp regleras inte av 10 kap. 10 § riksdagsordningen. Diskussionerna i beredningsgruppen har varit av kompletterande och informell karaktär och syftat till att ge möjlighet till ett djupare och mer detaljerat informations- och kunskapsutbyte i en komplex fråga med företrädare för partiernas riksdagsgrupper. Den information och de redogörelser som lämnats till beredningsgruppen har inte ersatt den information som lämnats vid de ordinarie samråden med inför allmänna rådets eller Europeiska rådets möten enligt 10 kap. 10 § riksdagsordningen. Utskottet beslutade vid sitt sammanträde att ge EU-nämn- den tillfälle att yttra sig över en fråga om hur den information och de redogörelser som lämnats till beredningsgrupp förhåller sig till regeringens skyldighet enligt 10 kap. 10 § riksdagsordningen. anförde följande (yttr. 2012/13:EUN1y; bilaga A1.3.4). Regeringen informerar och samråder med i frågor på dagordningarna för ministerrådets förestående möten. Vissa av frågorna är av stor betydelse, komplexa och av övergripande karaktär. Behov av fördjupad information har därför konstaterats i vissa fall. beslutade vid sitt sammanträde att tillsätta en informell beredningsgrupp med en företrädare för varje parti. Vid det tillfället gällde frågan den kommande regeringskonferensen om institutionella frågor. Beredningsgruppen har därefter tillsatts för fördjupad kunskapsinhämtning i olika aktuella frågor. Det har bl.a. rört regeringskonferensen som inleddes , långtidsbudgeten 20072013 samt Lissabonfördraget och följderna av dess ikraftträdande. Möte i beredningsgruppen ägde rum och med anledning av 18-månadersprogram- met. informerades beredningsgruppen om Europeisk avdelning för yttre åtgärder samt om resultatet av utredning om EU-arbetet i . beslöt nämnden att tillsätta beredningsgruppen för information om långtidsbudgeten 20132020. Beredningsgruppens möten är begränsade till informationsinhämtning. Den är inte tillsatt för politiskt ställningstagande. Beredningsgruppen upprättades för att partiföreträdare i nämnden skulle kunna få fördjupad information i komplexa och betydelsefulla frågor i en informell dialogform med karaktär av kunskapsöverföring. Informationen har getts av företrädare för regeringen och . Avsikten med den informella formen var från början, och är fortfarande, att partiföreträdarna ska kunna ställa frågor och få svar utan att regeringsföreträdarna blir konstitutionellt bundna. Protokoll förs inte. Informationen i beredningsgruppen har aldrig varit avsedd att ersätta eller utgöra ett formellt samråd i nämnden. får inför sina sammanträden underlag anpassat till förhandlingsläget från . Där framgår vad rådet förväntas göra och förslag till svensk ståndpunkt. Regeringens samråd med äger kontinuerligt rum i enlighet med 10 kap. 10 § riksdagsordningen. Ändamålet med bestämmelserna om samråd och information mellan regeringen och om vad som sker inom EU är att ska få ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till viktiga beslut. Det är därför av största vikt att samrådet med och informationen till fungerar på ett bra sätt. Vad gäller samrådet och informationen om förslaget till EU:s långtidsbudget 20142020 ger granskningen, som huvudsakligen inriktats på perioden t.o.m. Europeiska rådets möte , enligt utskottet inte underlag för någon annan slutsats än att informationen och samrådet har skett i enlighet med gällande bestämmelser. Utskottet noterar att det både inför det avslutande mötet i om långtidsbudgeten 20072013 och inför motsvarande möte om långtidsbudgeten 20142020 hölls sammanträden i där företrädare för regeringen deltog via telefon under de pågående mötena i . Utskottet anser att detta kan vara en bra form för att säkerställa att blir informerad och får tillfälle till samråd om det som sker under pågående förhandlingar i . Vidare noterar utskottet att det av granskningen framgår att informella möten ägt rum med s.k. beredningsgrupp under förhandlingarna om långtidsbudgeten. Av yttrandet från framgår att beredningsgruppen inte är tillsatt för politiska ställningstaganden utan att mötena i den är begränsade till informationsinhämtning. Avsikten med beredningsgruppen är att partiföreträdare i nämnden ska få fördjupad information i komplexa och betydelsefulla frågor i en informell dialogform med karaktär av kunskapsöverföring. Utskottet anser att beredningsgruppen kan fylla en funktion för kunskapsöverföring och vara ett komplement till informationen och samrådet i . Utskottet vill dock understryka att möten i beredningsgruppen aldrig kan ersätta information till och samråd med . I övrigt ger granskningen inte anledning till något uttalande av utskottet. 1.4 Hanteringen av utlåtande om en grönbok om moms på e-böcker I en anmälan till , bilaga A1.4.1, begärs det att utskottet granskar finansminister hantering av uttalande om mervärdesskatt (moms) på e-böcker. I anmälan anförs att för böcker utgår moms och för e-böcker . Detta bygger på en EU-överenskommelse om e-böcker. Vidare anför anmälaren att förläggarbranschen och övriga intressenter länge har drivit frågan om att böcker, oavsett form, ska ha en enhetlig momssats på . EU-kom- missionen har lagt fram en grönbok om EU:s framtida momssystem. beslutade ett utlåtande om grönboken som därefter behandlades av kammaren . formulerade den , genom finansminister , sitt svar på grönboken. Anmälaren anför vidare att skatteutskottet ville att momsen på e-böcker skulle sänkas till , men att frågan om sänkt moms på e-böcker över huvud taget inte nämns i regeringens svar till kommissionen. Anmälaren menar att finansministern har visat bristande respekt för beslut. presenterade kommissionen en grönbok om momsens framtid Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem (KOM(2010) 695). syftade till att inleda ett brett samråd med berörda parter om det nuvarande momssystemets funktion och hur detta system bör gestaltas . I grönboken anförde kommissionen bl.a. momssatserna för jämförbara produkter eller tjänster är inkonsekventa. Medlemsstaterna får t.ex. tillämpa en reducerad skattesats på vissa kulturprodukter men måste tillämpa normalskattesatsen för konkurrerande tjänster online, t.ex. e-böcker och tidningar. I den digitala agendan för anges att man vid all översyn av den offentliga politiken bör beakta frågan om konvergens mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter. För att avskaffa denna diskriminering finns två möjligheter: antingen att behålla normalskattesatsen eller att i den digitala miljön tillämpa de reducerade skattesatser som gäller för varor på traditionella bärare. Kommissionen ställde frågor om detta i grönboken. I faktapromemoria 2010/11:FPM87 redovisade regeringen den preliminära svenska ståndpunkten till grönboken. I promemorian anfördes bl.a. följande: Regeringen välkomnar och stödjer kommissionens arbete med en översyn av uttaget av mervärdesskatt. är positivt till ansatsen i kommissionens grönbok. De olika idéer och uppslag som förs fram måste dock analyseras närmare. Regeringen stödjer att effektivare metoder för att bekämpa mervärdesskattebedrägerier tas fram, men också ett mindre komplicerat system med lägre fullgörandekostnader där företagens administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Regeringen är angelägen att framhäva vikten av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur, socialt arbete m.m. och att ett nytt regelverk tydligt undantar den ideella sektorn. Det är också viktigt att skatteuttaget utformas så att skattemässig neutralitet kan uppnås mellan offentliga organ och privata företag. Enligt regeringen är det angeläget att t.ex. reglerna som rör posttjänster ändras när postmarknader nu öppnar för konkurrens, så att de inte medför att konkurrensen snedvrids. I utlåtande /11:SkU25 behandlade skatteutskottet grönboken om mervärdesskattens framtid. anförde bl.a. följande (s. 13): När det gäller marknaden för böcker, tidningar och tidskrifter är det möjligt att tillämpa en reducerad skattesats på tryckta böcker i alla format samt ljudböcker och e-böcker i form av cd-skivor. Detsamma gäller för tryckta tidningar och tidskrifter. Digitala böcker, dvs. e- böcker (text) och nedladdningsbara ljudböcker (ljud), omfattas dock inte av möjligheten till lågmoms. För dessa produkter samt för tidningar och tidskrifter som levereras online måste varje medlemsland inom EU tillämpa sitt lands normalskattesats. Utskottet anser att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter (KOM(2010) 245, En digitalagenda för ). förslag till riksdagsbeslut var att skulle lägga utlåtandet till handlingarna. beslutade enligt utskottets förslag (se protokoll 2010/11:104 onsdagen ). Finansministerns skrivelse till kommissionen I en skrivelse (Fi2011/2686) till kommissionen framför finansminister den övergripande synpunkter på kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid. I skrivelsen tas inte frågan om reducerad skattesats för e-böcker upp särskilt. Kommissionen presenterade ett meddelande Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden (KOM(2011) 851). Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. Beträffande skattesatser sägs bl.a. att det finns ett antal faktorer som motiverar en granskning av de nuvarande momssatsernas struktur. Kommissionen anser att en sådan granskning bör bygga på en grundlig konsekvensbedömning som omfattar alla aspekter och som bygger på följande riktlinjer: Avskaffande av de reducerade skattesatser som försvårar en korrekt funktion av den inre marknaden. Reducerade skattesatser som har varit motiverade tidigare kan ha en snedvridande effekt på grund av en förändrad ekonomisk, affärsmässig och rättslig miljö. Avskaffande av reducerade skattesatser för varor och tjänster vars konsumtion motverkas av andra delar av EU:s politik. Detta kunde framför allt gälla varor och tjänster som är skadliga för miljö, hälsa och välfärd. Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma momssats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. Kommissionen förespråkar en återhållsam användning av reducerade skattesatser för att öka momssystemets effektivitet. Kommissionen kommer att inleda en undersökning av de nuvarande momssatsernas struktur enligt ovanstående riktlinjer. Därefter kommer den att lägga fram förslag enligt samma principer efter omfattande samråd med berörda parter och medlemsstater före utgången av 2013. I faktapromemoria 2011/12:FPM79 behandlade regeringen kommissionens meddelande. I faktapromemorian anfördes bl.a. följande om de preliminära svenska ståndpunkterna: Regeringen välkomnar kommissionens meddelande om mervärdesskattens framtid. Ett enklare, mer stabilt och mer effektivt skatteuttag är angeläget, inte minst för en väl fungerande inre marknad. En väl utvecklad mervärdesskatt kan bidra till ökad tillväxt och sysselsättning, vilket är en grundförutsättning för skattens ekonomiska effektivitet och stabilitet samt för dess kapacitet som inkomstskälla. Regeringen är besviken över att kommissionen inte har uttryckt någon ambition att tydliggöra de nuvarande bestämmelserna om undantag för ideell verksamhet i mervärdesskattedirektivet. Regeringen vill framhålla betydelsen av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur, socialt arbete m.m. och att regelverket tydligt undantar den ideella sektorn från mervärdesskatt. Regeringen avser att fortsatt verka för att bestämmelserna om undantag från mervärdesskatt för den ideella sektorn ska förtydligas. Regeringen anser att reformerna av mervärdesskattessystemet måste leda till att företagen kan konkurrera på lika villkor och att den administrativa bördan för företagen begränsas. Skatteuttaget måste också utformas så att skattemässig neutralitet kan uppnås mellan offentliga organ och privata företag. Enligt svensk ståndpunkt är detta viktigt bl.a. beträffande posttjänster så att dessa behandlas på ett likartat sätt oavsett vem som tillhandahåller tjänsterna. Medlemsstaternas postmarknader öppnas nu för konkurrens och det måste kunna ske utan att konkurrensen snedvrids. Det är även viktigt att det tas fram mer effektiva metoder för att bekämpa fusk och mervärdesskattebedrägerier. Regeringen delar kommissionens uppfattning att en bred skattebas är önskvärd. Förslag som en mer begränsad tillämpning av reducerade skattesatser och färre undantag måste dock analyseras närmare. Frågor om undvikande av dubbelbeskattning är angelägna och en översyn av beskattningen vid internetförsäljning och mindre försändelser är berättigad. En förbättrad och förenklad uppbörd av mervärdesskatt samt en effektiv och modern förvaltning av skatteuttaget är av stor vikt för att stärka möjligheten till skatteintäkter samt minska kostnaderna för förvaltningen. I en skriftlig fråga (fr. 2012/13:98) till finansminister undrade (S) om finansministern avser att ta något initiativ i frågan om moms på e-böcker. Frågeställaren anger att man i såväl som har sänkt momsen på e-böcker till samma skattesats som för pappersböcker. I sitt svar på frågan anför finansminister bl.a. att det är korrekt att och införde lågmoms på elektroniska böcker .