bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Men jag vill läsa i kapitel 7 på s. 157 under Bedömningar och rekommendationer. Där säger rådet: Vår analys ger betydligt mindre positiva effekter av jobbskatteavdraget på inkomstfördelningen än de som publicerats av regeringen. Delvis, men inte helt, kan detta förklaras av att regeringen fokuserar på hur inkomsten ändras för dem med de lägsta inkomsterna innan jobbskatteavdraget ändrats. Det finns en icke obetydlig osäkerhet kring modellen. En central del av kalkylerna bygger dessutom på förhållandevis gamla data. En mer försiktig hållning från regeringens sida till resultaten är därför motiverad. Hur ser finansministern på rekommendationerna kring själva modellen och inte de allmänna diskussioner som har varit om det femte jobbskatteavdraget? Vice ordföranden: Då går ordet till . (M): Tack för en mycket intressant rapport och bra föredragningar! Jag har också en fråga kring jobbskatteavdragets fördelningseffekter. Det är ett intressant ämne, och jag tycker att det är bra att det tas upp. Rubriken på s. 142, Jobbskatteavdragets fördelningseffekter, ger bilden av att det är detta som kapitlet ska handla om. Men ett problem i sammanhanget tycker jag är att man fokuserar på en eventuell förändring, så det blir lite av ett hypotetiskt resonemang kring om man inför ett femte jobbskatteavdrag, som ju på många sätt skiljer sig mycket från de fyra jobbskatteavdrag som har genomförts. Ett problem i sammanhanget tycker jag är att man inte egentligen, riktigt, tittar på det som rubriken anger, effekterna av de redan genomförda förslagen. Det innebär att slutsatserna kan bli lite märkliga, så att man kanske drar fel slutsatser om man bara läser vad ni kommer fram till det handlar om ett femte jobbskatteavdraget och inte om de tidigare. Tittar man på sammanfattningen i olika punkter som ni listar upp ser man att ni i punkt 19 på s. 14 skriver: Vi finner dock inget stöd för regeringens påstående att jobbskatteavdraget minskat spridningen i disponibla inkomster bland hushållen. Jag menar att det inte riktigt stämmer. Regeringen brukar inte säga att jobbskatteavdraget har minskat spridningen, utan det man pratar om är möjligen långsiktiga effekter som kan påverka. Man har alltså inte sagt att det har minskat spridningen. Det tycker jag är en felaktighet i den punkten. Men framför allt vill jag höra era reflexioner kring avsnitt 7.5, att det snarare handlar om det femte jobbskatteavdraget, som inte är infört. Vice ordföranden: Då avslutar vi med några svar och börjar med . : Jag tror att jag börjar bakifrån. Det är viktigt att de analyser vi presenterar handlar om förändringar utifrån situation. När det gäller det femte avdraget får vi andra mönster. Det kanske inte är så konstigt. Men notera att vi också gör ytterligare en analys, nämligen att vi minskar värdet av de tidigare jobbskatteavdragen med sammanlagt . Då borde man ha funnit att de som förlorade mest på det var de som låg i botten, om man tog bort något som den gruppen ansågs ha vunnit på. Men vi fick inte heller det mönstret. Det innebär att vi har vissa frågetecken. Vi vet inte exakt vad det är som driver det mycket gynnsamma resultat som har funnits i många rapporter från regeringen. Vi har försökt gå igenom hur ofta det har nämnts, och det har nämnts relativt ofta i olika propositioner, det resultat som vi hade. Jag tycker ändå att man måste sätta lite frågetecken för om effekterna verkligen är så gynnsamma som vi har sett redovisat. Det är alltså inte bara det femte avdraget vi analyserar, utan vi drar också ned på de fyra första. Jag kan också knyta an till den första kommentaren om varför man ska vara försiktig med resultat från sådana här modeller. Jag har inte sagt det tidigare och jag tror inte heller att vi skriver det men motsvarigheten till vad man i andra sammanhang kallar felmarginal i analyser, eller mer akademiskt modellens stokastiska egenskaper, är inte analyserat. Det finns alltså inga resultat från en sådan här modell som inkluderar felmarginaler. Därför vet man inte riktigt vad som är signifikant och inte signifikant när man gör sådana här simuleringar. Det låter som om det är något som har missats i , men det handlar om en mycket omfattande modellutveckling. Vi har lite svårt, för vi vill applådera att man jobbar med en sådan analysmodell. Men vi vill också markera att det är lite oklart vad det är som driver de mycket gynnsamma fördelningseffekter som har presenterats. Vice ordföranden: Då kanske vill svara på någon fråga eller ge någon avslutande kommentar. : Jag vill bara säga att det är mycket viktigt att finanspolitiken granskas av externa experter, såsom , och att det är bra att ni har en sådan här utfrågning. Vice ordföranden: Då går ordet till finansministern. Finansminister (M): Jag välkomnar frågorna om fördelningsanalyserna. De är mycket viktiga. Det som är lite bekymmersamt med rådets argumentation är att de tar vår analys av första till fjärde steget i jobbskatteavdraget, jämför med sin egen analys av femte jobbskatteavdraget och säger att de skiljer sig åt. Det hade rådet inte behövt göra. Vi har publicerat en utförlig analys av det femte jobbskatteavdraget i den departementspromemoria där förslaget remitterades. Jämför man de fördelningsanalyser som rådet har gjort och som har gjort är det de frapperande likheterna som framträder. Det är mycket likartade slutsatser, vilket tvärtom mot vad rådet säger talar för att våra slutsatser om steg 14 med stor sannolikhet är riktiga. Sedan är det också viktigt att notera vad vi diskuterar . Jag har haft ett otal interpellationsdebatter där jag har mötts av påståendet att jobbskatteavdraget har ökat orättvisorna i , raserat fördelningen och drivit isär landet, för att lite grann travestera ett par hundra interpellationsdebatter. diskuterar vi huruvida jobbskatteavdraget har minskat inkomstskillnaderna. Vi ska komma ihåg att detta är en strukturreform som ökar arbetsutbudet. Den normala slutsatsen med strukturreformer som ökar arbetsutbudet är att de tenderar att öka skillnaderna. Bara det faktum att rådet inte kan påvisa någon stor och dramatisk ökning av inkomstskillnaderna är i realiteten ett mycket starkt argument i den diskussion som inte minst jag kommer att ha i många interpellationsdebatter framöver. Det finns alltså inget belägg för att jobbskatteavdraget haft kraftiga effekter och har raserat många av de adjektiv som har använts har varit relativt kraftfulla. Men detta har det alltså inte funnits belägg för. Det andra som är intressant att notera är analysen på s. 151. Den rekommenderar jag, efter fråga. Där analyseras rättviseeffekter av a-kassa och sjukförsäkring. Man kan notera att till och med en kraftig ökning av a-kassan, som med stor sannolikhet höjer jämviktsarbetslösheten och sänker sysselsättningen, nästan inte har någon mätbar effekt på Ginikoefficienten, utan det har en effekt på fjärde decimalen och då en begränsad effekt. Att bygga ut sjukförsäkringen, som vi också har haft en del diskussioner kring, har alltså ingen effekt på fördelningen när det gäller Ginikoefficienten. Det är lite intressant att notera att om man bygger ut transfereringssystemen omfattande har det mycket liten effekt på inkomstfördelningen. Däremot vet vi att det har stora negativa effekter på sysselsättning och arbetslöshet. Jag tycker att det är en bra analys som rådet gör kring de frågorna. Vice ordföranden: Då ger vi det avslutande ordet till . : Jag har bara tre korta kommentarer. För det första ställdes frågan: Vad ska vi göra för att undvika en bubbla på bostadsmarknaden? Här är mitt råd tyvärr pessimistiskt: Åtgärderna skulle ha vidtagits , . Då borde man ha funderat på ett bolånetak, och man hade kunnat fundera på att ta bort möjligheten till ränteavdrag för bolån och så vidare. Det är möjligt att vi , vilket även påpekade, skulle kunna spräcka en bubbla och skapa en olycklig utveckling på bostadsmarknaden om vi vidtar för kraftiga åtgärder. Den andra frågan som jag ska ta upp gäller det som sade om att det är mycket svårt att göra bra och kortsiktiga prognoser. Jag skulle vilja tillägga att det gäller även för långsiktiga prognoser. Jag vill inte se detta påpekande som ett försvar av finansministerns prognosoptimism. Jag skulle snarare säga att om man är finansminister är det väldigt viktigt att man inte avviker för mycket från genomsnittet från jorden. Och om man avviker ska man motivera det noga. Det är det som är en poäng i rådets rapport. vill jag ta tillfället i akt att tacka för alla synpunkter och frågor från finansutskottets ledamöter. Vi tar med oss mycket av detta i bagaget . Vi hoppas kunna återkomma i vår dialog. (): Då har vi kommit till slutet av dagens program. Jag vill också passa på att tacka alla som har deltagit. Jag vill förstås tacka rådet, vår kommentator, finansministern och alla frågeställare. Den som är intresserad av hur man utformar ekonomisk politik i kan alltid följa finansutskottets arbete med den ekonomiska vårpropositionen som avslutas med en debatt om ungefär en månad. Då är dagens utfrågning avslutad. Bilder från finanspolitiska rådets utfrågning och rustar för midsommar. Många ser nog av sommar, skolavslutningar och ledighet som den bästa . Förhoppningsvis har vi alla underbara dagar framför oss.I världsekonomin är det om inte sommar så väl islossning och en något mer vårlik stämning. Trots att det som vanligt finns risker för bakslag förefaller världskonjunkturen dra upp den svenska tillväxten framöver. För delar av vår kontinent, framför allt södra , är läget fortfarande dystert. Men det går bättre i , och prognoser över våra viktigaste exportmarknader visar på stark tillväxt framöver. Om stod redo i startgroparna, om våra ungdomar och arbetslösa vore väl rustade, om vi hade en infrastruktur som fungerade väl, ja då fanns det inget som sade att inte skulle dra nytta av och få god draghjälp av omvärlden de kommande åren.Att dra nytta av en förbättrad världskonjunktur är förstås oerhört viktigt eftersom det råder massarbetslöshet på den svenska arbetsmarknaden. Här ser vi fortfarande ingen islossning. Den politik som regeringen genomfört har inte gett de resultat man hoppats på. Arbetslösheten är högre än när regeringen tillträdde. Drygt 400 000 är arbetslösa. Ungdomsarbetslösheten är högre än när regeringen tillträdde och biter sig fast på mycket höga nivåer. Över 40 000 unga har varit utan arbete . Antalet långtidsarbetslösa växer även generellt. 70 000 har varit arbetslösa . Det är nära nog en tredubbling . Regeringen låser in drygt 30 000 människor i fas 3, som få lämnar för jobb eller utbildning. Det nya är att allt fler unga placeras i fas 3.Inte heller när vi jämför oss med andra europeiska länder lyckas vi särskilt väl med jobben. Den svenska arbetslösheten är högst i och högre än i snart sagt varje jämförbart nordeuropeiskt land. Vi har längre fram till landet med lägst arbetslöshet i EU än vi hade när klev in på . Vi har längre fram till täten i EU nu.Det skapas alltså för få jobb i den svenska ekonomin, men den svenska ekonomin lider också av att de jobb som skapas alltför ofta förblir obesatta. Företagen misslyckas alltför ofta med sina rekryteringsförsök. De hittar helt enkelt inte den personal de behöver - trots den höga arbetslösheten. Bland annat har pekat på att matchningen på svensk arbetsmarknad har försämrats. Vi bad att titta närmare på det, och de konstaterar att upp till 80 000 personer skulle kunna ha jobb om matchningen hade fungerat bättre. Men då krävs annat än sänkta skatter.Då behövs investeringar i gymnasieskolan, i högskolan och i bristyrkesutbildningar. Regeringen gör tvärtom. har antalet platser i högskolan minskat med nästan 20 000 trots ett ökande söktryck. har antalet högskoleplatser minskat rejält i förhållande till hur stor gruppen unga är. planerar regeringen en miljardbesparing på landets gymnasieskolor, trots att undervisningen knappast håller tillräcklig kvalitet i dag.Med regeringens politik kommer matchningsproblemen och rekryteringsgapet att kvarstå. Arbetslösheten kommer att fortsätta att vara onödigt hög. Vi kommer att se fler missade rekryteringsförsök, fler försuttna chanser och missade möjligheter för såväl människor som företag.Herr talman! De borgerliga ledamöterna i kammaren har gång på gång röstat ned våra förslag om att på olika sätt bygga ut utbildningssystemet. Hade regeringen gått oss till mötes skulle ha varit starkare rustat än nu och snabbare kunnat hänga på när exportmarknaderna växer. Vi ser hur land efter land ger en större andel av sin befolkning högre utbildning än vad vi gör i , och det riskerar vi förstås att få betala ett högt pris för i framtiden.Det är inte . Det saknas inte förslag som skulle kunna förbättra situationen på både kort och lång sikt. Med mindre klasser bygger man en bättre skola redan från grunden. Obligatorisk sommarskola som stöd för de barn och ungdomar som inte klarar målen och fler högskoleplatser för att möta såväl ökat söktryck som arbetsmarknadens mer direkta arbetskraftsbehov är viktiga byggstenar för ett som utvecklas med kunskap och kompetens och inte med lägre löner och sämre arbetsvillkor.Temagruppen Unga i arbetslivet presenterar sin rapport , men rapporterade de att fler än 100 000 ungdomar i varken jobbat eller studerat . Arbetsförmedlingen har tidigare visat att bland personer under 30 har 77 000 varit utan arbete eller studier i hela . Det kan vara mycket svårt att få in dessa i jobb eller utbildning, det är ingen tvekan om det, men min enkla inställning är att man inte ger upp om människor på det sättet.Därför har vi socialdemokrater föreslagit ett utbildningskontrakt där alla unga som saknar gymnasiekompetens kan få det. De ska ges en utbildningsplan, återkommande kontakt och andra studieinsatser så att de kan få sin gymnasieexamen. Vi ställer krav på alla arbetslösa ungdomar att skaffa sig en gymnasieexamen om de inte har det. Vi ställer krav på att de ska följa planen för att kunna få ersättning, men vi ställer också krav på oss själva, på samhället, att inte lämna dem vind för våg, att ge dem chansen och inte lämna dem i sticket.Vi föreslår också en 90-dagarsgaranti, som innebär att varje ung arbetslös ska få studier, praktik eller arbete . Det är ett tydligt besked. Unga ska inte gå arbetslösa och framför allt inte bli långtidsarbetslösa. De ska arbeta eller studera, och de ska kunna få hjälp med det från första dagen.Vi har dessutom föreslagit att ska fatta beslut om stöd till yrkesintroduktionsjobb . Vi föreslog det , och visar vi hur man skulle kunna genomföra det . Men regeringen fortsätter att låta unga människor vänta. Behandlingen av dessa förslag hör till det absolut märkligaste som regeringen ägnat sig åt.Alla förutsättningar finns egentligen på plats. Vi har resurserna om vi väljer att prioritera rätt. Efter initiativ i har allt fler fackförbund och arbetsgivare slutit den typen av avtal och är beredda att samarbeta för att få fler i jobb och erbjuda utbildning i jobbet. Vi kan förvänta oss en stor efterfrågan från ungdomar som är beredda att ta dessa jobb för att lära sig och utvecklas i arbetet. Ändå fortsätter regeringen att låta ungdomar vänta. Vecka läggs till vecka och månad till månad, när allt egentligen redan finns på plats. Det är provocerande.Herr talman! Den höga arbetslösheten kostar även på statsfinanserna. Visserligen har det finanspolitiska ramverket tjänat väl sedan det inrättades . Vi har kunnat ha ordning och reda i de offentliga finanserna, vilket också har varit en viktig konkurrensfördel för . Men regelverket i sig är förstås inte tillräckligt. Man måste också kunna leva upp till det.Nu konstaterar att regeringen inte når överskottsmålet. Rådet pekar på att det kommer att ställas stora krav för att man ska kunna återgå till målet och korrigera målavvikelsen. I förrgår meddelade även att målet inte nås. Verket pekade bland annat på effekterna av den vidlyftiga bolagsskattesänkningen, som gröper ur skatteintäkterna den kommande tiden. För att återupprätta trovärdigheten i det finanspolitiska ramverket anser att regeringen bör presentera en plan för hur man ska återgå till överskottsmålet och kunna nå det. Mer sannolikt är väl att rådet och alla vi andra får en plan för hur regeringen ska göra av med så mycket pengar man bara vågar för att kunna vinna valet. Det är knappast en ansvarsfull inriktning.Vi socialdemokrater har högre ambitioner för . Därför vill vi förstås bryta utvecklingen vi sett med växande arbetslöshet och sjunkande skolresultat. krävs en framtidsinriktad politik som gör till ett bättre land att leva i.Vi har presenterat en lång rad förslag för att kunna nå de målen. Bland mycket annat handlar det om förbättrat exportstöd, effektivare statligt riskkapital, klimatinvesteringar, klimatinnovationer och reducerat sjuklöneansvar för företag. Det handlar om investeringar i infrastruktur, en byggbonus för fler lägenheter och fler utbildningsplatser. Det handlar om mindre klasser i skolan, utbildningskontrakt och extratjänster i välfärden.I höst kommer vi att lägga fram ännu fler förslag med inriktning på fler jobb och bättre utbildning. Om fler ska få chansen på arbetsmarknaden krävs en annan politik än den som fört oss längre från Europatoppen i låg arbetslöshet, som ökar klyftorna och som år levererar en skola med sjunkande resultat och ökade skillnader. Jag yrkar bifall till vår reservation. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation, nr 2.Sverige är verkligen ett fantastiskt land. Inte minst så här i midsommartid framstår i all sin prakt. Vi är ett land där vi har mycket att vara stolta över. Vi har en tradition av att värna en god välfärd, hög sysselsättning och trygghet för alla. Vi är vana vid att vara ett land med små ekonomiska klyftor mellan medborgarna. Men dessa värden får inte tas för självklara. Det är värden som vi måste kämpa för , i varje beslut som fattas.Herr talman! Just när det gäller att värna allt det som gör så fantastiskt finns det en viss anledning att se med oro på utvecklingen. Alliansen gick till val på att skapa fler jobb och minska utanförskapet. med alliansregeringen vid makten är det att börja summera resultaten. Det är dags att konstatera att den har misslyckats.I Alliansens är arbetslösheten bland ungdomar högre än i de flesta jämförbara länder i . Arbetslösheten är generellt högre än den var när regeringen kom till makten. Vi ser hur allt fler unga fastnar i arbetslöshet och riskerar att förlora tron på både sig själva och samhället. Långtidsarbetslösheten stiger snabbare i än i de flesta andra industrialiserade länder. växer klyftorna mellan rika och fattiga snabbare i än i något annat land, enligt en jämförelse från . Lösningen kan inte vara att fortsätta med samma recept och göra mer av det man redan gör. Det är dags att pröva nya vägar framåt.För att råda bot på problemen behövs det en ny arbetslinje. Regeringens arbetslinje har ensidigt pekat ut arbetslösheten som ett privat problem. I Alliansens värld är det individen som är skyldig till sin egen arbetslöshet. Lösningen blir då ur regeringens synpunkt att pressa ut människor på arbetsmarknaden genom att försämra villkoren för arbetslösa och att locka människor att jobba genom sänkta skatter för dem som redan har arbete. När regeringen säger att det ska löna sig att arbeta menar man egentligen att det ska vara dyrt att vara sjuk eller arbetslös.Miljöpartiet ställer sig inte bakom den politiken. Vi har ett annat synsätt. Vi ser arbetslösheten som ett samhällsproblem som vi behöver ta itu med gemensamt, med gemensamma insatser och satsningar. Vi ser människor som villiga att arbeta om man bara ger dem verktygen att komma in på arbetsmarknaden. En ny arbetslinje måste bygga på en politik som gör att det växer fram nya jobb och fler företag, en politik där man vågar göra offensiva satsningar på välfärd och infrastruktur. I vår budgetmotion lägger vi grunden för en sådan ny arbetslinje.När vi ska forma vår gemensamma framtid råder det inte brist på viktiga och nödvändiga arbetsuppgifter som behöver utföras. Vad som saknas är en politik som parar nödvändiga investeringar och viktiga satsningar med det stora behov som finns av nya jobb. Vi behöver en ny arbetslinje, en politik som ger lösningar på de stora och viktiga framtidsutmaningar vi har framför oss och ger många nya jobb.Vi har satt upp ett antal huvudpunkter som vi ser som viktiga för att kunna komma åt arbetslösheten och få fram nya jobb i . En av de viktigaste är att våga göra de stora och viktiga framtidsinvesteringar som behöver göras. Genom att öka investeringarnas andel i svensk ekonomi vet vi att vi kan stärka den svenska konkurrenskraften på och också lösa viktiga klimat- och miljöproblem. Det behövs investeringar för att klimatanpassa och rusta för ett förändrat framtida klimat. Det behövs stora investeringar för att rusta upp och sköta en åldrande infrastruktur. Det behövs stora satsningar på att renovera och rusta upp bostäder, inte minst i miljonprogramsområdena runt om våra storstäder. skulle den här typen av investeringar kunna ge tiotusentals nya jobb inom industrin, anläggningssektorn och tjänstesektorn. Vi frågar oss varför regeringen inte är beredd att svara upp mot de stora behoven, varför regeringen inte ser att man kan lösa arbetslöshetsproblematiken genom att göra viktiga framtidsinvesteringar.Ta till exempel miljonprogramsområdena! Där ser vi hur bostäder har en undermålig boendestandard och hur man slösar med energi på ett helt oacceptabelt sätt. Vi har föreslagit att ROT-avdraget ska utvidgas och energianpassas, så att avdraget kan göras även för flerfamiljshus och hyresbostäder, inte bara för villor och bostadsrätter, som . Tyvärr säger regeringen nej till alla sådana initiativ. Man väljer att stå kvar i passivitet och se till att ingenting händer i våra miljonprogramsområden. Det är oacceptabelt. Det slösar bort en chans att skapa nya arbetstillfällen i , jobb som så väl behöver.Vi ser ett behov av nya jobb inom industrin. Där oroas vi över att satsningar på forskning och utveckling som andel av bnp sjunker i . I med alltmer global konkurrens borde recept vara att ligga i framkant och utveckla nya produkter och tjänster med rimlig energieffektivitet och med en miljöprestanda som hela världen efterfrågar. Men genom att man investerar mindre och mindre i forskning och utveckling är det knappast det som kommer att ske i framtiden.Miljöpartiet föreslår att vi tillsammans med industri ska samfinansiera satsningar på forskning och utveckling för att kunna ligga i framkant. Vi föreslår att vi ska avsätta riskkapital som behövs för viktiga investeringar. Vi ska ta fram medel för demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Detta skulle kunna ge många nya jobb och bidra till en hållbar utveckling i och globalt.Herr talman! Vi behöver också en företagarvänlig politik. I rankning av olika länders företagsklimat har fallit och är nu sämst i . Det är kanske inte så konstigt när regeringen mest ägnar sig åt att ta fram nya krångliga regelverk såsom att göra 3:12-regler som missgynnar samägande i företag och att ta fram nya satsningar på månadsrapportering som ökar administrationen och regelbördan för företagen.Vi föreslår i stället en satsning på att sänka kostnaden för små och medelstora företag att anställa. Vi har föreslagit att sjuklöneansvaret för de små företagen i ska avskaffas. Det minskar riskerna och gör att man vågar anställa en person till.För att öka överlevnadschanserna för små innovationsföretag, som vi är övertygade kommer att stå för mycket av kompetensutvecklingen och innovationskraften i , har vi föreslagit en kraftigt sänkt skatt på personaloptioner. En sådan skattesänkning skulle göra att man lättare kan rekrytera nyckelpersoner som har den kompetens som behövs för att utveckla företaget och få dem att stanna kvar i företaget i stället för att flytta vidare.Vi ser att det behövs nya satsningar som gör det lättare att vara företagare och driva företag i .