bet · H001UbU8 · 2013-03-11 00:00:00 — 2012/13:UbU8 Högskolan I betänkandet behandlar utskottet 82 motionsyrkanden som rör högskolan från den allmänna motionstiden . I motionerna tas upp frågor om bl.a. högskoleutbildningarnas arbetsmarknadsanknytning, pedagogisk utveckling, andrahandsuthyrning av bostäder till studenter och inrättande av nya utbildningar. Vidare behandlas frågor om lärarutbildningens innehåll, regler om tillträde till högre utbildning, breddad rekrytering och studentinflytande. 29 av motionsyrkandena rör samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns 13 reservationer från Socialdemokraterna, och ett särskilt yttrande från Socialdemokraterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Ub213 av och (båda SD) yrkandena 13, 2012/13:Ub233 av (S) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Ub280 av (KD), 2012/13:Ub379 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub459 av (MP) yrkandena 13 och 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkandena 1, 6, 7, 11 och 12. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Inrättande av nya utbildningar m.m. 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 7, 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkandena 33 och 34, 2012/13:Ub221 av (KD) och 2012/13:Ub269 av (KD) yrkande 2. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP) Framtida förstärkningar av vissa utbildningar och lärosäten 2012/13:Ub267 av (M), 2012/13:Ub290 av (S), 2012/13:Ub344 av (M), 2012/13:Ub360 av m.fl. (S), 2012/13:Ub451 av (S), 2012/13:Ub506 av och (båda SD) och 2012/13:N371 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 6. Reservation 6 (SD) 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 6, 2012/13:Ub204 av och (båda KD), 2012/13:Ub262 av (S), 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 4, 2012/13:Ub338 av (M), 2012/13:Ub408 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:Ub411 av (S), 2012/13:Ub416 av (S), 2012/13:Ub461 av och (båda SD), 2012/13:Ub462 av m.fl. (MP) och 2012/13:Ub516 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (SD) 2012/13:Ub212 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 9 (MP, V) 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 10 (S, MP, V) Breddad rekrytering, tillträde och studentfrågor 2012/13:Ub276 av och (båda S), 2012/13:Ub294 av och (båda C), 2012/13:Ub374 av (S), 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkandena 810 och 13, 2012/13:Ub503 av och (båda S) yrkandena 1 och 4 samt 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 11 (S) Reservation 12 (MP) Reservation 13 (SD) Motioner som bereds förenklat 2012/13:Ju375 av och (båda S) yrkande 3, 2012/13:So583 av (M) yrkande 1, 2012/13:Ub224 av (KD), 2012/13:Ub245 av m.fl. (S), 2012/13:Ub251 av (S), 2012/13:Ub272 av (KD), 2012/13:Ub274 av och (båda S), 2012/13:Ub275 av och (båda S), 2012/13:Ub282 av (S), 2012/13:Ub285 av och (båda S), 2012/13:Ub305 av m.fl. (S), 2012/13:Ub309 av (M), 2012/13:Ub315 av och (båda S), 2012/13:Ub333 av (M), 2012/13:Ub343 av (M), 2012/13:Ub348 av m.fl. (S), 2012/13:Ub378 av m.fl. (S), 2012/13:Ub388 av m.fl. (MP), 2012/13:Ub402 av m.fl. (S), 2012/13:Ub410 av m.fl. (S), 2012/13:Ub425 av och (båda M), 2012/13:Ub430 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2012/13:Ub437 av m.fl. (S), 2012/13:Ub484 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:Ub487 av m.fl. (S), 2012/13:Ub499 av (M), 2012/13:Ub505 av och (båda S), 2012/13:Ub512 av i m.fl. (M) och 2012/13:Ub513 av i (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). I detta ärende behandlar utskottet 82 motionsyrkanden om högskolan från den allmänna motionstiden , varav 29 behandlas förenklat. Motionerna tar upp frågor om bl.a. högskoleutbildningarnas arbetsmarknadsanknytning, pedagogisk utveckling, andrahandsuthyrning av bostäder till studenter och inrättande av nya utbildningar. Vidare tas frågor om lärarutbildningens innehåll, regler om tillträde till högre utbildning, breddad rekrytering och studentinflytande upp. 29 motionsyrkanden tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. övergripande högskolefrågor, bättre arbetslivskoppling, broar mellan yrkeshögskola och högskola, jämställdhet och kunskap om genus, pedagogisk utveckling, principer för fördelning av resurser, distribution och digitalisering av högre utbildning samt andrahandsuthyrning av bostäder till studenter. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (SD) samt särskilt yttrande (S). som ledande kunskapsnation m.m. I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ska vara en ledande kunskapsnation. Utbildning och forskning har, enligt motionärerna, central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. I motionen framhålls vidare att satsningar på utbildning på alla nivåer bryter väg för en kunskapsbaserad ekonomi. För att nå dit krävs enligt motionärerna ökade investeringar i högre utbildning och ökad samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer samt universitet och högskolor. Även i motion 2012/13:Ub233 av (S) yrkande 2 betonas att investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer samt universitet och högskolor förbättras. I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 6 framhålls att universitet och högskolor bör få ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna inför arbetslivet. Särskilt viktigt är detta för studenter som saknar kontakter och nätverk. Högskolor och universitet bör även få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i utbildningen. Motionärerna framhåller också att studie- och karriärvägledningen på landets universitet och högskolor bör förbättras och att samtliga universitet och högskolor bör ges i uppdrag att systematiskt följa upp tidigare studenter. Vidare framhålls att treterminssystem inom högskolan bör övervägas. I motion 2012/13:Ub213 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att sända tydliga direktiv till om att följa upp hur lärosätena klarar av att utforma utbildningarna så att högskolestudenternas anställningsbarhet efter avslutad utbildning säkerställs. Enligt motionärerna krävs en ordentlig uppföljning av lärosätena och deras studenter för att kunna bedöma de examinerade studenternas framgång på arbetsmarknaden. I samma motion yrkande 2 framhålls att bör följa upp hur lärosätena klarar av att samarbeta och föra dialog med det omgivande samhället och presumtiva arbetsgivare för att öka anställningsbarheten hos studenterna efter avslutad utbildning. Vidare bör det, enligt motionens yrkande 3, förtydligas i högskolelagen (1 kap. 2 §) att lärosätena har skyldighet att fortlöpande följa upp hur examinerade studenter har upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden samt vilken framgång de har rönt på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Broar mellan yrkeshögskola och högskola I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 7 framhålls att det är mycket viktigt att undvika vattentäta skott mellan akademisk utbildning och yrkeshögskoleutbildning även om utbildningarna har olika struktur och innehåll. Studenterna och deras fortsatta utvecklingsmöjligheter måste stå i fokus. Det framhålls vidare att studenter inom måste kunna gå vidare till högskola, och högskolestudenter kan ha god nytta av att komplettera sin akademiska utbildning med kurser inom . Därför bör, enligt motionärerna, allt från poängsystem till utbildningarnas struktur ta hänsyn till detta. Jämställdhet och kunskap om genus I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 11 betonas att det finns brister i arbetet för jämställdhet inom den svenska högskolan när det gäller bl.a. långsiktighet, planmässighet, samverkan samt teoretisk och praktisk kunskapsöverföring. Det behövs enligt motionärerna en statlig aktör som på systemnivå och med kraft kan driva på arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan. Universitets- och högskolerådets uppdrag på jämställdhetsområdet bör därför konkretiseras och utvecklas. Rådet bör, enligt motionärerna, följa upp, utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i akademin. Mera specifika uppgifter bör bl.a. vara att systematiskt utvärdera jämställdheten på de enskilda lärosätena samt lämna förslag till regeringen om utbetalning av jämställdhetsbonus, ge information, råd och stöd till lärosäten samt rapportera till regeringen om utvecklingen vad avser jämställdhet i högskolan m.m. Motionärerna framhåller även att en jämställdhetsbonus bör införas inom ramen för resurstilldelningssystemet, att jämställdhetsaspekter i större utsträckning bör beaktas inom ramen för det nya kvalitetsutvärderingssystemet och att examensbeskrivningarna i högskoleförordningen bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 12 framhålls att det samordnande arbetet med pedagogiskt utvecklingsarbete i stor utsträckning har lagts ned. Pedagogiskt utvecklingsarbete är enligt motionen av allra största vikt för att höja kvaliteten på den högre utbildningen och för att öka genomströmningen. Lärosätenas arbete med dessa frågor har stor utvecklingspotential. Därför föreslås i motionen att Universitets- och högskolerådet bör ges i uppdrag att bidra med inspiration och stöd. Principer för fördelning av resurser m.m. I motion 2012/13:Ub233 av (S) yrkande 3 framhålls att det finns behov av att se över likvärdigheten mellan olika utbildningar för att förbättra kvaliteten. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier än . Motionären framhåller vidare att arbetssättet inom olika ämnen i hög grad har förändrats i och med den snabba teknikutvecklingen. Därför bör en översyn göras av behovet av lärarledd undervisning. Motionärerna begär i motion 2012/13:Ub379 av m.fl. (S) yrkande 1 ett tillkännagivande om en översyn av hur de statliga medlen till de medicinska fakulteterna fördelas. Enligt motionen är det angeläget med en basfinansiering som säkrar en tillräcklig forskningsöverbyggnad för avancerade utbildningsprogram. Vård- och läkarutbildning är tydliga exempel där det är nödvändigt att ta till sig de nya forskningsresultaten inom både det prekliniska och det kliniska området för att tillförsäkra uppdaterade kunskaper i undervisningen och dessutom utveckla nya utbildningsmoment. Därför är anslaget till klinisk utbildning och forskning, liksom de medel som landstingen avsätter för motsvarande ändamål, av stor betydelse. I samma motion yrkande 2 understryks att staten har ett ansvar för att skapa bra förutsättningar för universitetssjukhusen att bedriva bra forskning och utbildning som också leder till bra vård. Rimliga och likvärdiga förutsättningar måste enligt motionärerna gälla för universitetssjukhusen. Regeringen bör se över hur de statliga medlen fördelas till de medicinska fakulteterna och se till att det utarbetas en modell som ger ett rättvisare utfall. Distribution och digitalisering av högre utbildning I motion 2012/13:Ub459 av (MP) betonas att en växande andel studenter väljer att studera genom nät- och distansutbildningar. läser av helårsstudenterna hela eller delar av sin högskoleutbildning på nätet. I motionens yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över hur möjligheten till högre distansutbildning kan förbättras. I motionens yrkande 2 framhålls att den moderna teknikens möjligheter bättre bör tas till vara i högre utbildning. I yrkande 3 föreslår motionären att högre utbildning lyfts in i den digitala agendan. Andrahandsuthyrning av bostäder till studenter I motion 2012/13:Ub280 av (KD) anförs att bostadsbrist alltid är ett problem, möjligtvis ett något mer komplicerat sådant när det gäller boende för studenter som ofta har sämre ekonomiska förutsättningar än många andra. Motionären framhåller vidare att det finns en önskan från många håll att permanenta den möjlighet som vissa lärosäten har att teckna hyresavtal med fastighetsägare för att sedan hyra ut lägenheter till studenter i andra hand. som ledande kunskapsnation m.m. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att utbildning och forskning har central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Utskottets uppfattning är att det krävs utbildning och forskning i världsklass för att ska kunna klara den internationella konkurrensen, vilket utskottet också har anfört vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden (bet. 2011/12:UbU17 s. 9). Utskottet har dessutom framhållit (senast i bet. 2012/13:UbU1 s. 19) vikten av att koncentrerar sina utbildnings- och forskningsresurser, t.ex. genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra, för att stärka sin internationella konkurrenskraft och fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. Vid tidigare behandling har utskottet bedömt att har goda möjligheter att uppnå en hög utbildningsnivå inom den beslutade politiken. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionerna 2012/13:Ub233 (S) yrkande 2 och 2012/13:Ub496 (S) yrkande 1. Vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden har utskottet bl.a. anfört att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att ytterligare stärka högskoleutbildningarnas arbetslivskoppling. har t.ex. haft uppdrag som rör studenter och arbetsmarknad. Utskottet har också framhållit att studenternas uppsatsarbeten och examensjobb kan fungera som kontaktytor mot arbetsmarknaden. Utskottet har vidare välkomnat att flera lärosäten satsar på att öka de praktiska inslagen i utbildningarna (bet. 2012/13:UbU1 s. 106107). har också haft i uppdrag att informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. I detta uppdrag har ingått att redovisa eventuella regionala skillnader i balansen mellan utbud och efterfrågan. gavs i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor arbetar med att anknyta utbildningar på grundnivå och avancerad nivå till arbetsmarknaden. Av regleringsbrevet framgick att universitet och högskolor på ett systematiskt sätt bör arbeta med utbildningars anknytning till arbetsmarknaden för att förbereda de studerande för det framtida arbetslivet. har återrapporterat uppdraget i rapporten högskolornas verksamheter för utbildningars arbetslivsanknytning (2012:23 R). Verket konstaterar i rapporten att arbetet för att säkerställa arbetslivsanknytningen har byggts ut och utvecklats . Vidare har det vuxit fram en ökad bredd och helhetssyn på arbetsmarknadsanknytning. konstaterar att det finns flera områden som kan utvecklas, bl.a. vad gäller tydliga målsättningar, ansvarsfördelning och uppföljning av tidigare studenters erfarenheter och resultat. konstaterar dessutom att det saknas mätbara indikatorer och mål för samverkan med arbetslivet. avvecklades och vissa av verkets tidigare uppgifter har getts till den nya myndigheten och högskolerådet (UHR). Av myndighetens instruktion (SFS 2012:811) framgår att UHR bl.a. ska informera om högskoleutbildning i syfte att enskilda individer ska kunna göra välavvägda val i fråga om sådan utbildning. När det gäller stöd till studenter i övergången mellan studier och arbete har utskottet vid tidigare behandling av liknande yrkanden sett positivt på den verksamhet som bedrivs vid många lärosäten men ansett att sådana insatser bör beslutas av lärosätena själva (bet. 2011/12:UbU17 s. 15). Utskottet har också tidigare behandlat och avstyrkt yrkanden om treterminssystem (senast i bet. 2011/12:UbU17 s. 15). Utskottet har konstaterat att varje lärosäte självständigt kan besluta om läsårets indelning i terminer. I 6 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100) anges endast att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att dessa får sammanföras till utbildningsprogram. Utskottet anser att högskoleutbildningars arbetslivsanknytning är en mycket viktig fråga och finner att befintliga uppdrag och insatser skapar goda förutsättningar för att förbättra arbetslivsanknytningen. Utskottet står således fast vid tidigare gjorda bedömningar och avstyrker motionerna 2012/13:Ub213 (SD) yrkandena 13 och 2012/13:Ub496 (S) yrkande 6. Broar mellan yrkeshögskola och högskola När det gäller frågan om broar mellan yrkeshögskola och högskola anser utskottet att avgränsningen ska vara tydlig. Utskottet har också framhållit detta vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, bl.a. inför beslut om inrättande (prop. 2008/09:68, bet. 2008/09:UbU6, rskr. 2008/09:178). Att en yrkeshögskoleutbildning inte får vara en högskoleutbildning tydliggörs i lagen (2009:128) om genom att begreppet definieras som samtliga utbildningar som ingår i och som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) eller kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I gränsdragningen mellan högskoleutbildning enligt högskolelagen (eller en sådan utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina) och yrkeshögskoleutbildning ligger att högskoleutbildningen i sig ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt beprövad erfarenhet som den ska vara forskningsanknuten. En yrkeshögskoleutbildning bör ha sin grund i kunskap som genererats dels i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap med förankring i relevanta forskningsresultat. Dessa skillnader mellan utbildningsformerna utesluter inte, enligt utskottets dåvarande bedömning, broar mellan systemen eller att de kunskaper och färdigheter som en studerande förvärvat inom ett system kan bedömas, värderas och om de är relevanta tillgodoräknas inom det andra systemet. Vid senare behandling av liknande motionsyrkanden har utskottet stått fast vid denna bedömning (bl.a. i bet. 2011/12:UbU17 s. 12). Utskottet har ingen anledning att nu ändra sitt tidigare ställningstagande. Utskottet vill dock betona att det är respektive utbildningsanordnare som måste avgöra om innehållet i en utbildning eller andra kunskaper som en person har, den s.k. reella kompetensen kan tillgodoräknas. Detta förutsätter enligt utskottets mening att utbildningsanordnare har kunskap om och metoder för validering. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub496 (S) yrkande 7. Jämställdhet och kunskap om genus Utskottet anser att frågan om jämställdhet i högskolan är av mycket stor betydelse. Av 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Uppdraget för delegationen var att främja jämställdhet i högskolan genom att föreslå åtgärder och stödja insatser, bl.a. genom att fördela medel . Delegationen för jämställdhet i högskolan har avlämnat sitt betänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1). Förslagen i betänkandet är under beredning. Det finns en rad pågående uppdrag på området. Regeringen har uppdragit åt (fr.o.m. har Universitets- och högskolerådet detta uppdrag) att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. . Uppdraget ska redovisas (dnr U2010/5703/UH). Regeringen har vidare uppdragit åt (fr.o.m. har Universitets- och högskolerådet detta uppdrag) att ta emot slutredovisningar av projekt som har bedrivits med stöd från Delegationen för jämställdhet i högskolan. Vidare ska myndigheten med utgångspunkt i delegationens betänkande samt projektens slutredovisningar sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projektverksamhet. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter till () . Regeringen anförde vidare i budgetpropositionen att den avser att noggrant följa utvärdering av de projekt som delegationen har initierat och att det är angeläget att lärosätena fortsätter att arbeta med frågan (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 134). Utskottet vill också framhålla att nya rekryteringsmål för professorer har beslutats av regeringen, och förslag på hur målen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga bereds i . Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det görs mycket för att förbättra jämställdheten i högskolan. Utskottet anser inte att de pågående insatserna och uppdragen bör föregripas och avstyrker därför motion 2012/13:Ub496 (S) yrkande 11. Den nu avvecklade Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning hade enligt sin instruktion i uppdrag att bl.a. stödja och främja arbetet med pedagogisk utveckling. Myndigheten avvecklades fr.o.m. (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). Regeringens uppfattning var att det är naturligt att universitet och högskolor själva tar ett ökat ansvar för bl.a. pedagogisk utveckling (prop. 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 194). Utskottet delar denna uppfattning och har , senast vid föregående , uttryckt detta (bet. 2011/12:UbU17 s. 11). Utskottet har vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden anfört att det pedagogiska utvecklingsarbetet bör vara en integrerad del i lärosätenas självständiga arbete med att säkra och stärka kvalitet. Lärosätena själva är därför bäst ägnade att ansvara för en pedagogisk utveckling som är anpassad till deras eget utbildningsutbud samt övriga särskilda förutsättningar och förhållanden. Utskottet står fast vid detta ställningstagande och anser inte att Universitets- och högskolerådet bör ges i uppdrag att stödja universitet och högskolor i fråga om pedagogisk utveckling. Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub496 (S) yrkande 12. Principer för fördelning av resurser m.m. Utskottet vill erinra om att det nuvarande resursfördelningssystemet för utbildning som har beslutat om (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103) innebär att universitet och högskolor tilldelas ett anslag för grundläggande högskoleutbildning som beräknas enligt vissa kända principer. Utifrån dessa givna ramar har universitet och högskolor ansvar för att utforma och genomföra utbildningen så att studenterna når examensmålen. Detta gäller såväl utbildningens innehåll som undervisnings- och examinationsformer. och högskola ska få resurser för den grundläggande utbildningen inom ramen för ett samlat anslag. Anslaget baseras i sin tur på en ersättning för helårsstudenter respektive helårsprestationer som fastslås inför varje budgetår. Utskottet anser att denna ordning bör bestå. När det gäller utbildning av läkare och medicinsk forskning vill utskottet påminna om att avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för den kliniska forskningen. Avtalet reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det nuvarande avtalet, som har en femårig uppsägningstid, sades upp av staten i avsikt att förhandla fram ett nytt avtal. Regeringen utsåg en förhandlare för statens räkning, och förhandlingar med berörda sjukvårdshuvudmän om ett nytt avtal har inletts . Regeringens inriktning är att ett nytt ska bidra till att långsiktigt säkra att klinisk utbildning av blivande läkare håller hög kvalitet, att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas och att universitetssjukvården stärks som kvalitetsdrivande och innovativ i utvecklingen av svensk sjukvård. Det bör enligt regeringens mening genomföras regelbundna utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet och av omsättningen av kunskap till praktik och kvalitetsmässig utveckling av hälso- och sjukvården.