bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Intäkterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är i Miljöpar- tiets förslag högre 2014 främst på grund av att man avvisar förslagen om ett femte jobbskatteavdraget och höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Därutöver ska jobbskatteavdraget trappas av från månadsinkomster och vara helt avskaffat vid månads- inkomster . Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsttyp 1200) är ca högre i förslag 2014. Bakom denna nettosiffra ligger huvudsakligen dels ökade intäkter genom att motionärerna vill slopa nedsättningen i arbetsgivaravgif- ter för unga, dels minskade intäkter till följd av sänkta arbetsgivaravgifter för små företag. Skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är sammantaget margi- nellt högre jämfört med regeringens förslag. Bakom denna nettosiffra ligger emellertid lägre skatter på företagsvinster med och högre fastighetsskatt med . De ökade intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsttyp 1400) på ca 19 mil- jarder kronor 2014 förklaras främst av höjd koldioxidskatt samt höjda övriga skatter på energi- och miljöområdet. Statsbudgetens övriga inkoms- ter (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av att partiets förslag om höjd effektskatt på kärnkraft respektive höjd fastighetsskatt på vatten- kraft får indirekta effekter i form av minskad vinstutdelning från statliga bolag till följd av skattehöjningarna. Intäkterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är lägre i budgetalternativ jämfört med regering- ens alternativ, vilket främst förklaras av den sänkta skatten för pensionärer med ca . De direkta skatterna på arbete ökar med ca 2014 till följd av att avvi- sar regeringens förslag om höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Intäk- terna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsttyp 1200) är ca högre i förslag 2014. Bakom denna nettosiffra ligger en reformering av arbetsgivaravgifterna genom att den generella sänkningen återställs och den nedsatta arbetsgivaravgiften för unga slopas. I stället vill motionärerna införa ett arbetsgivaravdrag som är konstruerat så att det gynnar de mindre företagen. Intäkterna från skatt på kapital är marginellt högre jämfört med regeringens förslag samtliga år i prognosperioden. De ökade intäkterna från skatt på konsumtion och insats- varor (inkomsttyp 1400) på sammantaget ca 2014 utgörs av dels höjd moms på restaurang- och cateringtjänster (+5,4 miljar- der kronor), dels sänkt energiskatt (–4,). Inkomsterna av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) är högre än i regeringens förslag samtliga år, vilket förklaras av inkomster från avgifter vid bergsstaten. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING förslag till inkomstberäkning 2014 jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. Intäkterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca högre än i regeringens alterna- tiv , vilket främst förklaras av att motionärerna säger nej till det femte jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomst- skatt samt föreslår en avtrappning av befintligt jobbskatteavdrag. De indi- rekta skatterna på arbete (inkomsttyp 1200) är högre, vilket i huvudsak förklaras av att man vill slopa nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga. De högre intäkterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) förklaras främst av höjningen av bolagsskatten till . Bakom högre skatteintäkter på skatt på konsum- tion och insatsvaror (inkomsttyp 1400) ligger bl.a. förslag om höjd moms på restaurang- och cateringtjänster samt höjd koldioxidskatt. Utgifterna som redovisas som krediteringar på skattekonto (inkomsttyp 8000) är lägre än i regeringens förslag bl.a. som en följd av Väns- terpartiets förslag om upprustningsstöd för välfärdslokaler och ombyggnads- stöd för ökad tillgänglighet samt övergångsjobb. Tabell 3.3 Regeringens och oppositionspartiernas beräkning av inkomsterna på statens budget 2014 Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra- Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skatte- Utgifter som redovisas som krediteringar Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2013/14:Fi308(S), 2013/14:Fi319(MP), 2013/14: Fi282(SD) och 2013/14:Fi254(V). 3.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler I detta avsnitt redovisas propositionens och motionernas förslag om änd- ringar i skatte- och avgiftsregler. Förslagen som behandlas framgår inled- ningsvis i betänkandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 e Ändringar i skatte- och avgiftsregler. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Regeringen redovisar ett antal förändringar på skatte- och avgiftsområdet med effekt på budgetåren 2014 och framåt. Förändringarna redovisas i avsnitt 6 Skattefrågor under rubrikerna Skatt på arbetsinkomster, Skatt på kapitalägande, Skatt på kapitalanvändning och Skatt på konsumtion m.m. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Förstärkt jobbskatteavdrag och sänkt statlig inkomstskatt För att ytterligare stärka hushållens ekonomi och på så vis stödja en åter- hämtning, och stärka drivkrafterna till arbete, anser regeringen att det finns skäl att ytterligare sänka skatten på förvärvsinkomster. Reger- ingen föreslår därför att jobbskatteavdraget förstärks med och att uttaget av statlig inkomstskatt begränsas till en kostnad av . Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär att nuva- rande nivåer i jobbskatteavdraget höjs för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. Förstärkningen motsvarar en skattelättnad med vid en genomsnittlig skattesats för inkomst- skatt. Begränsningen av uttaget av den statliga inkomstskatten sker genom att den nedre skiktgränsen höjs med till . Andelen heltidsanställda som betalar statlig inkomstskatt minskar från till eller med ca 110 000 personer. För att få samma basår, dvs. , vid efterföljande uppräkningar av skikt- gränsen fastställs den övre skiktgränsen till för beskatt- . Den avrundningsregel som ska användas när de båda skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt fastställs justeras så att avrundning görs uppåt i stället för nedåt till helt hundratal kronor. Ändringarna träder i kraft . Sänkt skatt för pensionärer Pensionärernas förhöjda grundavdrag förstärks med . Förstärkningen trappas upp i ett inledande intervall för att mildra de negativa effekter på arbetsutbudet som förväntas uppstå till följd av att det förhöjda grundavdraget ökar den arbetsfria inkomsten. Av fördelningsmässiga skäl trappas avdraget av vid höga inkomster. Alla som fyllt vid beskattningsårets ingång och betalar inkomst- skatt får en skattesänkning. För en garantipensionär innebär förstärkningen en nettoinkomstökning med mellan och beroende på civilstånd och den kommunalskattesats man beta- lar. För inkomster mellan och är 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING nettoinkomstökningen mellan ca och och för inkomster däröver blir skattesänkningen på grund av den statliga inkomstskatten något större, runt . Sänkt särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Förenklingsskäl och administrativa skäl talar för att den särskilda inkomst- skatten för utomlands bosatta bör sänkas vid förstärkningar av jobbskatteav- draget och det förhöjda grundavdraget för pensionärer samt vid förändring av uttaget av statlig inkomstskatt. Den särskilda inkomstskatten för utom- lands bosatta med skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst sänks därför till . Skat- teinkomsterna beräknas minska med 2014. Inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden Inom ramen för trepartssamtalen med arbetsmarknadens parter har det fram- förts önskemål om vissa inkomstskatteändringar. För att underlätta omställ- ning på arbetsmarknaden föreslår regeringen att bestämmelserna om skattegynnade ändamål utvidgas för kollektivavtalsstiftelser och personal- stiftelser så att dessa stiftelser kan lämna understöd vid utbildning och så att kollektivavtalsstiftelser kan lämna avgångsersättning till och vidta åtgär- der till förmån för arbetstagare som blivit eller riskerar att bli uppsagda på grund av personliga skäl eller vars tidsbegränsade anställningar har upp- hört eller kommer att upphöra. Vidare utvidgas skattefriheten för förmån i form av utbildning eller annan åtgärd vid personalavveckling genom att väsentlighetskravet slopas. Bestämmelserna om skattefrihet förtydligas så att det klart framgår att de omfattar utbildning eller annan åtgärd som sätts in före en eventuell uppsägning, att den som redan blivit arbetslös omfattas av skattefriheten och att den är tillämplig också om avsikten är att den skattskyldige ska få annat arbete hos arbetsgivaren. Änd- ringarna träder i kraft . Den offentligfinansiella kostna- den för förslaget om utvidgad inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser bedöms uppgå till . Övriga förslag bedöms få försumbara effekter. Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade förmånsbilar Regeringen föreslår att de tidsbegränsade reglerna om nedsatt förmåns- värde för vissa miljöbilar förlängs med . När det gäller bilar som är utrustade med teknik för drift med el som tillförs genom laddning från en yttre energikälla bedöms tekniken alltjämt vara i behov av utveckling, och för gasbilar har den outvecklade infrastrukturen för distribution av fordons- gas hämmat introduktionen. Potentialen bedöms vara betydligt större än den befintliga marknadsandelen. Ändringen träder i kraft . Skatteintäkterna beräknas minska med . 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Regeringen föreslår att det införs ett avdrag vid beräkningen av arbetsgivar- avgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. De företag som står för kostnaden för forskning och utveckling kan inte tillgo- dogöra sig hela avkastningen av investeringen och det finns därför en risk att forskning och utveckling inte bedrivs i en utsträckning som är samhälls- ekonomiskt motiverad. Vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling ska avdrag kunna göras av avgiftsunderlaget för dessa personer, dock högst med och koncern. Avdraget får inte medföra att de avgifter som ska betalas understiger ålderspensionsavgiften om . En förut- sättning för avdraget är att personerna har arbetat med forskning och utveckling i en viss utsträckning och att de vid årets ingång har fyllt 26 men inte . Om avdrag skulle göras även för personer skulle utrymmet för avdrag vara mycket begränsat, eftersom ålderspensions- avgiften inte får tas i anspråk. För personer som vid årets ingång har fyllt betalas endast ålderspensionsavgiften och i vissa fall ingen avgift alls. Det är därför inte möjligt att ytterligare sätta ned avgifterna för dessa personer. Med forskning och utveckling ska enligt förslaget avses systema- tiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte ta fram ny kunskap (forskning) eller använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster och produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana (utveckling). De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Skatteintäkterna beräknas minska med 820 miljo- ner kronor . Som en del i regeringens arbete med att skapa arbetstillfällen och öka sys- selsättningen i områden där utanförskapet är utbrett aviserar regeringen ett förslag om ett system med nystartszoner. Företag inom nystartszonerna ska få göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna. Innan ett system med nystartszoner kan träda i kraft måste det godkännas av Europeiska kommis- sionen. Ett system med nystartszoner bedöms därför kunna träda i kraft tidigast . Skattebortfallet 2014 uppskattas till . Förstärkt nedsättning av egenavgifter För att ytterligare förbättra de mindre företagens förutsättningar för utveck- ling och tillväxt aviseras en höjning av avdraget vid beräkningen av egenavgifter till och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Det kom- mande förslaget bör träda i kraft . Skatteintäkterna bedöms minska med 2014. Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta Regeringen gör bedömningen att nedsättningen av socialavgifterna för unga bör riktas mot de yngsta för att ytterligare underlätta inträdet på arbets- marknaden för unga. För personer som vid årets ingång inte har fyllt bör nedsättningen förstärkas så att bara ålderspensionsavgiften om ska betalas och för personer som vid årets ingång har fyllt bör nedsättningen slopas. För personer som vid årets ingång har fyllt 23 men inte bör inte någon förändring av nedsättningen göras. Avsikten är att det kommande förslaget ska träda i kraft . Skatteintäk- terna beräknas minska med . Stöd till arbetsgivare för att stimulera till anställning av unga på yrkesintroduktion Regeringen föreslår ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare för att stimulera till anställning av unga (15–) på yrkesintroduktion. Arbetsmarknadens parter har inom ett antal avtalsområden tecknat s.k. yrkesintroduktionsavtal i syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och för att säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. Dessa avtal bygger normalt sett på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbildning under en del av arbetstiden. Yrkesin- troduktionsavtalen innebär att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa personer utan yrkeserfarenhet. Arbetet med att bygga upp ett system för yrkesintroduktion i är långsiktigt. När systemet väl är etablerat, uppskattas det kunna omfatta upp emot 30 000 anställda . Stödet krediteras på arbetsgivarens skattekonto och motsvarar en ordina- rie arbetsgivaravgift (31,av bruttolönen). Stödet förutsätter att anställningen pågår och lämnas som längst . Lönen ska uppgå till av den kollektivavtalade minimilönen i den berörda branschen. Den resterande tiden, dock av arbetstiden, ska bestå av utbildning eller handledning. Förslaget föreslås träda i kraft . Statens intäkter bedöms minska med 2014, 2015, 2016 och 2017. Skatt på kapitalägande – kapital och egendomsskatter Ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna och i reglerna om räntefördelning Regeringen föreslår ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12-reg- lerna. Löneunderlagsregeln ger delägare i fåmansföretag med anställda en extra skattelättnad genom att det kapitalbeskattade utrymmet ökas med ett 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Det lönebaserade utrymmet utgör av löneunderlaget och av det löneunderlag som översti- ger 60 inkomstbasbelopp. Skattelättnaden har bl.a. tillkommit för att stimu- lera mindre företag att anställa. Regeringen anför att 3:12-reglernas utformning har medfört att verk- samma delägare i stora fåmansföretag med många anställda har kunnat tillgodoräkna sig mycket stora lönebaserade utrymmen. lernas syfte är att motverka inkomstomvandling har tillämpningen av löneunderlagsregeln till och med möjliggjort en förmånligare beskattning av utdelning i inkomstslaget kapital än vad som gäller för andra ägare av andelar i onoterade företag. Detta har gjort det lönsamt att göra anställda till delägare och omvandla deras tjänsteinkomster till lägre beskattade kapi- talinkomster, vilket undergräver 3:12-reglernas legitimitet. Regeringen konstaterar att det i stora företag med många anställda och många verksamma delägare inte är lika motiverat med en sådan skattelätt- nad som tillämpningen av löneunderlagsregeln ger utrymme för, detta bl.a. mot bakgrund av att det med det spridda ägandet är naturligt att det även följer en spridning av den risk som löneunderlagsregeln är avsedd att kom- Det är regeringens bedömning att det föreligger ett större behov av en sådan kompensation i fåmansföretag med ett koncentrerat ägande än i företag med ett spritt ägande. Regeringen anser att löneunderlagsregeln bör ändras så att den inte med- för en överkompensation till delägare i stora fåmansföretag med många delägare och med många anställda. Därutöver finns det behov av att begränsa storleken på de lönebaserade utrymmena. utrymme som frigörs genom åtgärderna bör främst återföras till de del- ägare som omfattas av 3:12-reglerna. Regeringen föreslår att ett lönebaserat utrymme bara ska beräknas om delägaren äger en andel i företaget som motsvarar av kapi- talet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsas genom ett tak på 50 gånger den egna eller någon närståendes kontanta ersättning. bedöms främst ha en återhållande effekt på tillväxten av de sparade utdel- ningsutrymmena och inte på den faktiska beskattningen av utdelning. Återföringen till de delägare som omfattas av 3:12-reglerna sker genom att kravet på löneuttag för att få beräkna lönebaserat utrymme sänks från dagens 10 inkomstbasbelopp till 9,6 inkomstbasbelopp och genom att det lönebaserade utrymmet höjs från av löneunderlaget. nitionen av dotterföretag justeras för att säkra tillämpningen av kapitalan- För att de föreslagna ändringarna inte ska leda till att balansen i beskatt- ningen av delägare i fåmansföretag och enskilda näringsidkare förskjuts höjs räntesatsen för positiv räntefördelning med en halv procentenhet. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Förslagen tillämpas på beskattningsår som börjar efter . Det lägre löneuttagskravet tillämpas fr.o.m. . beräknas inkomsterna öka med . Varaktigt uppkommer en försvagning på . Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Reformerade inkomstskatteregler för den ideella sektorn Den ideella sektorns inkomstskatteregler reformeras. Bestämmelserna om allmännyttiga ändamål blir gemensamma för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Innebörden är framför allt att stiftelserna kommer att erhålla ett utvidgat skattemässigt gynnande. Exempelvis kom- mer stiftelser fortsättningsvis att kunna främja kultur, idrott m.m. Någon definition av begreppet allmännytta införs inte, utan nuvarande system med en exemplifiering behålls som exemplen modernise- ras och utvidgas något. De allmännyttiga ändamålen ska kunna tillgodoses antingen genom egen verksamhet eller genom bidrag till en annan allmän- nyttig organisation. Ändamålet får inte vara begränsat till vissa familjer eller bestämda personer. Verksamheten ska uteslutande eller så gott som uteslutande främja ett eller flera allmännyttiga ändamål. Vid denna bedömning får hänsyn tas till hur kravet sammantaget har uppfyllts året före beskattningsåret, beskattningsåret och det närmast följande beskatt- ningsåret. Intäkterna ska i skälig omfattning användas för ett eller flera allmännyttiga ändamål. Hänsyn får även tas till hur intäkterna sammanta- get har använts sett av flera beskattningsår. Fullföljdskravet ska anses uppfyllt även om intäkterna inte har använts i tillräcklig omfatt- ning under beskattningsåret, om detta förhållande kan anses vara tillfälligt. Skattefriheten för periodiska understöd begränsas till utbetalningar som görs för att fullfölja främjandet av omsorg om barn och ungdom, social hjälpverksamhet, utbildning eller vetenskaplig forskning i avvaktan på en närmare analys av effekterna av en utvidgning. De nya reglerna träder i kraft . Sammantaget beräk- nas förslagen minska skatteintäkterna med 2014. Slopad skattefrihet för inkomster från specialbyggnader m.m. Skattefriheten för fastighetsinkomster från specialbyggnader och vissa lant- bruksenheter slopas eftersom det inte anses lämpligt att ha regler som inte är konkurrensneutrala. Reglerna är också svårtillämpade. Förändringen berör 51 300 fastigheter där de dominerande grupperna är ecklesiastikbygg- nader (ca 11 200), vårdbyggnader (ca 9 900), skolbyggnader (ca 9 800) samt bad-, sport- och idrottsanläggningar (ca 8 900). Förslaget tillämpas på beskattningsår som börjar efter . Skatteintäkterna beräknas öka med 2014. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Kvotplikt och beskattning av biodrivmedel Regeringens mål och långsiktiga ambitioner när det gäller omställningen av transportsektorn kräver omfattande insatser exempelvis i form av inve- steringar från privata aktörer. Ekonomiska och administrativa styrmedel som är kostnadseffektiva, långsiktigt hållbara och förutsägbara är därför viktiga. Härvid kan ett kvotpliktssystem för ökad låginblandning av biodriv- medel, i kombination med en drivmedelsbeskattning som är långsiktigt hållbar gentemot unionsrätten samt fortsatt skattebefrielse för höginblan- dade och rena biodrivmedel, utgöra ett långsiktigt hållbart och förutsägbart ramverk i en långsiktig strategi för främjande av hållbara biodrivmedel. Regeringen föreslår att det införs ett kvotpliktssystem för att säkerställa låginblandade volymer av biodrivmedel på marknaden. Den som är kvot- skyldig ska se till att det för varje kalenderår finns en viss andel biodriv- medel i den kvotpliktiga volymen bensin eller dieselbränsle. Andelen biodrivmedel i dieselbränsle ska uppgå till sammanlagt minst 9,5 volympro- cent av den kvotpliktiga volymen, varav ska bestå av särskilt anvisade biodrivmedel. Andelen biodrivmedel i bensin ska uppgå till minst 4,8 volymprocent av den kvotpliktiga volymen bensin. ska denna andel uppgå till minst 7 volym- procent av den kvotpliktiga volymen bensin. Kvotplikten får endast fullgö- ras med biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. En kvotplikts- avgift ska tas ut av en kvotskyldig som inte har uppfyllt kvotplikten för ett kalenderår. Avgiften ska vara högst per liter biodrivmedel som saknas i den kvotpliktiga volymen. Energibeskattningen av hållbara biodrivmedel som ingår i bensin och dieselbränsle ändras så att den grundas på bränslets energiinnehåll. För inblandade biodrivmedel som inte uppfyller hållbarhetskraven behålls nuva- rande regler om en beskattning som motsvarar fossilt bränsle. Biodrivme- del som inte ingår i eller utgörs av bensin eller dieselbränsle är fortsatt skattebefriade för att ge dessa biodrivmedel goda konkurrensförutsättningar. Eftersom beskattningen av inblandade hållbara biobränslen följer den logik som gäller bensin och diesel utgör beskattningen inte statsstöd. En konsekvens är att det inte längre finns någon grund för att ha kvar det s.k. tullvillkoret i skattelagstiftningen. Lagen om kvotplikt för biodrivmedel träder i kraft . Skat- teintäkterna beräknas öka med 2014. Regeringen gör bedömningen att de ändrade skattereglerna inte strider mot om statsstöd men har för att erhålla rättslig säkerhet påbör- jat ett förfarande som syftar till att få ett besked från Europeiska kommis- sionen. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Utredningen om nettodebitering av el har i sitt slutbetänkande gjort bedöm- ningen att ett system med nettodebitering som omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt skulle strida mot mervärdesskattedirektivet och lägger i stället fram ett förslag om en skattereduktion för mikroproduktion av högst förnybar el med en säkring om högst . Regeringen har för avsikt att gå vidare med utredningens förslag.