bet · H001KrU10 · 2013-05-15 00:00:00 — Rapporten har också legat till grund för ett samarbete mellan RF:s, RFSL:s och och Kom ut. De gjorde en gemensam satsning på hbtq och idrott i marsnumret av respektive tidning. Som framgår ovan har RF arbetat fram en särskild policy och handlingsplan mot sexuell diskriminering som antogs 2002 och som uppdaterades senast . Denna policy och handlingsplan gäller för alla de idrottsklubbar som får statligt stöd. Det är enligt utskottets uppfattning en fråga för idrottsrörelsen att se till att policyn och handlingsplanen följs. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att den aktuella motionen inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2012/13:So595 (MP) yrkande 9 avstyrks. Konsekvenser av internationella idrottsarrangemang Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om konsekvenser av internationella idrottsarrangemang med hänvisning till att regeringens beredning av ett betänkande om brottslighet i samband med idrottsarrangemang bör avvaktas. Jämför reservation 5 (V). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2012/13:Kr207 att vi ska vara positiva till att stora idrottsarrangemang genomförs i och inte vara främmande för att till viss del stödja dessa med offentliga medel. Motionärerna kräver dock att det också görs en ordentlig genomlysning av förutsättningarna för att motverka de negativa konsekvenser som kan förekomma, t.ex. trafficking, prostitution och våld mellan supporterklubbar (yrkande 6). Regeringen tillsatte en utredning för att samla de goda krafterna mot brottslighet i samband med idrottsarrangemang. lämnade utredningen delbetänkandet Mindre våld för pengarna (SOU 2012:23), och lämnades slutbetänkandet Mera glädje för pengarna (SOU 2013:19). Betänkandena bereds inom , och en remittering beträffande det sistnämnda betänkandet är på gång. RF har inte uppfattat något större problem med trafficking och prostitution specifikt i samband med idrottsevenemang. Utskottet anser att det pågående beredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motion 2012/13:Kr207 (V) yrkande 6. Äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet med hänvisning till att regeringens utvärdering av satsningen för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre bör avvaktas. Jämför reservationerna 6 (V) och 7 (SD). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2012/13:Kr207 att regeringen bör lägga fram förslag om hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet (yrkande 1). m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2012/13:Kr329 att många kommuner inte ger något stöd alls till motionsaktiviteter för äldre och att bristen på aktivitetslokaler är stor på många håll i landet. Motionärerna anser därför att ytterligare åtgärder bör vidtas i syfte att säkerställa äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet i hela landet (yrkande 3). RF gav 2007 ut skriften Idrott och motion 60+ som innehåller fakta och argument samt goda exempel för idrott och fysisk aktivitet upp i åldrarna. Dessutom redovisas ett antal specialidrottsförbunds insatser för äldreidrott. Regeringen genomförde en treårig satsning (20102012) för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre. Satsningen skedde genom ett uppdrag som lämnades till och om att utarbeta en vägledning som kunde vara till stöd för kommuner och landsting i arbetet med att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen skulle syfta till att ge huvudmännen kunskap och inspiration i fråga om hur de tillsammans med den ideella sektorn kunde bidra till att äldre personer skulle kunna känna välbefinnande och gemenskap och ha ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen skulle baseras på befintlig kunskap samt på nationella och internationella erfarenheter. Mot bakgrund av uppdraget och inom ramen för arbetet med prestationsbaserade statsbidrag skulle även starta och administrera försöksverksamheter med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. Försöksverksamheterna skulle enligt regeringen utgå från kommande riktlinjer om hälsosamtal och utvärderas efter försöksperiodens utgång. En utvärdering pågår enligt uppgift från . Enligt RF finns det inom idrottsrörelsen många äldre som är delaktiga antingen som aktiva idrottsutövare eller som funktionärer eller ledare på olika nivåer. Det finns enligt RF en stor potential att engagera fler äldre, varför det enligt dem kan finnas skäl att överväga någon form av stimulansbidrag till föreningar som aktiverar äldre. RF lyfter fram som ett gott exempel på detta, som ger sina ideella föreningar möjlighet till aktivitetsbidrag för dem som är eller äldre. Utskottet anser att den utvärdering som pågår av satsningen för att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre bör avvaktas. Dessutom vill utskottet nämna att frågan om tillgång till anläggningar för äldre är en fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr207 (V) yrkande 1 och 2012/13:Kr329 (SD) yrkande 3. Utdrag ur belastningsregister för barn- och ungdomsledare Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utdrag ur belastningsregister för barn- och ungdomsledare med hänvisning till att frågan bereds inom . Jämför reservation 8 (SD). m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2012/13:Kr329 att idrottsrörelsen behöver hjälp i arbetet mot sexuella övergrepp mot barn och ungdomar. Motionären anser att blivande barn- och ungdomsledare bör ha rätt att, i likhet med sökande till tjänster inom skola och barnomsorg, få ut ett begränsat utdrag ur belastningsregistret på vilket det anges att registret är avsett för just barn- och ungdomsledare (yrkande 4). En enskild person har rätt att få ut ett belastningsregister som rör den enskilde själv. Den enskilde kan begära att få ut ett begränsat belastningsregister som ska användas vid ett anställningsförfarande för vissa typer av tjänster, som t.ex. tjänster vid förskolor eller skolor eller i skolbarnomsorg. Det anges då högst upp på belastningsregistret vad tjänsten avser. I departementspromemorian Genomförande av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (Ds 2012:45) föreslås att den som rekryterar personer till sådan yrkesverksamhet eller organiserad frivilligverksamhet som innebär direkt och regelbunden kontakt med barn ska ha rätt att begära att den som erbjuds anställningen eller uppdraget visar ett utdrag ur belastningsregistret av vilket det framgår om personen i fråga dömts för ett sexualbrott eller vissa andra allvarliga brott. Frågan bereds inom , och enligt departementet är en lagrådsremiss på gång. Utskottet anser att beredning av frågan bör avvaktas och avstyrker därför motion 2012/13:Kr329 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om betydelsen av folkbildning med hänvisning till att yrkandet får anses vara tillgodosett. (FP) lyfter i motion 2012/13:Kr255 fram vikten av studieförbund och folkhögskolor för bl.a. dem som av olika anledningar misslyckats med tidigare studier eller inte kommit ut i arbetslivet eller som bär på traumatiska upplevelser som flykting (yrkande 2). Statens stöd till folkbildningen ska enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen bl.a. ha till syfte att dels bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, dels bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället, dels bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen inom utgiftsområde 17 uppgår till . Det finns 150 folkhögskolor runt om i landet. Folkhögskolan är en studieform för vuxna med en nedre åldersgräns för de allmänna kurserna. Folkhögskolorna har kurser på olika nivåer och med olika inriktningar. All undervisning är avgiftsfri, och statligt studiestöd kan sökas. Allmän kurs, som kan ge behörighet till högskolestudier, är en viktig del av verksamheten och finns på samtliga folkhögskolor. Folkhögskolorna erbjuder också många särskilda kurser, t.ex. i musik och mediekunskap, där en större del av studietiden ägnas åt det ämne som man valt. En del av dessa kurser är yrkesinriktade, t.ex. utbildningarna till fritidsledare eller journalist. Det finns vidare tio studieförbund, där varje studieförbund har sin mer eller mindre starka profilering. Studiecirkeln är den mest kännetecknande verksamhetsformen för studieförbunden, och den bedrivs i de mest skiftande ämnen beroende på deltagarnas önskemål. I syfte att möjliggöra att fler ungdomar ska kunna slutföra sin utbildning genomförs motivationshöjande kurser på folkhögskolorna, som vänder sig till arbetslösa ungdomar i åldern som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Satsningen, som omfattar kurser , syftar till att öka deltagarnas motivation att återgå till studier och avsluta sin reguljära utbildning. beslutade (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:KrU1, rskr. 2012/13:108) att dessa ungdomar ska erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolornas allmänna kurs och anslog för att möjliggöra att folkhögskolornas allmänna kurs utökas med 1 000 årsplatser . Utskottet vill först understryka att staten anslår till folkbildningen. I likhet med motionären anser utskottet att studieförbund och folkhögskolor, med sitt breda utbud och syfte att bl.a. höja bildnings- och utbildningsnivån, kan fylla en viktig funktion för personer som av olika anledningar misslyckats med tidigare studier eller inte kommit ut i arbetslivet. Utskottet anser dock att motionen får anses vara tillgodosedd och inte bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2012/13:Kr255 (FP) yrkande 2 avstyrks. Gemensamt ansvar för folkbildning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om gemensamt ansvar för folkbildningen med hänvisning bl.a. till att regeringen för löpande diskussioner med kommuner och landsting. Jämför reservation 9 (S). och (båda S) anser i motion 2012/13:Kr253 att regeringen bör ta initiativ till årliga överläggningar med Kommuner och Landsting om bidragen till folkbildningen (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att regeringen bör återkomma till med en skriftlig redogörelse för de samtal som förts med SKL med inriktning på bidragen till folkbildningen (yrkande 2). Enligt uppgift från för regeringen löpande diskussioner med företrädare för såväl folkhögskolor och studieförbund som kommuner och landsting. Diskussionerna förs om folkbildningens verksamhet lokalt, regionalt och nationellt samt om de ekonomiska förutsättningarna och behovet av ett gemensamt ansvarstagande. Någon skriftlig dokumentation görs inte. Utskottet har framhållit att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen, regionerna och huvudmännen samt att det ekonomiska ansvaret för folkbildningen bör bäras gemensamt. Denna princip innebär också att staten inte bör kompensera för bortfall av stöd från andra finansiärer. är det viktigt att lyfta fram en annan princip i sammanhanget, nämligen kommunernas och landstingens långtgående självbestämmande, exempelvis när det gäller användningen och fördelningen av egna resurser och vilken nivå det egna engagemanget ska ha. Med hänvisning till de diskussioner som förs och till kommunernas och landstingens självbestämmande avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr253 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att upphöra med statligt stöd till mångkulturalistisk verksamhet med hänvisning bl.a. till att det mångkulturella samhällets utmaningar är ett område som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd till folkbildningen. Jämför reservation 10 (SD). m.fl. (SD) påtalar i kommittémotion 2012/13:Kr328 att centralt i politik är att skattemedel ska användas för att stärka interna sammanhållning och nationella gemenskap och inte stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Mot bakgrund av detta bör enligt motionärerna allt statligt stöd till mångkulturalistiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, dras in (yrkande 2). Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen är det mångkulturella samhällets utmaningar ett område som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Denna verksamhet knyter också starkt an till flera av de syften som anges för statens stöd till folkbildningen. har i sina beslut om fördelningsmodeller för statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund markerat vikten av att folkbildningen ska möta det mångkulturella samhällets utmaningar genom att främja ömsesidig kunskap om och förståelse för olika etniska, religiösa och kulturella grupper i samhället. Folkhögskolor och studieförbund ska genom aktiva åtgärder se till att ingen utestängs från folkbildningsverksamhet. har därför, alltsedan 1991, tilldelat tilläggsbidrag för verksamhet som riktar sig till deltagare som är utlandsfödda. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kvalitetssäkring av folkbildningen med hänvisning till den kontroll som finns och de medel som står till buds för . Jämför reservation 11 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2012/13:Kr328 att man inte bör detaljreglera den skattefinansierade delen av folkbildningen men att det är nödvändigt att i viss utsträckning skärpa kvalitetskraven och förtydliga direktiven om vilka typer av verksamheter som ska kunna få statligt stöd. Enligt motionärerna bör en viktig princip för all skattefinansierad utbildning vara att den ska sträva efter största möjliga objektivitet, saklighet och allsidighet. Verksamhet med inslag av stark, ensidig politisk eller religiös påverkan bör inte kunna få statligt stöd inom ramen för folkbildningen (yrkande 1). Styrelsen för fattar beslut om villkoren för statsbidrag och fördelningen till studieförbund och folkhögskolor samt studerandeorganisationer. arbetar enligt inhämtad uppgift kontinuerligt för att förebygga felaktig användning av statsbidragen genom information till bidragsmottagarna och rådgivning och medverkan vid kurser, konferenser och seminarier. genomför vidare särskilda utredningar om verksamheten i folkhögskolor och studieförbund om t.ex. anmälningar inkommer om eventuella brister eller frågor uppmärksammas inom folkbildningen. Utredningarna kan t.ex. gälla upptäckten av dubbelrapportering av studiecirklar. Styrelsen tar upp denna typ av ärenden . får enligt 9 a § förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen besluta att helt eller delvis kräva tillbaka ett statsbidrag om 1. mottagaren av statsbidraget genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2. statsbidraget av något annat skäl än vad som sägs i 1 har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta, 3. statsbidraget inte används för det ändamål det har beviljats, eller 4. villkor i beslutet om statsbidrag inte har följts. Mot bakgrund av den kontroll som finns för att förebygga felaktig användning av bidrag, och de medel som står till buds för om bidragen används felaktigt, avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om risk- och väsentlighetsanalyser med hänvisning till de krav på risk- och väsentlighetsanalyser som ställs på studieförbund och folkhögskolor. Jämför reservation 12 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2012/13:Kr328 att det finns ett behov av att en risk- och väsentlighetsanalys genomförs inom folkbildningen inför de interna kontrollerna och att man i största mån ska använda sig av externa aktörer för denna analys liksom för annan granskning för att säkra en så objektiv analys som möjligt (yrkande 3). I dessa förtydligades att studieförbund och folkhögskolor fr.o.m 2012 ska pröva former för hur verksamheten kan bedömas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser. En redovisning av arbetet har gjorts i Folkbildningens årsredovisning . I den konstateras att studieförbund och folkhögskolor även fortsättningsvis ska arbeta med risk- och väsentlighetsanalyser för att förhindra att statsbidraget används på ett felaktigt sätt. Med hänvisning till de krav på risk- och väsentlighetsanalyser som ställs på studieförbund och folkhögskolor avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att delar av förvaltningslagen ska göras applicerbar på verksamhet med hänvisning till att regeringen också anser att så borde ske. Jämför reservation 13 (SD). m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2012/13:Kr328 att delar av förvaltningslagen ska göras tillämplig på verksamhet och att samma regler bör gälla för all typ av myndighetsutövning, även då den sker via privaträttsliga organ (yrkande 4). Eftersom är ett privaträttsligt organ är förvaltningslagen (1986:223), som reglerar myndigheternas handläggning av ärenden och deras kontakter med allmänheten, inte tillämplig. Enligt 7 b § lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde prövar frågor om fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Denna uppgift utgör myndighetsutövning. Enligt 4 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska tryckfrihetsförordningens föreskrifter om rätten att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delar gälla handlingar hos vid rådets fördelning av statsbidrag mellan folkhögskolor och studieförbund. Utskottet behandlade liknande motioner (bet. 2011/12:KrU2) i samband med regeringens skrivelse (skr. 2011/12:6) med anledning av stöd till studieförbunden (RiR 2011:12). ansåg i sin rapport att regeringen bör ställa tydligare krav på myndighetsutövning. En modell som baseras på kvalitativa kriterier och dialog ställer enligt högre krav på myndighetsutövning. ansåg därför att regeringen genom sin styrning och uppföljning bör säkerställa att har rutiner för beslutsfattande som utgår från förvaltningslagens krav på saklighet och dokumentation och som stöder kvalitet i beslutsfattandet. Regeringen instämde i iakttagelse att det är viktigt att ställa tydliga krav på myndighetsutövning. Regeringen konstaterade att förvaltningslagen inte är tillämplig på verksamhet, men för att garantera att rättssäkerhet och kvalitet upprätthålls i handläggningen borde enligt regeringen vissa bestämmelser i förvaltningslagen göras tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. De bestämmelser i förvaltningslagen som närmast borde komma i fråga är enligt regeringen bestämmelserna om jäv, en parts rätt att få del av uppgifter, motivering av beslut och underrättelse om beslut. Utskottet delade uppfattning att det bör ställas tydligare krav på myndighetsutövning och välkomnade därför regeringens avsikt att göra vissa bestämmelser i förvaltningslagen tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen (bet. 2011/12:KrU2). Utskottet konstaterade att många privaträttsliga organ inom kulturutskottets utgiftsområde som fördelar statsbidrag, t.ex. och Svenskt Friluftsliv, tillämpar förvaltningslagens regler i fråga om bl.a. jäv, en parts rätt att få del av uppgifter, motivering av beslut och underrättelse av beslut (jfr förordningen [1999:1177] om statsbidrag till idrottsverksamhet och förordningen [2010:2008] om statsbidrag till friluftsorganisationer). Utskottet ansåg att det är en fråga för regeringen att bestämma vilka bestämmelser i förvaltningslagen som bör göras tillämpliga på verksamhet och i vilket sammanhang det bör ske. Utskottet välkomnar, precis som , regeringens inställning att vissa bestämmelser i förvaltningslagen borde göras tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Utskottet förutsätter att frågan får en lösning och avstyrker därmed motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om folkhögskolans ökade ansvar för unga arbetslösa med hänvisning till att departementets beredning av delbetänkandet, Ungdomar utanför gymnasieskolan ett förtydligat ansvar för stat och kommun, bör avvaktas. och (båda C) anser i motion 2012/13:Kr327 att regeringen bör se över möjligheten att ge studerande inom det kommunala uppföljningsansvaret rätt att söka folkhögskoleutbildning för att kunna fullfölja sina studier för grundskole- och gymnasiekompetens och ha tillgång till den finansiering som kommunen är skyldig att stå för både vad gäller studieplats och individens studiefinansiering. har i sitt budgetunderlag 20142016, som inlämnades till , framfört följande: Vid sidan av det fria och frivilliga folkbildningsarbetet och särskilda uppdrag är studieförbund och folkhögskolor beredda att genomföra insatser inom områden där man har erfarenhet och kunskap. Detta förutsätter ändringar av gällande lagstiftning och att verksamheten finansieras av andra huvudmän än via folkbildningsanslaget. Utbildningen i den formella skolan passar inte alla elever. Ett skäl är att unga behöver andra studieformer. GY 2011 ställer både nya krav för inträde till gymnasieskolan och . Behovet av andra studiemiljöer, metoder och lärformer växer. Många unga behöver ett mer projektorienterat och ämnesöverskridande arbetssätt samt behovsrelaterat stöd som en naturlig del av utbildningen. Folkhögskolan är en egen skolform inom det samhällsstödda utbildningssystemet och bör vara ett reellt individuellt alternativ för unga i gymnasieålder. Att erbjuda fler skolformer ökar valmöjligheterna för individen och kan stärka studieintresset hos alla. Dessutom öppnar detta för nya möjligheter att nu och utveckla gymnasieskolan. Att ta emot grundskoleklara unga skulle vara en ny inriktning för folkhögskolan. För att åstadkomma en inriktning enligt ovan krävs lagstiftning och särskilda resurser. Regeringen har vidtagit åtgärder för att fler ungdomar ska återgå till studier. har arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan kunnat ta del av en lång, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi, den s.k. folkhögskolesatsningen. har målgruppen utvidgats från att tidigare endast ha gällt deltagare i jobbgarantin för ungdomar till att omfatta samtliga ungdomar mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. beslutade att dessa ungdomar även ska erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs och anslog för att möjliggöra att folkhögskolans allmänna kurs utökas med 1 000 årsplatser . På regeringens uppdrag överlämnade en särskild utredare delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13). Utredaren gjorde bedömningen att det bör övervägas om studiemotiverande kurser vid folkhögskola, den s.k. folkhögskolesatsningen, bör kunna pågå för ungdomar i utredningens målgrupp. Syftet med en förlängning är enligt utredaren att ge ett mer anpassat stöd till ungdomar som ofta har en lång väg tillbaka till reguljär utbildning. Under utredningens arbete framkom det att denna insats uppfattats som positiv för de ungdomar för vilka den reguljära gymnasieutbildningen inte fungerat. Folkhögskolornas arbetsformer tycks i många fall enligt utredaren kunna motivera ungdomar som inte vill studera på gymnasieskolan. Betänkandet bereds på och remisstiden går ut . Utskottet delar såväl motionärernas som uppfattning att folkhögskolornas speciella arbetsform kan vara mycket lämpad för bl.a. skoltrötta ungdomar eller ungdomar som av annat skäl hoppat av grund- eller gymnasieskolan.