bet · H001TU11 · 2013-04-19 00:00:00 — 2012/13:TU11 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor I detta betänkande behandlar utskottet 53 motionsyrkanden om järnvägs- och kollektivtrafikfrågor från allmänna motionstiden . Med anledning av förslag om samhällsuppdrag och ändrade ekonomiska mål för framhåller utskottet bl.a. att det inom pågår en översyn av de statliga bolagens ekonomiska mål och att utskottet förutsätter att de statliga bolagen förvaltas på ett effektivt och professionellt sätt. I betänkandet pekar utskottet vidare på att det inom pågår beredning med att tillsätta en utredning om järnvägssystemets organisation. Med anledning av motioner om färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning framhåller utskottet att mot bakgrund av frågornas vikt har utskottet beslutat att låta utskottets uppföljningsgrupp genomföra en uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. När det gäller motionsförslag om Gotlandstrafiken förutsätter utskottet även att den fortsatta beredningen av ett nytt avtal om Gotlandstrafiken kommer att utmynna i färjetrafik som tillgodoser både näringslivets, resenärernas och miljöns behov av goda och hållbara transporter. I betänkandet avstyrker utskottet samtliga motionsförslag. I betänkandet finns 15 reservationer (S, MP, SD, V). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:T236 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:T394 av m.fl. (S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (S, MP, V) 2012/13:T236 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 2 (MP, SD) Reservation 3 (V) 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkandena 3, 8 och 9 samt 2012/13:T463 av m.fl. (S). Reservation 4 (V) 2012/13:T289 av och (båda S). Reservation 5 (S, MP, V) Ansvar för järnvägsstationer m.m. 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkandena 57 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP, V) 2012/13:T207 av (FP), 2012/13:T236 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6, 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:T321 av (MP) yrkandena 13, 2012/13:T504 av (MP) och 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 14. Reservation 8 (MP, V) 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 9 (V) Utvärdering av kollektivtrafiklagen m.m. 2012/13:T303 av (C), 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 14. Pris och kvalitet i kollektivtrafiken 2012/13:T236 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 12 i denna del och 13. Reservation 10 (S, MP, V) 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 12 i denna del. Reservation 11 (S, V) Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning 2012/13:T203 av (KD), 2012/13:T354 av (M) och 2012/13:T491 av (M). 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T442 av (FP) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 12 (S, MP) Reservation 13 (V) 2012/13:T235 av och (båda M), 2012/13:T248 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T276 av m.fl. (MP), 2012/13:T346 av och (båda C), 2012/13:T368 av (S), 2012/13:T371 av (S), 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 47 och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 14 (S, MP) Reservation 15 (V) Motioner som bereds förenklat 2012/13:U319 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 3. Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 53 motionsförslag i 23 motioner från allmänna motionstiden om järnvägspolitik, kollektivtrafik, färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för funktionshindrade, Gotlandstrafiken och . En förteckning över behandlade förslag redovisas i bilagan. Motioner om investeringar i trafikens infrastruktur och järnvägsunderhållets organisation behandlades i samband med infrastrukturpropositionen i betänkande 2011/12:TU2 Transportsystemets inriktning. Utskottet beslutade att bereda näringsutskottet och finansutskottet tillfälle att yttra sig över motionerna 2012/13:T320 (V) yrkande 10, 2012/13:T236 (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:394 (S) och 2012/13:T477 (S) yrkandena 5 och 6 om samhällsuppdrag och ekonomiska mål för . Utskottens yttranden återges i bilagorna 2 respektive 3. Utskottet sammanträffade i samband med ärendets beredning med företrädare för , och . Allmänna utgångspunkter för järnvägstrafiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändrade utgångspunkter för järnvägstrafiken. Utskottet hänvisar bl.a. till arbete som pågår inom med att se över SJ AB:s ekonomiska mål och med att tillsätta en utredning om järnvägssystemets organisation. Utskottet förutsätter vidare att statens bolag förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt av regeringen. Utskottet lyfter också fram det arbete som pågår inom EU med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem och menar att det kommer att innebära positiva effekter för resenärerna. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (MP, SD), 3 (V), 4 (V) och 5 (S, MP, V). fattade beslut om att infrastrukturorganisationen skulle skiljas från trafikverksamheten. Dåvarande delades upp i ett affärsverk, (), med ansvar för tågtrafiken och en förvaltningsmyndighet, , med ansvar för den statliga järnvägens infrastruktur. bildades som en självständig enhet inom med ansvar för säkerheten inom järnvägssektorn. Staten tog genom det fulla ansvaret för investeringar och underhåll av infrastrukturen, och SJ blev ett järnvägsföretag som betalade banavgifter för att få använda spåren. SJ fortsatte att ha exklusiv rätt att bedriva järnvägstrafik på stombanenätet medan länstrafikhuvudmännen övertog trafikeringsrätten för den lokala och regionala tågtrafiken inom länen, varvid de kunde upphandla trafik av olika järnvägsföretag. öppnades marknaden för inrikes godstrafik nästan helt för konkurrens. /2001 bolagiserades affärsverket och delades upp i bl.a. , , , och . Den kommersiella inrikestrafiken började avregleras då SJ:s monopol på chartertrafik och nattågstrafik togs bort. öppnades marknaden för nattåg och chartertåg. beslutade om en stegvis öppning av den svenska järnvägsmarknaden (bet. 2008/09:TU18, rskr. 2008/09:293). öppnades marknaden för veckosluts- och helgtrafik på det järnvägsnät som förvaltas av staten. Nästa steg innebar att hela det svenska järnvägsnätet öppnades för internationell persontrafik fr.o.m. . Härigenom genomfördes direktiv /58/EG om marknadsöppning för internationell persontrafik via ändringar i järnvägslagen (2004:519). Slutligen beslutades att marknaden för persontrafik på järnväg skulle öppnas helt fr.o.m. . SJ AB:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på det järnvägsnät som förvaltas av staten avskaffades därmed. har alla tågoperatörer därmed likvärdig rätt att verka på det svenska järnvägsnätet. Inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom . Arbetet syftar till att öka järnvägens effektivitet och konkurrenskraft i förhållande till de övriga trafikslagen. Järnvägstransporter över gränserna hindras av att den europeiska marknaden är uppdelad i nationella nät, som bygger på sinsemellan olika tekniska lösningar och som styrs av olika nationella regler. För att överbrygga dessa hinder har EU presenterat ett antal regelpaket, de s.k. järnvägspaketen. Syftet med de europeiska bestämmelserna är dels att standardisera komponenter för att sänka järnvägens kostnader och öka konkurrenskraften, dels att göra det möjligt att tågen kan framföras mellan olika medlemsländer utan några tekniska problem. har EU beslutat om tre olika järnvägspaket. Första järnvägspaketet, som bl.a. innebar en ökad liberalisering av den internationella godstrafiken, införlivades i svensk rätt . Andra järnvägspaketet syftade till att påskynda liberaliseringen av den internationella godstrafiken. Resultatet av paketet var att godstrafiken på järnväg i EU öppnades för konkurrens . Med det andra paketet blev det fritt fram för utländska operatörer att driva godstrafik i ett annat land och för cabotage, dvs. lastning och lossning inom ett land där järnvägsförtaget inte har sitt säte, i internationell trafik. För att den fria marknaden inte ska påverka säkerheten inom systemen, innehöll paketet även ett direktiv om järnvägssäkerhet. Även direktiven om driftskompatibilitet uppdaterades, och en ny europeisk järnvägsmyndighet för driftskompatibilitet och säkerhet den Europeiska järnvägsbyrån (ERA) inrättades. Det andra järnvägspaketet syftade vidare till att i övrigt gå vidare med den marknadsöppning som påbörjats med det första järnvägspaketet. Andra järnvägspaketet införlivades i svensk rätt genom ändringar i järnvägslagen och järnvägsförordningen . Tredje järnvägspaketet syftade till att öppna marknaden för internationell persontrafik, införa ett gemensamt regelverk för behörighetsprövning av lokförare samt reglera tågresenärers rättigheter och skyldigheter. I kommissionens förslag om ökad rörlighet för lok, det s.k. järnvägspaketet 3,5, fortsätter EU arbetet med att underlätta järnvägstransporter över gränserna. Där föreslås bl.a. regler som underlättar s.k. ömsesidigt erkännande, dvs. att ett lok som är godkänt för att tas i bruk i ett land även får användas i andra EU-länder utan att behöva godkännas på nytt. Förslaget syftar även till att öka takten i arbetet med att införa gemensamma tekniska standarder. Arbetet har resulterat i direktiv /57/EG som är en sammanslagning av de två tidigare driftskompatibilitetsdirektiven. antogs kommissionens översyn av första järnvägspaketet, direktiv /34/EU om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. Mot bakgrund av att järnvägstrafiken trots vidtagna åtgärder har en låg marknadsandel i förhållande till de olika transportsättens andel av de totala transporterna inom EU valde kommissionen att lägga fram ett fjärde järnvägspaket. I paketet ingår ett paraplymeddelande, sex rättsakter och tre rapporter som tillsammans syftar till att komma ännu närmare en gemensam europeisk järnvägsmarknad och förbättra järnvägens kvalitet och effektivitet inom EU. Paketet innehåller bl.a. bestämmelser som syftar till att undanröja administrativa och tekniska hinder, öppna marknader, skapa oberoende järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare och undvika förtäckt diskriminering. Kommissionens förslag omfattar tre huvudområden: ökade befogenheter för ERA, marknadsöppning för nationell persontrafik och starkare krav på vertikal separation och oberoende infrastrukturhållare. Av statens ägarpolicy (Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, , ) framhålls bl.a. att regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Vidare framgår att regeringen anser det vara av största vikt att de bolag som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt, ges förmåga att utvecklas samt skapa värde genom ett hållbart företagande. De statligt ägda bolagen lyder med få undantag under samma lagar som privatägda bolag. Vidare framgår att om statligt stöd gäller för allt stöd från staten till såväl statligt ägda som privatägda företag. Syftet med reglerna är att förhindra att en medlemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Enligt ska den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen tillämpas vid kapitaltillskott i statliga bolag. Normalt är principen uppfylld om det kapitaltillskott som lämnats sker på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepterats av en privat investerare. I motion 2012/13:T236 yrkande 1 anför m.fl. (MP) att SJ bör få ett samhällsuppdrag. Motionärerna konstaterar att SJ slutade köra tåg mellan och p.g.a. dålig lönsamhet. Resenärerna hänvisas till som stannar på många platser längs sträckan och inte har samma komfort och standard som SJ:s snabbtåg. Konkurrensen på järnväg skulle ge resenärerna mer att välja på, men nedläggningen mellan och visar på motsatsen. Enligt motionärerna bör SJ planera och ansvara för en utvecklad tågtrafik med hög punktlighet och kvalitet mellan alla delar av och huvudorterna i våra grannländer. bör de statliga tågbolagen kunna samsas om en europeisk tidtabell mellan större städer. Motionärerna menar att det är naturligt att SJ förnyas och utvecklas för att vara stommen i det svenska nationella järnvägsnätet och vår länk till grannländerna. Det integrerade företagets styrka är att det har ansvar för optimeringen av hela systemet, i synnerhet vad gäller persontrafiken. I motion 2012/13:T394 anför (S) m.fl. att väl fungerande järnvägstransporter med hög kapacitet och tillförlitlighet är en förutsättning för att vårt moderna samhälle ska fungera. Motionärerna påminner om att det övergripande målet för svensk transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet, och de framför att SJ är det viktigaste verktyget för att uppnå detta. Motionärerna invänder vidare mot att dagens styrning av SJ endast är baserad på finansiella målsättningar, vilket inte är rimligt sett till att bolaget är en del av den grundläggande samhälleliga infrastrukturen. Motionärerna vill se en tydligare styrning av SJ och en bredare definition av företagets målsättningar. Enligt motionärerna bör ett genomgående tema i styrningen av SJ vara ett enkelt, prisvärt och pålitligt resealternativ, och bolaget bör aktivt medverka till att uppnå de transportpolitiska målsättningar som fastställts av och regeringen. Vidare anges i motionen att SJ ska ha en prispolitik i fråga om biljetter som gör att de kan vinna marknadsandelar från andra transportslag. Mot denna bakgrund yrkas i motionen att SJ ska ges ett tydligt samhällsuppdrag. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) framförs i yrkande 5 att SJ AB:s ägardirektiv måste ses över så att bolaget kan drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv än det rent företagsekonomiska. Motionärerna menar att besparingar i fråga om bemanning och underhåll riskerar att ge dyra bakslag som går ut över punktligheten. Motionärerna anser att ska sätta resenärens upplevelse i centrum och utvecklas till ett av de ledande tågbolagen i . I yrkande 6 konstateras att det statligt ägda är ett viktigt verktyg för att driva och utveckla godstrafiken på järnväg. Motionärerna menar därför att det finns anledning att se över ägardirektiven för att få att arbeta ännu mer med innovativa och hållbara logistiklösningar. framhåller i sitt yttrande (yttr. 2012/13:NU4y) att staten har en viktig uppgift att på ett ansvarsfullt sätt värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångar som statliga företag representerar. lyfter fram att målsättningen bör vara att utvecklas till ett högklassigt järnvägsföretag som kan mäta sig med de ledande företagen i när det gäller kvalitet och punktlighet. anser mot den bakgrunden att en översyn av SJ:s uppdrag bör göras i syfte att få bolaget att drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv än det rent företagsekonomiska. framhåller vidare att är ett viktigt verktyg för att driva och utveckla godstrafiken på järnväg. menar därför att det finns anledning att även se över uppdrag för att få bolaget att arbeta ytterligare med innovativa och hållbara logistiklösningar. Med hänvisning till det anförda föreslår därför näringsutskottet att trafikutskottet tillstyrker motion 2012/13:T477 (S) yrkandena 5 och 6. ser inga skäl för att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av vad som anförs i motionerna 2012/13:T394 (S) och 2012/13:T236 (MP) yrkande 1 om att ge SJ ett samhällsuppdrag och föreslår därför att trafikutskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Utskottet vill, när det gäller motionsförslagen om att ge ett samhällsuppdrag, framhålla att staten har ett transportpolitiskt ansvar för en hållbar transportutveckling som bygger på en väl fungerande järnvägstrafik. I detta ligger att transportmarknaden ska organiseras och regleras på ett ändamålsenligt sätt bl.a. på järnvägsområdet. Staten har också som ägare ett särskilt ansvar för att ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot landets tågresenärer. Utskottet påminner om att regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Utskottet anser det vara av stor betydelse att staten är en ansvarsfull ägare och ser därför positivt på att regeringen anser det vara av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med värdeskapande som ett övergripande mål, vilket framgår av statens ägarpolicy . I näringsutskottets betänkande 2012/13:NU7 understryks att styrningen av de statligt ägda bolagen i första hand sker med stöd av statens ägarpolicy. Vidare ska en kontinuerlig dialog ske mellan å ena sidan förvaltningsorganisation och dess politiska ledning och å andra sidan styrelseordförandena och bolagen. Av näringsutskottets betänkande framgår vidare att målen för bolagens ekonomi och verksamhet ska följas upp regelbundet och utvärderas. Utskottet finner inga skäl att tvivla på att regeringen utför uppgiften att förvalta och ägarstyra och på ett ansvarsfullt och professionellt sätt. Utskottet vill också peka på att EU:s kollektivtrafikförordning anger att om en behörig myndighet ställer krav på ett järnvägsföretag om ett visst utförande av kollektivtrafik som företaget annars inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor, betraktas dessa krav som allmän trafikplikt (krav om allmännyttig kollektivtrafik). En behörig myndighet ska, enligt samma förordning, ingå avtal med det berörda företaget om den ersättning företaget ska erhålla för att leva upp till den allmänna trafikplikten. Utskottet vill vidare påminna om att det är de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och som har till uppgift att teckna avtal om allmännyttig persontrafik på järnväg. Det är sålunda i sådana avtal mellan de regionala kollektivtrafikmyndigheterna eller och de upphandlade operatörerna som det regleras var och hur den allmännyttiga persontrafiken på järnväg ska utföras. I sammanhanget kan nämnas att enligt svensk upphandlingslagstiftning ska även tjänsteavtal om allmännyttig tågtrafik konkurrensutsättas, vilket är mer långtgående än vad kräver. Utskottet menar därför att det enligt nu gällande regelverk inte är lämpligt för staten att genom ägarstyrning av påverka vilken allmännyttig persontrafik på järnväg som bör tillhandahållas. Utskottet vill också påminna om det tillkännagivande som har riktat till regeringen om att låta utföra en utförlig utredning av järnvägssystemets organisation (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Hur staten bör styra utbudet av allmännyttig järnväg är något som enligt utskottets uppfattning kan komma att ingå i utredningen. Utskottet är inte berett att föregå utredningen om järnvägens organisation. Utskottet vill även framhålla att är en av flera aktörer på järnvägsmarknaden och bedriver sin verksamhet på affärsmässig grund. En vägledande princip bör därför vara att det ställs marknadsmässiga krav på bolaget för att skapa så jämlika förutsättningar som möjligt mellan statligt ägda bolag och privatägda bolag. Mot bakgrund av den pågående processen inom EU mot en avreglerad järnvägsmarknad, vill utskottet påminna om att specifikt uppställda målkrav mot ett enskilt bolag skulle kunna verka konkurrenshämmande och strida mot principerna om fri konkurrens på lika villkor. Utskottet vill även påminna om att näringsutskottet i betänkande 2002/03:NU13 underströk att SJ självfallet inte ska inta någon särställning på de marknader där andra tågoperatörer är verksamma SJ och andra transportföretag omfattas av samma strikta konkurrensregler. Utskottet vill även lyfta fram att det i samband med ärendets beredning har sammanträffat med SJ AB:s vd som bl.a. lyfte fram att det inom pågår ett effektiviseringsarbete för att skapa ett konkurrenskraftigt bolag. Bland annat nämndes att företrädare för och har täta möten i syfte att öka effektiviteten i systemet. Vidare pågår på ett arbete med att förbättra kundinformationen. SJ AB:s vd lyfte även fram att bygger ut 4G-nätet i anslutning till järnvägen, vilket kommer att komma resenärerna till del. Utskottet är positivt till denna utveckling. Med hänsyn till vad som sagts ovan om bl.a. pågående arbete avstyrks motionerna 2012/13:T236 (MP) yrkande 1, 2012/13:T394 (S) och 2012/13:T477 (S) yrkandena 5 och 6. I motion 2012/13:T236 yrkande 2 anför m.fl. (MP) att det enda krav som SJ:s ägare staten ställer på bolaget är att det ska gå med vinst. Detta går, menar motionärerna, stick i stäv med både de transportpolitiska och de klimatpolitiska målen samt missgynnar ofta resenärens behov. Motionärerna anser att det ska vara enkelt att åka tåg och att resenärernas behov ska sättas i centrum. Därför bör SJ:s vinstutdelningskrav tas bort och vinsten i stället återinvesteras i verksamheten menar motionärerna. I partimotion 2012/13:T320 yrkande 10 av m.fl. (V) konstaterar motionärerna att SJ:s avkastningskrav leder till starkt fokus på att skapa vinst. SJ tvingas se till marknadsandelar och konkurrera med bl.a. flyget om höginkomstresenärer, en kategori där män dominerar. Det leder enligt motionärerna till att kvinnors, ungdomars och pensionärers behov prioriteras ner. Motionärerna framför vidare att avkastningskravet missgynnar den regionala utvecklingen eftersom SJ prioriterar bort lågtrafikerade sträckor. Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav och höga lönsamhetsmål skulle SJ kunna sänka priserna på biljetter eller enklare reinvestera i nya tåg och vagnar, vilket i sin tur skulle bidra till att fler kunde åka kollektivt och till att miljö- och klimatpåverkan minskade. Motionärerna yrkar därför att SJ AB:s avkastningskrav till ägaren staten avskaffas och att lönsamhetsmålet sänks. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2012/13:NU4y) att de statliga bolagen representerar stora värden och sammantaget är en av största arbetsgivare. Staten har således ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. lyfter vidare fram att det inom pågår en översyn för att säkerställa att alla bolag som sorterar under har relevanta ekonomiska mål. konstaterar att en viktig utgångspunkt när de ekonomiska målen fastställs för de statliga bolagen är ägarens kostnad för eget kapital, eftersom denna kostnad ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. Vidare framhåller näringsutskottet att för lönsamhetsmålet utgör kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. konstaterar att ett frångående av krav på marknadsmässig avkastning kan leda till statsstödsproblematik. framhåller att det - mot bakgrund av bl.a. EU:s konkurrens och stadsstödsregler är viktigt att de ekonomiska målen för SJ ligger på marknadsmässiga nivåer i jämförelse med befintliga och blivande konkurrenter och ser ingen anledning att föregripa den aviserade översynen av SJ:s ekonomiska mål. föreslår därför att trafikutskottet avstyrker motionerna 2012/13:T236 (MP) yrkande 2 och 2012/13:T320 (V) yrkande 10. konstaterar inledningsvis i sitt yttrande (yttr. 2012/13:FiU11y) att de ekonomiska målens utformning och uppföljning är centrala i ägarstyrningen.