bet · H001FöU7 · 2013-05-06 00:00:00 — I motion 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) konstaterar motionärerna i yrkandena 7 och 8 att den grundläggande militära utbildningen GMU är grunden för all militär utbildning och övningsverksamhet. Som en inkörsport såväl till olika befattningar inom Försvarsmakten som till de nationella skyddsstyrkorna är GMU av strategisk betydelse. I syfte att bygga en försvarsmakt som täcker hela landets territorium och är lokalt förankrad vill motionärerna ha en översyn av möjligheten att arrangera GMU på fler orter spridda över landet. Motionärerna bedömer att detta även skulle bidra till att öppna Försvarsmakten för personer som annars inte skulle intressera sig för möjligheten att genomgå GMU. Därutöver hävdar motionärerna att de osäkerheter som präglar utvecklingen av personalförsörjningssystemet gör det socialdemokratiska kravet på en översyn efter beslut om värnpliktens avskaffande än mer angeläget. En sådan översyn bör bl.a. behandla frågor som viktningen av antalet yrkessoldater kontra kontraktssoldater i förhållande till varandra. För att klara av sin uppgift, skapa legitimitet och vinna förtroende är det nödvändigt att Försvarsmaktens personal och representanter speglar de demokratiska värden som de är satta att försvara. Motionärerna menar därför att den folkliga förankringen är viktig och att en liten yrkesarmé inte klarar av att representera den breda allmänheten. Motionärerna bedömer dessutom att näringslivets förutsättningar när det gäller kontraktssystemet och möjligheterna att långsiktigt attrahera personal bör ses över. I motion 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) beskrivs försvarspolitik i yrkande 1 som allas ansvar med utgångspunkten att den folkliga förankringen är en mycket viktig komponent för det militära försvaret. Motionärerna menar att försvaret ska spegla det övriga samhällets attityder och värderingar och bestå av ett tvärsnitt av samhället. I motionen bedöms att återtagandet av värnplikten kommer att vara viktig, även om det till en början endast är i begränsad omfattning. Motionärerna vill därför se att antalet heltidsanställda soldater är minimerat även i fortsättningen och betydligt färre än vad regeringen tänkt sig. Den största delen av insatsorganisationen bör, enligt motionärerna, bemannas med frivilliga, kontrakterade soldater och med en viss del värnpliktiga. Förband ska på detta sätt utbildas och sättas upp inom angiven beredskapstid för att vara redo för insats. I motion 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) konstaterar motionärerna i yrkande 2 att den politiska uppgörelsen om regler för anställda soldater innehöll utfästelser om en översyn av löner, , försäkringar, sociala förhållanden och civil meritvärdering. Även om detta i grunden nu är parternas uppgift så är det något som måste verkställas och i förlängningen också finansieras, varför medel för detta ändamål bör anslås (extra till anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap). Enligt Försvarsmakten är attraktionskraften även i fortsättningen en av personalförsörjningsreformens största utmaningar, och ett tillskott ger möjlighet att bidra till finansieringen av förbättrade villkor för soldaterna inom det nya personalförsörjningssystemet. Villkoren måste, enligt motionärerna, förbättras för att rätt stabilitet ska kunna skapas i den nya personalförsörjningen. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet har tidigare särskilt understrukit betydelsen av de sociala villkor som kommer att gälla för soldaterna, t.ex. löner, försäkringar och , vilket har bedömts vara frågor som är särskilt viktiga för parterna att följa. Regeringen lämnade i propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar vissa frågor om Försvarsmaktens personal (prop. 2009/10:160) förslag som leder till en reformering av den militära utbildningen på frivillig grund. De soldater och sjömän som går igenom en sådan frivillig utbildning borde enligt regeringen ha motsvarande villkor och förmåner som de totalförsvarspliktiga som dittills gått igenom grundutbildningen. Det gällde t.ex. ledighet från anställning, sjukpenning, ekonomisk ersättning, medinflytande, fri kost och logi. Enligt utskottet var detta en naturlig utgångspunkt (bet. 2009/10:FöU8). Utöver den inriktning som regeringen har gett Försvarsmakten via de årliga regleringsbreven fick myndigheten ett uppdrag att redovisa åtgärder om bl.a. rekrytering och arbetsgivarfrågor, exempelvis incitamentsstrukturer för personalförsörjningen och sociala villkor.2[ Dnr Fö2012/1213/MFI.] I bilaga 2 till myndighetens budgetunderlag redovisar myndigheten sina olika överväganden och åtgärder när det gäller tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän.3[ Försvarsmaktens budgetunderlag (dnr 23 383:53446).] Av Försvarsmaktens årsredovisning framgår att myndigheten har planerat för ca 3 000 utbildningsplatser till den grundläggande militära utbildningen (GMU) och att drygt 2 800 personer av de totalt ca 19 480 sökande nominerats till dessa platser. GMU har genomförts i , , och , och av de som sökt och nominerats till utbildningen har varit kvinnor. Försvarsmakten redovisar dessutom att närmare 4 490 personer har anställts i kategorin GSS/K, vilket är av myndighetens behov. Försvarsmakten hade vid utgången av 2012 anställt ca 1 580 tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T). I budgetunderlaget beräknade myndigheten att man skulle ha tillgång till 3 900 GSS/T-anställda. Regeringen har i regleringsbrevet gett myndigheten i uppdrag att lägga särskild vikt vid rekrytering av GSS/T. arbetar dessutom på uppdrag av regeringen med en särskild studie om rekrytering på frivillig grund, som ska överlämnas till (Försvarsdepartementet) . Försvarsmakten har redovisat att man ser det som en utmaning att behålla kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän . Myndighetens slutsats är att en fortsatt utveckling av avtal och villkor måste ses som en del av förutsättningarna för genomförandet av personalförsörjningsreformen. Flera avtal tecknades då personalförsörjningen byggde på plikt, och de behöver därför anpassas till kollektivavtal och nya förutsättningar. Försvarsministern redovisade sin bedömning av rekryteringsläget för utskottet och visade även ett antal fördjupade studier som har gjorts av Försvarshögskolan kring rekrytering och vidmakthållande av personal.4[ Rekryteringsunderlaget 2012 (serie 1:79), Arbetstillfredsställelse hos anställda soldater och sjömän (serie 1:80), Avgångar från grundläggande militär utbildning (serie 1:82) och Upplevelser av grundläggande militär utbildning med inriktning hemvärn/nationella skyddsstyrkorna (serie 1:83).] Avslutningsvis kan konstateras att arbetsmarknadsutskottet (bet. 2008/09:FöU10) instämde i stora delar i fråga om regeringens uttalade förtroende för och stora förhoppningar på arbetsmarknadens parter och deras möjligheter och vilja att träffa nödvändiga kollektivavtal inom försvarets område. framhöll arbetsmarknadsutskottet att de arbetsrättsliga lagarna kan sägas bestå av en kärna av tvingande regler som inte går att avtala bort. Den anställningsform som är huvudregeln i LAS och också den vanligaste på arbetsmarknaden är tillsvidareanställningen den s.k. fasta anställningen. konstaterade i sitt yttrande om proposition 2008/09:140 att det inte är en dispositiv huvudregel och att den därför inte kan kollektivavtalas bort av arbetsmarknadens parter (2008/09:AU8y). Utskottet ser positivt på det stora antalet sökande till den grundläggande militära utbildningen (GMU). Försvarsmakten har till uppgift att organisera utbildningen på ett rationellt och kostnadseffektivt sätt. sökte ungefär 19 480 personer till de ca 3 000 utbildningsplatserna. Utskottet bedömer att rekryteringen av av de personer som behövs i kategorin GSS/K är ett viktigt steg i genomförandet av beslutade personalreformer. ligger rekryteringen av GSS/T och minskningen av antalet civila efter plan. Utskottet vill understryka vikten av att Försvarsmaktens arbete inom området noggrant följs upp av regeringen eftersom en personalförsörjning som vilar på frivillighet är en grundläggande del i den pågående försvarsreformen. Som nämnts ovan genomför Försvarsmakten och ett antal utvärderingar och studier om bl.a. rekrytering av personal på frivillig grund. Att kunna möta det nya personalsystemets utmaningar är centralt för Försvarsmaktens möjligheter att behålla och utveckla sin personal . Försvarsmaktens arbete med jämställdhet, utbildning av reservofficerare och anpassad officersutbildning samt karriärväxling fortsätter att ge mycket begränsade resultat. I absoluta tal ligger antalet officerare som är kvinnor nästan helt still på ca 500. Utskottet välkomnar att regeringen har uppmanat Försvarsmakten att verka för att öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten, men understryker vikten av att Försvarsmakten fortsätter att arbeta aktivt med frågan. Utskottet har tidigare särskilt understrukit betydelsen av de sociala villkor som kommer att gälla för soldaterna, t.ex. löner, försäkringar och , vilket bedömdes vara frågor av särskild vikt för parterna att följa. Utskottet ser att flera utmaningar återstår innan det personalsystem som initierades genom det försvarspolitiska inriktningsbeslutet är fullt ut genomfört. Utskottet understryker därför betydelsen av att parterna fortsätter att ta sitt ansvar inom detta område. Utskottet välkomnar dessutom det arbete regeringen genomför, bl.a. genom uppdraget till Försvarsmakten , i syfte att stärka rekryterings- och arbetsgivarfrågor såväl som incitamentsstrukturer och sociala villkor. Även arbetar på uppdrag av regeringen med en studie om rekrytering på frivillig grund. Den senare ska överlämnas till (Försvarsdepartementet) . I allt väsentligt bedömer utskottet att arbetsmarknadens parter har nödvändiga förutsättningar för ett fortsatt genomförande av personalförsörjningsreformen och att regeringen kontinuerligt vidtar de åtgärder som krävs för att styra Försvarsmakten mot en frivilligt bemannad insatsorganisation som på ett rationellt sätt svarar mot försvarets behov. Utskottet föreslår därför att motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden som rör utlandstjänstgöring. Veteranpolitiken bereds inom . Utskottet bedömer inte heller att möjligheterna att rekrytera svenska soldater efter avslutad anställning behöver regleras ytterligare. Jämför reservation 4 (MP). I motion 2011/12:Fö220 av och (båda M) menar motionärerna att Försvarsmakten nu genomgår en stor omställning med reformer som både är viktiga och välkomna, men innebär att nya krav ställs på Försvarsmakten. Rekrytering av personal måste kunna motsvara både försvarets nationella och internationella åtaganden. Utmaningen förstärks av höjd ambition när det gäller svenskt deltagande i internationella insatser. Utlandstjänsten är ett krav för anställning i Försvarsmakten, vilket ställer krav på att myndigheten ska vara en attraktiv arbetsgivare. Soldatyrket ställer höga krav såväl fysiskt som psykiskt, och de män och kvinnor som tjänstgör utomlands gör inte bara viktiga insatser utan också stora uppoffringar. Utlandstjänst innebär frånvaro från hem, familj och vänner. Ansvaret för hem och eventuella barn ökar ofrånkomligen för den vars partner gör en insats i t.ex. eller Kosovo. Försvarsmaktens personalpolitik bör därför omfatta alla som berörs, både den anställde och dennes familj. Ett viktigt steg i detta arbete är att förbättra de ekonomiska villkoren för personal i utlandstjänst genom t.ex. inkomstskattebefrielse, skatteavdrag eller viss befrielse från kommunalskatt . I motion 2012/13:Fö265 av m.fl. (MP), yrkande 3, beskriver motionärerna med oro den privata säkerhetsbranschens expansion i världen. Privata militära företag ökar totalt sett i både omfattning och omsättning. Globalt sett handlar det om omkring 20 miljoner anställda, vilket motionärerna ser som en stor bransch som överallt är oförsvarligt oreglerad. Motionärerna menar att militär expertis i ökande grad har blivit en handelsvara. Motionärerna menar att ex-militärer och veteraner ibland saknar en vettig arbetsmarknad att gå till efter avslutad tjänstgöring, varför marginalisering och misär kan hota många f.d. soldater. Då är det bättre att bli soldat igen, om än i ny regi. För svenskt vidkommande undrar motionärerna vad som sker med de professionella soldater som efter värnpliktens avskaffande inte anställs i en legitim nationell armé. Motionärerna anför därför att svenska officerares utbildning bör avslutas med ett kontrakt om icke-enrolment utomlands. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen lämnade förslag till en svensk veteranpolitik, dvs. ansvaret för Försvarsmaktens personal före, under och efter internationella militära insatser (prop. 2009/10:160). Utskottet välkomnade att Försvarsmakten skulle få ett lagstadgat uppföljningsansvar (bet. 2009/10:FöU8). Utskottet konstaterade att den nya lagen har sin utgångspunkt i den gamla men skulle innebära ett förbättrat stöd till soldater i internationell fredsfrämjande verksamhet och deras anhöriga. Utskottet välkomnade i övrigt kravet på Försvarsmakten att ha personlig kontakt med dem som tjänstgjort internationellt. I tidigare lagstiftning har stöd och hjälp till anhöriga varit kopplat till att en soldat skadats allvarligt eller omkommit i en internationell insats. I den nya lagen är de anhörigas egna stödbehov tillräckligt för att Försvarsmakten ska ha en skyldighet att i vissa fall stödja anhöriga med t.ex. psykoterapeutiska insatser. Utskottet såg med tillfredsställelse på denna principiella förändring. ansåg utskottet dessutom att myndigheten ytterligare skulle kunna utveckla sitt omhändertagande genom en särskild familjepolicy. Utskottet noterade att regeringen föreslog att en särskild veteranadministration skulle inrättas i Försvarsmakten. En sådan bedömdes ha förutsättningar att hålla dessa frågor aktuella över tiden och utveckla och förbättra omhändertagandet av veteransoldater och deras anhöriga. Regeringen redovisade också i propositionen en lång rad andra åtgärder som man avsåg att vidta för att öka stödet till soldater före, under och efter tjänstgöring internationellt. Utskottet välkomnade detta och kunde konstatera att regeringen därmed hade lämnat en samlad politik för omhändertagandet av veteransoldater och deras anhöriga. I årsredovisningen konstaterar att fredsfrämjande förbandsinsatser genomförts enligt och regeringens beslut samt att missionerna genomgått förändringar bl.a. i form av sänkt personalantal. Totalt har av Försvarsmaktens personal varit ute i internationell insats, vilket bedöms vara ett viktigt bidrag till förmågan att planera, leda och genomföra insatser.5[ Försvarsmakten beskriver att förmågan att strida i större förband och att samordna olika stridskrafter m.a.a. internationella insatsernas karaktär undantas.] Bidraget till ISAF bestod av 570 personer (kvinnor på befattningarna) och bidraget till Kosovo av 55 personer (kvinnor på befattningarna). Försvarsmakten beskriver att den internationella arbetsskyldigheten inte har medfört någon större ändring när det gäller vakanser. Vakanserna i de internationellt insatta förbanden har berott på bristande tillgång på personal med relevant kompetens, och där menar att arbetsskyldigheten inte kunnat lösa problematiken. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utforma förslag om hur den frivilliga försvarsverksamheten kan utvidgas till att innefatta verksamhet till stöd för Försvarsmaktens personal i internationella militära insatser och veteransoldater samt deras anhöriga. Utredningen lämnade sitt delbetänkande , och den fick ett tilläggsdirektiv . Utredaren ska därför även följa upp det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare. Utredaren ska bl.a. bedöma om veteranperspektivet bör omfatta veteraner efter annan internationell verksamhet än militär och belysa frågor om samverkan mellan den utsändes arbetsgivare, staten, kommuner, landsting, den ideella sektorn och andra aktörer. En översyn av centrala frågor inom området pågår alltså och kommer att redovisas . Dessutom har regeringen i vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99) föreslagit att anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap även ska få användas för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Eftersom deras verksamhet är ett viktigt komplement till Försvarsmaktens åtgärder och stöd till personal och anhöriga kan det ses som en del av den beslutade veteransoldatspolitiken och en av förutsättningarna för att myndigheten ska kunna genomföra internationella insatser. När det gäller den privata säkerhetsbranschens expansion i världen kan sägas att det utvecklades vissa ramar för privata militära försvars- och säkerhetsföretag i on Legal Obligations and Good Practices for States related to Operations of Private Military and during Armed Conflict. Detta gjordes med svensk stöd och på initiativ av och (). avslutade de 17 länderna, däribland , sitt arbete med att ta fram rekommendationer och riktlinjer inom området. står 44 länder bakom det s.k. Montreuxdokumentet. Genomförandet av rekommendationer och riktlinjer är en process som pågår parallellt med informationsspridning om de intentioner som ligger till grund för arbetet. Slutligen kan det konstateras att det finns bestämmelser i (19 kap. 12 §) om straff för s.k. olovlig värvning. ligger fokus alltså på den som värvar och inte på den som låter sig värvas. Bakgrunden är att inte önskat se vilken värvningsverksamhet som helst för främmande krigstjänst utan konsekvenser. exakta lydelse är: Om någon utan regeringens tillstånd här i riket värvar folk till främmande krigstjänst eller därmed jämförlig tjänst eller förmår folk att olovligen begiva sig ur riket för att taga sådan tjänst, dömes för olovlig värvning till böter eller fängelse eller, om riket var i krig, till fängelse i högst . När regeringen lämnade förslag till en svensk veteranpolitik (prop. 2009/10:160) såg utskottet positivt på det lagstadgade uppföljningsansvar som skulle vila på Försvarsmakten (bet. 2009/10:FöU8) och konstaterade att förslaget innebar en förbättring av stödet till såväl soldater som deras anhöriga. Detta var första gången som regeringen hade kommit till med en samlad veteranpolitik som ser till helheten. En översyn av frågorna pågår dock i och med att regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att utforma ett förslag om hur den frivilliga försvarsverksamheten kan utvidgas till att omfatta verksamhet till stöd för veteransoldater och deras anhöriga. Ett tilläggsdirektiv om att se över hur veteranpolitiken kan utvecklas gavs även . Utskottet lägger stor vikt vid detta arbete och bedömer inte att ytterligare åtgärder är nödvändiga. Slutligen bedömer utskottet att den kontinuerliga utvecklingen av veteranpolitiken tillsammans med ett pågående arbete med civilt meritvärde gör att tidigare anställda vid snarare kan bli värdefulla resurser på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar dessutom att möjligheterna att rekrytera svenska soldater efter avslutad anställning hos Försvarsmakten för den typ av tjänstgöring motionärerna menar i och med bestämmelser om straff för s.k. olovlig värvning (19 kap. 12 §) troligen är begränsade. Utskottet föreslår därför att motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kostnadsbild, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö7 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 18 samt 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 13. Om den nya personalförsörjningen inte lyckas riskerar försvar att stå inför stora problem . Försvarsmakten har en utmaning i att förse myndigheten med tillräckligt mycket personal av hög kvalitet med de förutsättningar som det reformerade personalförsörjningssystemet ger. Enligt erfarenheter från andra länder och studier av övergången från värnpliktsförsvar blir det dyrare med ett försvar som helt bemannas med anställda soldater och sjömän. har t.ex. påpekat att det kan komma att krävas en sorts premiesystem för att soldater och sjömän ska stanna kontraktstiden ut. () varnade i en rapport för en sannolik fördyring på upp till en och . Den utveckling som har följt efter det att regeringen lämnade sitt lagförslag i proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten ger god grund för att påstå att regeringens ekonomiska kalkyl för reformen inte har beaktat alla parametrar. Regeringens bedömning av kostnadsbilden är att betrakta som undermålig, och finns det stora risker att kostnaderna för anställda soldater tränger ut andra viktiga delar av Försvarsmaktens budget. Även kostnaderna för förbandens övningsverksamhet kommer att stiga. Vi menar att har fått otillräcklig information om de ekonomiska osäkerheterna och riskerna med det nya personalförsörjningssystemet. Osäkerheten kring det nya systemets ekonomiska hållfasthet bedöms vara stor, och en trovärdig och genomarbetad beskrivning av behovs- och kostnadsbilden för saknas. Regeringen måste därför, efter att en sådan tagits fram, återkomma med beräkningar, grundade på de första erfarenheterna av det nya personalförsörjningssystemets faktiska kostnader och en konsekvensanalys kopplad till Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi som helhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Rekryteringsfrågor och kompetensförsörjning, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2011/12:Fö203 av (S), 2011/12:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 2, 2011/12:Fö218 av (M) yrkande 2, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) yrkande 1. Vi anser att den grundläggande militära utbildningen GMU är grunden för all militär utbildning och övningsverksamhet. Som en inkörsport till såväl olika befattningar inom Försvarsmakten som till de nationella skyddsstyrkorna är GMU av strategisk betydelse. I syfte att bygga en Försvarsmakt som täcker hela landets territorium och är lokalt förankrad vill vi ha en översyn av möjligheten att GMU arrangeras på fler orter spridda över landet. Detta bidrar till att öppna Försvarsmakten för personer som annars inte skulle intressera sig för möjligheten att genomgå GMU. Därutöver bedömer vi att de osäkerheter som präglar utvecklingen av personalförsörjningssystemet gör det alltmer angeläget att se över bl.a. frågan om viktningen av numerären yrkessoldater kontra kontraktssoldater. För att klara av sin uppgift, skapa legitimitet och vinna förtroende är det nödvändigt att Försvarsmaktens personal och representanter speglar de demokratiska värden som de är satta att försvara. Vi bedömer även att näringslivets förutsättningar när det gäller kontraktssystemet och möjligheterna att långsiktigt attrahera personal bör ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Rekryteringsfrågor och kompetensförsörjning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2011/12:Fö203 av (S), 2011/12:Fö218 av (M) yrkande 2, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkande 2. Jag anser inte att rekryteringen av personal till Försvarsmakten har underlättats av att gått från ett värnpliktsförsvar till ett yrkesförsvar med frivillig rekrytering. Ett helt nytt tillvägagångssätt gäller nu för rekrytering.