bet · H001SkU18 · 2013-03-04 00:00:00 — I motion 2012/13:Sk249 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras om avdragsrätt för moms beträffande kulturhistoriskt intressanta näringsbyggnader. I motion 2012/13:Sk298 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om avdragsrätt för kontorsinventarier. Ett ställningstagande från innebär att företagare med kontor hemma i bostaden inte kan dra av momsen för kontorsmöbler. Villkoren för att driva företag måste vara lika oavsett om företagaren har kontoret i eller utanför bostaden. Därför bör även företagare som har kontoret i bostaden få dra av momsen för kontorsinventarier. I motion 2012/13:Sk372 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att bestämmelserna för avdragsrätt för moms på företagsbilar bör ses över. I motionerna väcks frågor om avdragsrätt för moms på inventarier i stadigvarande bostad samt för moms avseende kulturhistoriskt intressanta näringsfastigheter. Motioner med likartat innehåll har väckts vid tidigare års behandling av allmänna motioner. Inte heller ser utskottet något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen. En av motionerna tar upp avdragsrätt för företagsbilar. Motioner med ett likartat innehåll avstyrktes i 2009/och i tidigare års betänkande (2009/10:SkU28 s. 13). Utskottets uppfattning var då att den nuvarande regleringen avseende fordon är onödigt byråkratisk och krånglig, och det bör enligt utskottets mening finnas möjlighet att förändra reglerna på ett sätt som gör att företagen kan köpa eller hyra mindre skåpbilar som är lämpliga för ändamålet i sin verksamhet utan att behöva ta hänsyn till olika särregler om avdragsbegränsningar vid uttaget av mervärdesskatt. Detta torde också ge en positiv effekt på koldioxidutsläppen då dessa fordon ofta har bättre miljöegenskaper, såsom låga utsläpp av koldioxid. Utskottet ansåg att det fortfarande fanns anledning att ifrågasätta de aktuella reglerna ur ett förenklingsperspektiv. Förhandlingarna om grunderna för dessa regler är dock fortfarande inte avslutade på EU-nivå, och det kan inte heller uteslutas att en förändring skulle kunna få avsevärda budgetmässiga konsekvenser. Utskottet förutsätter dock att regeringen deltar i de europeiska förhandlingarna med utgångspunkt i att det ska vara möjligt att genomföra förenklingar av de aktuella reglerna om avdragsbegränsning för bilar. Frågan om avdragsrätt kan antas vara en av de frågor som övervägs inom kommissionen inför dess arbete med det förslag om det framtida momssystemet som är aviserat att presenteras före utgången av 2013. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Jämför särskilt yttrande 2 (S, MP, V). Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen ska enligt dagens regler i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:20), förkortad ML, inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt saknar liksom privatpersoner möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG- rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) funnit att det generella undantag från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i inte är förenligt med EG-rätten och måste tas bort. har också i en formell underrättelse till uppmärksammat att de svenska mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund inte synes överensstämma med EG:s mervärdesskattedirektiv. Regeringen har konstaterat att det finns ett behov av att justera begreppet yrkesmässig verksamhet, vilket kan komma att påverka den ideella sektorn. Regeringen har därför hos ansökt om möjligheten att införa mervärdesskattebefrielse vid omsättning under visst belopp. Skälen som har angivits är att det är angeläget att ha en aktiv folkrörelse i . Den verksamhet som bedrivs av ideella föreningar och registrerade trossamfund har en folklig förankring och betydelse för demokrati, välfärd, trygghet, hälsa och livskvalitet i det svenska samhället. gav två utredare i uppdrag att utreda frågan och rapporten för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58) redovisades . Rapporten har remissbehandlats. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) anförde regeringen följande (s. 318): ansökte hos kommissionen om tillåtelse att få införa en regel om en s.k. omsättningsgräns för mervärdesskatteredovisning avseende ideell sektor. Ansökan innebar att verksamheter inom ideell sektor som har en skattepliktig omsättning på högst skulle kunna undantas. Enligt ett besked från kommissionen godtas dock inte ansökan. Regeringen och kommissionen har därefter fört en fortsatt dialog i frågan om den ideella sektorns mervärdesskattesituation. I samband med arbetet med en allmän översyn av mervärdesskattesystemet på EU-nivå har regeringen tagit initiativ till ett uttalande av ministerrådet om att undantagen för ideell verksamhet i mervärdesskattedirektivet bör klargöras. Regeringen kommer att arbeta vidare med att säkerställa goda förutsättningar för en stark ideell sektor. I dialogen med kommissionen är regeringen tydlig med att den ideella sektorns värdefulla verksamhet måste främjas. Regeringens utgångspunkt är att villkoren för de svenska ideella föreningarna inte ska försämras. I motion 2012/13:Sk424 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att momsreglerna för second hand-butiker fortsatt bör innebära att försäljning i ideella butiker av detta slag är skattebefriade. I motion 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. I motion 2012/13:Sk265 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att fortsatt momsfrihet för den ideella sektorn bör gälla. I motion 2012/13:Sk385 av och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om att EU:s förslag om att momsbelägga svenskt föreningsliv bör stoppas. I motion 2012/13:Sk415 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen aktivt bör verka för att svenska ideella föreningar ska vara momsbefriade och att dessa föreningar inte ska omfattas av momsplikt vid lokalförhyrning. Ett enigt utskott har tidigare agerat med skärpa och tydlighet i denna fråga. Utskottet har (t.ex. vid 2010/behandling av motioner om mervärdesskatt 2010/11:SkU19) framhållit att den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. Verksamheten inom den ideella sektorn ger alla medborgare verktyg för samhällsengagemang och bidrar till ett samhälle där medborgarna är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning, idrott och andra hälsofrågor. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. I sitt utlåtande om Europeiska kommissionens grönbok framtid Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem, KOM(2010) 695 (bet. 2010/11:SkU25), som har överlämnats till kommissionen, sade utskottet följande: I detta sammanhang vill utskottet starkt betona vikten av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur, socialt arbete, utbildning m.m. och att ett nytt regelverk tydligt undantar den ideella sektorn. Den ideella sektorn tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald och delaktighet. Samtliga partier i riksdag vill se ett samhälle där medborgarna, inte minst de yngre, är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning och idrott. Föreningslivet utvecklar också särskilda förutsättningar för den representativa demokratin genom att erbjuda medborgarna möjlighet att gemensamt värdera, argumentera och fatta beslut. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. Forskning har visat att föreningslivet även bidrar till att öka tilliten i samhället. I har den ideella sektorn (dvs. ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser) en lång tradition. Den är en viktig kraft och tillgång för svenskt samhällsliv. Som exempel kan nämnas att var av vuxna befolkning () medlemmar i någon förening. Den ideella sektorn i ombesörjer normalt sett sina ekonomiska och administrativa funktioner med ideell arbetskraft, vilket innebär att de är särskilt sårbara för administrativa bördor och andra ökade kostnader i verksamheten. Att införa momsplikt på sådan icke vinstdrivande verksamhet som bedrivs inom den ideella sektorn skulle avsevärt öka den administrativa bördan och således gå stick i stäv med ambitionen att förenkla momssystemet och minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd. En sådan åtgärd skulle heller inte medföra några betydande skatteintäkter eftersom det mycket sällan uppstår något ekonomiskt mervärde i verksamheten. Utskottet har också träffat kommissionär och då framfört den samfällda åsikten att det är av stor vikt att hitta en lösning på dessa angelägna frågor som inte innebär några avgörande försämringar för den ideella sektorn i . Utskottet vidhåller sin inställning från föregående år om att alla de åtgärder som kan förväntas bör innefatta en helhetsbedömning av påverkan på den ideella sektorn. Det är viktigt att de sammanvägda förslagen inte innebär en försämring. Vid föregående års behandling av denna fråga (bet. 2011/12:SkU15 s. 18) uttryckte utskottet bl.a. en besvikelse över att kommissionen i sitt meddelande om momsens framtid inte uttryckt någon ambition att tydliggöra de nuvarande bestämmelserna om ideell verksamhet i momsdirektivet. Utskottet ser emellertid alltjämt positivt på de ansträngningar som görs för att bevara de goda förutsättningar för ett aktivt föreningsliv och den ideella sektorns verksamhet som vi har i men avvaktar uppmärksamt den vidare utvecklingen. Andra frågor om mervärdeskatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av andra bestämmelser om mervärdesskatt. Jämför reservationerna 3 (MP, V) och 4 (SD). I motion 2012/13:Sk348 av Finn m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheterna att skapa ännu bättre möjligheter för företagande i glesbygd. Bland annat bör reglerna om redovisning av moms ses över. I motion 2012/13:Sk394 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten att ta bort registreringsplikten för fastighetsägare som vill ta ut mervärdesskatt på hyra för lokaler där det bedrivs mervärdesskattepliktig verksamhet bör ses över. I motion 2012/13:Sk388 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheten att förenkla momssystemet så att man avskaffar skyldigheten att debitera moms när köparen är skattskyldig, allt i syfte att minska möjligheterna till bedrägerier. I kommittémotion 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör göras av möjligheten att hela försäljningen av vindkraftverk ska kunna momsbeskattas om säljaren begär det. I motion 2012/13:T449 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att veteranbilshobbyn bör främjas genom en återgång till tidigare mervärdesskatteregler vid import av veteranbilar samt delar till dessa. Företag med ett beskattningsunderlag som understiger redovisar normalt mervärdesskatt för en period om tre kalendermånader. Betalningen ska vara bokförd på konto senast den 12:e i andra månaden efter redovisningsperioden. gäller dock den 17:e. De mindre företagens tremånadersredovisning av mervärdesskatt infördes i syfte att förbättra likviditeten och minska den administrativa bördan för dessa företag (prop. 2007/08:25, bet. 2007/08:SkU14). I betänkande 2008/09:SkU22 anförde skatteutskottet följande: har fattat beslut om en förlängning av de mindre företagens redovisningsperiod för mervärdesskatt till tre kalendermånader i syfte att förbättra likviditeten och minska den administrativa bördan för dessa företag. Bakgrunden till detta beslut var att den normala redovisningsperioden för mervärdesskatt en månad kunde innebära en ansträngd likviditetssituation och medföra förhållandevis höga hanteringskostnader. De senarelagda inbetalningarna beräknas medföra ränteförluster för statskassan som uppgår till ca . Ansökan och registrering för frivillig skattskyldighet vid uthyrning av lokaler Uthyrning och annan upplåtelse av fastighet är enligt 3 kap. 2 § ML med vissa undantag en tjänst som är undantagen från skatteplikt. Detta innebär att bl.a. fastighetsägare som regel inte är obligatoriskt skattskyldiga för t.ex. lokaluthyrning. De har därför inte rätt till avdrag för ingående skatt på förvärv i uthyrningsverksamheten. Den företagare som är skattskyldig för mervärdesskatt och bedriver sin verksamhet i egen fastighet har rätt till avdrag för ingående skatt på förvärv avseende fastigheten. I mervärdesskattehänseende kan således bristande konkurrensneutralitet uppkomma när det gäller verksamheter som bedrivs i hyrda respektive i egna lokaler. I syfte att undanröja dessa skillnader har en möjlighet införts för fastighetsägare att begära s.k. frivillig skattskyldighet för uthyrning av fastighet. Om fastighetsägaren ska ta ut moms av sina hyresgäster och har rätt att dra av momsen på sina kostnader för lokaler som han hyr ut räcker det inte med att han är momsregistrerad. Han måste också ha fått ett beslut från om att han är registrerad för uthyrning av lokalerna. Ansökan måste därför göras om detta. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 s. 319) gör regeringen följande bedömning: Möjligheten för fastighetsägare att bli skattskyldiga för uthyrning av verksamhetslokaler som ska användas i mervärdesskattepliktig verksamhet infördes . Syftet var att undanröja bristande neutralitet i beskattningen mellan sådana skattskyldiga som bedrev verksamhet i egna lokaler och sådana som bedrev verksamhet i hyrda lokaler. Regelverket var därefter föremål för en generell översyn och ändrade regler trädde i kraft . Reglerna har kritiserats för att vara komplicerade och administrativt betungande. har på uppdrag av regeringen gjort en förstudie av förutsättningarna att förenkla regelsystemet. Regeringen avser att göra en bredare översyn i syfte att förenkla regelverket. Utskottet ser mot denna bakgrund inte något skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Förenkling av mervärdesskattens struktur Mervärdesskatten tas ut i varje led i tillverknings- och distributionskedjan och kan därför även karakteriseras som en flerledsskatt. Varje led svarar för mervärdesskatten på den värdetillväxt mervärdet som har tillförts i det egna ledet. Detta uppnås genom att företagen från mervärdesskatten på den egna omsättningen (den utgående skatten) får dra av mervärdesskatten på förvärven för verksamheten (den ingående skatten). Den verkliga skattebördan skjuts härigenom framåt tills den träffar den slutlige konsumenten. Konsumenten kan vara en privatperson eller ett företag vars verksamhet inte medför skattskyldighet och inte heller rätt till återbetalning av mervärdesskatt. Som huvudregel gäller att säljaren är skattskyldig för sin omsättning (1 kap. 2 § första stycket 1 ML). I vissa fall är det dock köparen som blir skattskyldig för omsättningen, s.k. omvänd skattskyldighet. Omvänd skattskyldighet tillämpas i många fall när en utländsk företagare omsätter varor eller tjänster i (inom landet) till köpare som är eller ska vara registrerad till mervärdesskatt och betala skatten. Omvänd skattskyldighet tillämpas också vid vissa omsättningar mellan skattskyldiga näringsidkare inom landet. Detta gäller vid vissa omsättningar av guld (1 kap. 2 § första stycket 4 a ML), vid byggföretags köp av byggtjänster (1 kap. 2 § första stycket 4 b ML) och även vid handel med utsläppsrätter för växthusgaser (1 kap. 2 § första stycket 4 d ML). Omvänd skattskyldighet i de senare fallen används främst i dessa specifika situationer för att motverka möjligheter till bedrägerier. Som framförts ovan i detta betänkande har kommissionen aviserat ett förslag om det framtida mervärdesskattesystemet innan utgången av 2013. Eftersom de frågor som väcks i motionen är av grundläggande karaktär för hela strukturen av mervärdesskattesystemet ser utskottet nu inte några skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen. I ett ställningstagande från med dnr 131 428430-11/111 tas frågor upp angående mervärdesbeskattning vid bl.a. överlåtelse av vindkraftverk i vissa fall. Som svar på en skriftlig fråga (2012/13:196) angående vilka initiativ han är beredd att ta för att främja den småskaliga vindkraftsproduktionen sade finansminister följande : Frågan är ställd mot bakgrund av ett ställningstagande från om mervärdesskatt vid försäljning av vindkraftverk. Av ställningstagandet framgår att en försäljning av ett vindkraftverk i vissa situationer kan bli en delvis mervärdesskattefri försäljning av en fastighet. Den som överlåter vindkraftverket saknar därför avdragsrätt för mervärdesskatt till denna del. Regeringen har tagit initiativ till att utreda ett system med nettodebitering med syfte att underlätta för privatpersoner och mindre företag att investera i egenproducerad förnybar el. En frivillig skattskyldighet skulle möjligen kunna vara en åtgärd för att ytterligare främja småskalig vindkraftsproduktion. Frågan är dock komplex både ur ett lagstiftningsperspektiv och i fråga om inverkan på olika överlåtelsesituationer. Jag är inte beredd att ta ställning till en frivillig skattskyldighet vid försäljning av vindkraftverk Utskottet ser mot denna bakgrund inte nu skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Mervärdesskatteregler vid import av veteranbilar, dvs. Av 7 kap. 1 § första stycket ML framgår att skatt tas ut av beskattningsunderlaget om inte annat följer av bl.a. andra stycket. I andra stycket framgår att skatt tas ut vid import av konstverk, samlarföremål och antikviteter som anges i 9a kap. 57 §§. I fråga om import av konstverk, samlarföremål och antikviteter, dvs. inköp från tredjeland, sker således beskattning oavsett värde och oavsett vem som importerar. Skatt tas vid import ut av beskattningsunderlaget. är beskattningsmyndighet och påför mervärdesskatt avseende inköp från tredjeland. Det är som gör bedömningen om en vara ska klassificeras som konstverk, samlarföremål eller antikvitet. Av hemsida () framgår vilka regler tillämpar vid bedömning av fordon som samlarfordon. En likalydande motion avstyrktes vid föregående års behandling av allmänna motioner om mervärdesskatt. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skattesatser, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:Sk201 av och (båda KD), 2012/13:Sk217 av (FP), 2012/13:Sk220 av (M), 2012/13:Sk232 av (KD), 2012/13:Sk239 av (M), 2012/13:Sk243 av (M), 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:Sk261 av (S), 2012/13:Sk264 av (M), 2012/13:Sk266 av (KD), 2012/13:Sk289 av (M), 2012/13:Sk313 av (M), 2012/13:Sk331 av (M), 2012/13:Sk333 av och (båda C), 2012/13:Sk345 av och (båda FP), 2012/13:Sk353 av och (båda M), 2012/13:Sk379 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk397 av m.fl. (M), 2012/13:Sk398 av och (båda SD), 2012/13:Sk430 av i (M) och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 8. Flyget är en stor och växande utsläppskälla för växthusgaser. När alla växthusgaser räknas med står flyget för av de globala utsläppen. För är siffran högre. Utsläppen från den svenska befolkningens flygresande, inrikes och utrikes, uppgick till motsvarande ca koldioxid , vilket är av de totala svenska utsläppen. I debatten uppges ibland att flyget globalt står för en andel på . I denna uppskattning räknas dock bara koldioxid med. Det är viktigt att notera att flygets klimatpåverkan inte enbart orsakas av dess utsläpp av koldioxid. På de höjder, , där flygets utsläpp i huvudsak sker bidrar även utsläppen av kväveoxider och vattenånga till den globala klimatförändringen. Det bästa vetenskapliga underlaget pekar på att den totala klimatpåverkan från flyget är minst 1,8 gånger högre än den som orsakas enbart av koldioxiden. Flyget står således för en icke obetydlig del av de totala utsläppen, speciellt i rika länder som . Vad som är mer allvarligt är trenden vad gäller utsläppsökningar. har det svenska internationella flygresandet fyrdubblats och globalt är utvecklingen likartad. har utsläppen från flyget mer än fördubblats. Med den nuvarande ökningstakten kommer svenskarnas flygresor att orsaka större utsläpp än landets samlade biltrafik om ett tiotal år. Flygbränsle är helt befriat från koldioxidskatt och energiskatt. Detta innebär att flygbränsle är betydligt billigare än bensin och diesel. I stort sett hela denna skillnad utgörs av skatter. Momssatsen på biljetter för internationella flygningar är och för inrikes flygningar . Dessa nivåer kan jämföras med den generella svenska momssatsen som ligger på och momsen på mat som är nedsatt till . Detta innebär en kraftig subvention av flyget. Det är viktigt att spelplanen jämnas ut så att transportslagen får lika villkor. Ett internationellt beslut om en klimatrelaterad skatt på flygbränsle brådskar för att även flyget, liksom andra transportslag, ska vara med och betala för de miljökostnader det orsakar. Internationella civila luftfartsorganisationen () inom FN har tagit upp frågan, men har en policy som motarbetar en skatt eller avgift på internationellt flyg. Momsen är på utrikes flygresor och på inrikes flygresor. Regeringen bör utreda hur denna kan höjas till , vilket motsvarar momsen för bensin. Det som anförs i motionen bör ge regeringen till känna. Skattesatser, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk398 av och (båda SD), 2012/13:Sk201 av och (båda KD), 2012/13:Sk333 av och (båda C), 2012/13:Sk345 av och (båda FP) och 2012/13:Sk353 av och (båda M) samt 2012/13:Sk217 av (FP), 2012/13:Sk220 av (M), 2012/13:Sk232 av (KD), 2012/13:Sk239 av (M), 2012/13:Sk243 av (M), 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:Sk261 av (S), 2012/13:Sk264 av (M), 2012/13:Sk266 av (KD), 2012/13:Sk289 av (M), 2012/13:Sk313 av (M), 2012/13:Sk331 av (M), 2012/13:Sk379 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk397 av m.fl. (M), 2012/13:Sk430 av i (M), 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkande 6. Dansbandstillställningar är missgynnade i dagens . Den som besöker en tillställning där det spelas dansbandsmusik får betala mer moms på sin entrébiljett än den som besöker en konsert, eftersom kostnaden för dansbandet belastas med en momssats på medan momsen för konserter endast är . Samma låga momssats gäller vid idrottsarrangemang, där gällande momssats är . Detta förhållande anser jag är både obegripligt och orättvist. Det är orimligt att musik och rörelse ska ha en högre momssats än idrottsarrangemang och konserter. Jag vill att det skapas rättvisa villkor inom kulturen och idrotten och menar att dansbandsmomsen bör sänkas från till och bli likvärdig med övriga dans-, idrotts- och kulturupplevelser. Det som anförs i motionen bör ge regeringen till känna. Andra frågor om mervärdeskatt, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2012/13:Sk348 av Finn m.fl. (M), 2012/13:Sk388 av och (båda S), 2012/13:Sk394 av (M) och