bet · H101NU7 · 2013-12-18 00:00:00 — kolkraft i som i huvudsak förvärvades åren 2001–2002 gaskraft i (Nuon) som förvärvades 2009. sista beslut att nyinvestera i kolkraft togs 2006. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen var då ansvarig för det statliga ägandet. Att färdigställa stora investeringar såsom kolkraft tar . Det är detta som gör att investeringsposter till stor del består av fossilkraft. beslutade att inga nya investeringsbeslut ska tas i fråga om kolkraft. investeringsplan för perioden –2017 visar att av tillväxtinvesteringarna går till vindkraft. är en av världens största operatörer när det handlar om havsbaserad vindkraft. Bolaget har vindkraftsparker i , , , och efter köpet av Nuon. Vid bolagsstämman ändrade den dåvarande socialdemokratiska regeringen uppdrag genom ett tillägg i bolagsordningen. Tillägget hade följande lydelse: Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning []. Konsekvenserna av en sådan formulering blev att det var den svenska energiförsörjningen som skulle vara ekologisk, och därmed öppnades möjligheten för bolaget att göra vilka investeringar det ville i fossilkraft utanför gränser. framförde 2007 i rapporten – med vind i ryggen? (RiR 2007:29) att tillägget i bolagsordning var otydligt formulerat och att begreppen i tillägget lämnade utrymme för flera tolkningar. Regeringen har därefter tagit fram ett nytt, förtydligat ägaruppdrag där otydligheterna har tagits bort (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). tog även beslut om nya hållbarhetsmål som bl.a. innebär att ska minska sina koldioxidutsläpp från till 2020. Under den tidigare socialdemokratiska regeringens tid skedde en gigantisk expansion av i via köp av kolkraftverk och stora kärnkraftsinvesteringar i . Dessa investeringar har tyvärr inte visat sig vara hållbara för . I förhållande till anskaffningsvärde har skrivit ned av värdet för den tyska kärnkraften och av värdet för Nuon. Nedskrivningarna av den tyska kärnkraften är en betydligt högre andel av förvärvskostnaden än nedskrivningarna av Nuon. I har man letat efter dokument som klargjorde vad det fanns för analyser, regeringsunderlag, promemorior, samordningsdiskussioner och dialoger mellan bolaget och den socialdemokratiska regeringen . Ingen dokumentation har hittats. redovisade i rapporten – uppdrag och statens styrning (RiR 2004:18) en granskning av och statens ägarförvaltning av bolaget. Granskningen omfattade genomförandet av uppgift inom ramen för de miljö- och energipolitiska målen som fattat samt redovisningen av bolagets etablering och verksamhet i . framförde att otydliga formuleringar av eventuella bidrag till genomförandet av svensk miljö- och energipolitik hade skapat utrymme för olika tolkningar. kritiserade att styrelsen och ägarförvaltningen inte hade tagit initiativ till att precisera miljö- och energipolitiska uppdrag. Den s.k. formlösa styrningen av , dvs. utbytet av information mellan bolaget och ägarförvaltningen som inte dokumenteras i alla delar, hade enligt rapporten begränsat möjligheter att bedöma hur den interna kontrollen av beredningsprocessen mellan bolag och ägarförvaltning varit utformad. Vidare menade att ägarförvaltningen inte hade behandlat frågan om expansion i på ett tydligt sätt. investeringar i innebar en markant förändring av bolagets tidigare verksamhetsinriktning och strategi samt ett i väsentliga delar ändrat ekonomiskt risktagande. styrning av bolaget hade inte varit tillräckligt tydligt för att undvika risken att bolagets verksamhet i uppfattades stå i betydande motstridighet till svenska miljö- och energipolitiska mål. ansåg, med anledning av omfattningen av och inriktningen på expansion i , att styrelsen eller ägarförvaltningen borde ha verkat för ett formellt ställningstagande till bolagets planer. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:N1 (S, MP, V). I motion 2013/14:N412 (S) efterfrågas ett uttalande av om att priserna på Sveaskog AB:s jaktarrenden ska vara rimliga. Utskottet hänvisar till sina ställningstaganden och då liknande motionsyrkanden avslogs av . Utskottet vidhåller att detta inte är en fråga där statsmakterna bör agera. är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor, och det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. I motion 2013/14:N241 (M) föreslås ett tillkännagivande som gäller uppdrag om försäljning av mark till enskilda. Utskottet finner ingen anledning för att initiera några åtgärder med anledning av förslaget. bör alltså avslå motionen. I motion 2013/14:MJ301 (V) föreslås det att det statliga ägandet av skog ska samlas i ett bolag. har tidigare, som redovisats, avslagit motionsyrkanden med denna innebörd och i det sammanhanget redovisat hur Sveaskog AB:s verksamhet bedrivs. Utskottet kan inte se någon anledning till att nu skulle inta någon annan ståndpunkt och avstyrker därmed motionen i aktuell del. Försäljning av statliga företag I motion 2013/14:N274 (M) föreslås att återigen ska bemyndiga regeringen att avyttra det statliga aktieinnehavet i . Vidare föreslås i motion 2013/14:N402 (M) mindre statligt ägande i syfte att främja friare universitet. I motion 2013/14:N249 (FP) framförs att tiden nu är inne för att sälja och att regeringen bör ta fram ett förhandlingsupplägg. Utskottet anser inte att det finns något behov av ett riksdagsuttalande om försäljning av nämnda bolag och avstyrker därmed motionerna. Skrivelsen om företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Det finns, som framgått av tidigare ställningstaganden, åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller statliga företag. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör underlag för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Med det anförda föreslår utskottet att ska lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande om förvaltning av statliga företag, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N2 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 21–23 och 2013/14:N290 av (S) och 2013/14:N367 av m.fl. (S). Enligt vår mening – och i likhet med vad som anförs i motionerna 2013/14:N2 (S) och 2013/14:N423 (S) – har staten en viktig uppgift att på ett ansvarsfullt sätt värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångarna som företag med statligt ägande representerar. Genom ett ansvarsfullt ägande ska de statliga företagen bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Företag med statligt ägande är i flera fall framgångsrika aktörer på både de nationella och internationella marknader där de verkar. De representerar stora värden som svenska folket är ägare till. Staten är största företagsägare och arbetsgivare. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning för att säkerställa tillväxten i vårt land. Vi ifrågasätter om regeringen är förmögen att hantera och styra de statliga företagen och efterlyser en rad åtgärder för att återupprätta det professionella ägaransvaret för de statliga företagen. En nationell strategi för att utveckla ett hållbart och professionellt statligt ägande bör införas. Det är angeläget att företag med statligt ägande arbetar kontinuerligt med innovationsfrågor så att vidareförädling och utveckling av statlig affärsverksamhet kan fortgå. Regeringen bör i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N423 (S) ge företag med statligt ägande i uppdrag att arbeta med och bejaka innovationsfrågorna inom ramen för deras verksamhet. bör sammanfattningsvis genom ett uttalande tydliggöra för regeringen dels vikten av att värna och utveckla det långsiktiga ägandet av företag med statligt ägande och att värna de gemensamma tillgångar som företag med statligt ägande utgör, dels behovet av åtgärder för att återupprätta det professionella ägaransvaret för de statligt ägda företagen, däribland införandet av en nationell strategi. Riksdagsuttalandet bör även omfatta att regeringen bör formulera riktlinjer till företag med statligt ägande om att arbeta med och bejaka innovationsfrågorna inom ramen för deras verksamhet. Därmed blir motionerna 2013/14:N2 (S) och 2013/14:N423 (S) tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Övriga här aktuella motioner avstyrks. Övergripande om förvaltning av statliga företag, punkt 1 – motiveringen (MP) av (MP). Företag med statligt ägande kan fylla många viktiga samhällsfunktioner. För mig är dock inte statligt ägande av bolag något självändamål. Jag ser det som ett medel för att uppnå angelägna samhällsmål. En aktiv statlig styrning är därför en nödvändighet. Styrningen av de statliga bolagen måste hanteras långsiktigt och ansvarsfullt. Staten har i sin roll som en betydande företagsägare också ett omfattande ansvar, inte bara för de enskilda företagen utan också för samhällsutvecklingen i stort. Ett gemensamt mål för samtliga statligt ägda företag är, enligt min uppfattning, att vara ledande när det gäller hållbar ekologisk och social utveckling. Målen för de statliga bolagens verksamheter måste vara entydiga och möjliga att utvärdera. De ekologiska och sociala målen ska liksom de ekonomiska målen utvärderas och följas upp. Ägarrollen och förvaltningen ska hanteras på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt. De här behandlade motionerna behöver dock inte föranleda någon åtgärd från sida. De avstyrks följaktligen i här aktuella delar. Statliga företags arbete med riktlinjer och policyer, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N2 av m.fl. (S) yrkande 1. Regeringens skrivelse om 2013 års redogörelse för företag med statligt ägande är ett viktigt redskap för att förmedla information om hur regeringen tar sitt ägaransvar och hur den tänker utveckla ägandet av de statliga företagen. Den senaste tidens rapportering kring hur statliga företag lever upp till de etiska och ekonomiska riktlinjerna föranleder enligt oss dock frågan om regeringen är förmögen att hantera och styra de statliga företagen. Vi anser att skrivelsen inte besvarar dessa frågor på ett tillfredsställande sätt. bör därför uppmana regeringen att återkomma till med en redogörelse för hur regeringen säkerställer att de statliga företagen arbetar på ett tillfredsställande sätt med riktlinjer och policyer. Därmed blir motion 2013/14:N2 (S) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. AB:s uppdrag, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N292 av m.fl. (S) och 2013/14:N418 av m.fl. (S) samt 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:N439 av (SD). Enligt vår uppfattning bör öka investeringarna i förnybar energi. Bolaget bör vara ledande i omställningen av energisystemet och pådrivande i energiomställningen på alla marknader där företaget är verksamt. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2013/14:N352 (MP) om att som statligt energibolag bör vara föregångare i energiomställningen. Vi delar dock inte uppfattningen i nämnda motion att ska uppmana regeringen att uppdra åt att ta fram en strategi för att ställa om hela verksamheten till att bli helt baserad på förnybar energi till 2030. Den svenska industrin är beroende av en långsiktig och pålitlig energiförsörjning för att kunna behålla sin konkurrenskraft. – i statlig ägo – är en viktig pusselbit för den svenska energi- och industripolitiken. Som det anförs i motion 2013/14:N292 (S) bör ambitionsnivån höjas för , och bolaget bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och effektivare elöverföring. Detta överensstämmer även med vad som framförs i motion 2013/14:N418 (S). Sammanfattningsvis bör uppmana regeringen att vidta åtgärder för att ska bli en pådrivande aktör för att främja ett hållbart energisystem. Med ett sådant beslut blir motionerna 2013/14:N292 (S) och 2013/14:N418 (S) tillgodosedda och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. AB:s uppdrag, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2013/14:N292 av m.fl. (S), 2013/14:N418 av m.fl. (S) och 2013/14:N439 av (SD). Jag anser – i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N352 (MP) – att bör uppmana regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för att ställa om hela verksamheten till att bli helt baserad på förnybar energi till 2030. Enligt min uppfattning bör som statligt energibolag vara föregångare i energiomställningen. är klimatutsläppen från bolagets anläggningar i stället större än hela utsläpp. Enligt ägarens uppdrag ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Detta innebär inget större åtagande för eftersom det inte finns så många bolag i samma storlek och de alla har en ohållbar portfölj. har enligt mig ännu inte kunnat presentera en trovärdig plan för hur klimatutsläppen ska minska. Tvärtom har fortsatt sina investeringar i fossil energi, och investeringarna i förnybar energi är dessvärre mycket små. Regeringens direktiv till behöver skärpas. Det krävs en helt ny och mycket tydligare inriktning på verksamheten. Bolaget bör vara en del av omställningen till ett helt förnybart energisystem i både och . Omställningen bör i första hand ske genom ändrade produktionsmetoder och effektiviseringar. bör uppmana regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för att ställa om hela verksamheten till att bli helt baserad på förnybar energi till 2030. Med ett sådant beslut blir den nämnda motionen tillgodosedd i aktuell del och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. AB:s uppdrag, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2013/14:N439 av (SD) samt 2013/14:N292 av m.fl. (S), 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:N418 av m.fl. (S). Svenska företag saknar ofta det kapital som krävs för att genomföra idéer. Detta leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Det finns ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, som prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden. På det sättet främjas innovationsutvecklingen, och landets konkurrenskraft stärks. Detta kan möjliggöras genom en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna ska gå till riskkapitalfonden. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att den svenska internationella konkurrenskraften på området stärks. Med hänvisning till det anförda förordar jag att uppmanar regeringen att inrätta en riskkapitalfond, där en del av finansieringen ska ske genom vinstuttag från . Därmed blir motion 2013/14:Ub469 (SD) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. s.k. energimix består av kol, kärnkraft, naturgas, vattenkraft och vindkraft. Den osäkerhet som finns på den europeiska energimarknaden när det gäller subventioner, pris på utsläppsrätter och kostnader för investeringar samt övriga nationers inställning till dessa kan förändra eller snedvrida konkurrensen på hela energimarknaden. Jag tillstyrker därför motion 2013/14:N439 (SD) om en översyn av uppdrag för att säkerställa realistiska investeringsplaner och långsiktig konkurrens samt för att förhindra koldioxidläckage när det gäller bolagets energimix. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. om köpet av Nuon, punkt 4 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N1 av m.fl. (S, MP, V). Staten har en viktig uppgift att på ett ansvarsfullt sätt värna, förvalta och utveckla de gemensamma tillgångarna som företag med statligt ägande representerar. har en viktig roll i det svenska energisystemet och för utformningen av den svenska energipolitikens inriktning. Koncernen är dessutom av mycket stor ekonomisk betydelse för . köp av Nuon 2009 har i efterhand bidragit till att försämra finanser drastiskt. Totalt har bolaget tvingats göra nedskrivningar med . Därmed hotas möjligheter att klara sina huvuduppgifter. Det har framkommit uppgifter om att det fanns tydliga varningssignaler från tjänstemännen i om de ekonomiska riskerna med affären. Det förekommer också uppgifter om att det finns ett hemligt avtal som skyddar Nuon mot besparingar i dess verksamhet . Detta skulle i sådana fall innebära att tvingades genomföra ännu större besparingar i sin verksamhet för att kompensera avtalet med . Regeringen godkände affären. Det är plikt att granska regeringen och kräva att den kan stå för och motivera sina beslut. Utskottet konstaterar att det råder oklarheter om vad som egentligen hände i inför affären. En affär av denna storlek borde ha föranlett en gedigen beredningsprocess i . De frågetecken som finns kring köp av Nuon bör redas ut. Som redovisats i det föregående kommer med anledning av en granskningsanmälan från Per (MP) att granska om den dåvarande näringsministerns hantering av förvärv av Nuon var förenlig med gällande regler och riktlinjer. Vi välkomnar den granskning som kommer att göra av de konstitutionella aspekterna av affären. Enligt vår uppfattning är det dock inte tillräckligt med en sådan granskning. Vi anser att det behövs en vidare granskning än den granskningsanmälan till avser. Vidare vill vi se en oberoende expertgranskning. Det är viktigt att ta lärdom av det inträffade för att för framtiden säkerställa att staten agerar som en ansvarsfull ägare. Vi anser därför att – i likhet med vad som föreslås i motion 2013/14:N1 (S, MP, V) – genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att tillsätta en oberoende för att utreda berednings- och beslutsprocessen inför köpet av Nuon. En sådan kommission bör bestå av oberoende experter med kunskaper inom olika kompetensområden som ska bidra till att besvara bl.a. följande frågor: Vilket informationsunderlag inför beslutet fanns hos respektive ägaren? Hur utbyttes informationen mellan bolaget och ägaren, särskilt med beaktande av den riskanalys som gjordes inför affären? Stämmer det att regeringen före köpet informerades av konsultföretaget om att ett köp skulle kunna leda till att tvingades till ett framtida kapitaltillskott från skattebetalarna, och om så var fallet, varför godkändes ändå affären? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit respektive avser regeringen att vidta för att undvika att liknande händelser upprepas? Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrks motionen. om köpet av Nuon, punkt 4 – motiveringen (SD) av (SD). Det är viktigt att de frågetecken som finns kring AB:s köp av Nuon utreds grundligt för att säkerställa att framtida rutiner, riktlinjer och regler efterlevs på bästa möjliga sätt. Behovet av tydlighet när det gäller t.ex. ansvarsfördelning för att förhindra oegentligheter och oklarheter är betydande. kommer att behandla en anmälan som gäller hanteringen av förvärv av Nuon och om den varit förenlig med gällande regler och riktlinjer. Jag har fullt förtroende för att granskningen av ärendet kommer att hanteras genomgripande och fullödigt av . Jag ser ingen anledning till att och parallellt lägga tid och resurser på att göra ytterligare en granskning genom att tillsätta en särskild . Det saknas alltså anledning att tillsätta en för att utreda processen gällande köp av Nuon. Med hänvisning till det anförda avstyrker jag motion 2013/14:N1 (S, MP, V). Sveaskog AB:s arrendepriser, punkt 5 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N412 av i m.fl. (S). I likhet med vad som framförs i motion 2013/14:N412 (S) anser vi att bör göra ett tillkännagivande om Sveaskog AB:s priser på jaktarrenden. har genomfört betydande höjningar av sina jaktarrenden i de norra delarna av landet. I vissa fall har prishöjningarna varit flera , vilket i kombination med höga avgifter för att fälla älg har gjort att allt fler jägare och jaktlag inte längre har råd att förlänga sina arrenden. Det finns exempel när priset per fälld älg närmar sig 35 000–, och då är det omöjligt för de allra flesta att fortsätta jaga. ser uppenbarligen inte detta som något större problem, då det har funnits andra personer än de som bor i området som bolaget kunnat sälja jaktarrenden till. De jägare och jaktlag som har arrenderat marker i den del av landet som de bor i tar dock oftast ett stort ansvar för de marker de jagar på och de viltstammar som de förvaltar. Att arrendera ut marken till de jägare och jaktlag som har råd att betala riskerar att minska långsiktigheten i viltstammarnas förvaltning, vilket kan öka betesskadorna. För att komma till rätta med dessa borde vara mån om att beståndet av älg på bolagets marker tas om hand på bästa sätt och med kontinuitet. Ett statligt bolag som bör inte driva upp priserna på jaktarrenden så att de människor som bor i områdena inte har råd att fortsätta arrendera. bör i stället värna dem som tar ansvar för långsiktighet och god viltvård och ge människor förutsättningar att bo kvar i glesbygden. Med ett sådant beslut av som vi önskar blir motion 2013/14:N412 (S) tillgodosedd och tillstyrks. Skogsägande, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2013/14:N241 av (M). Jag anser – i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:MJ301 (V) – att bör göra ett tillkännagivande om statligt ägd skog, med innebörden att det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag. Jag menar att staten bör bedriva ett aktivt förvaltarskap över sina skogsområden. Det nya skogsbolag som jag anser bör inrättas bör inte ha avkastning som främsta mål utan en hållbar användning av skogens resurser. De nuvarande vinstkraven gör det svårt för statliga skogsbolag och förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Det nya bolaget bör också ges i uppdrag att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Staten bör även fortsättningsvis svara för att tillhandahålla ersättningsmark vid skydd av värdefull natur även ovan odlingsgränsen och då i samråd med rennäringen. Med hänvisning till det anförda förordar jag att uppmanar regeringen att vidta åtgärder så att det statliga ägandet av skogsområden samlas i ett bolag. Därmed blir motion 2013/14:MJ301 (V) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. Motion 2013/14:N241 (M) avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:140 redogörelse för företag med statligt ägande.