bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN I likhet med civilutskottet kan utskottet konstatera att Socialdemokra- terna och vill öka bostadsbyggandet genom olika former av subventioner. Som civilutskottet framhåller har de senaste årens bostadspo- litik i hög grad varit inriktad på att skapa förutsättningar för en sektor som fungerar utan statliga subventioner och där hushållens behov ska stå i cent- rum. När det gäller behovet av infrastruktur anser utskottet att ett väl anpas- sat och väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att säkra individers och företags transportbehov. har också ett välutvecklat transportsystem som i många delar håller en god kvalitet. För att bibehålla sin kapacitet behöver systemet emellertid underhållas som infra- strukturen behöver utvecklas för att möta förändrade resmönster och behov av förstärkt kapacitet. Utskottet kan också konstatera att omfattande medel har avsatts för åtgärder i transportinfrastruktur. Samtliga oppositionspartier föreslår att ytterligare medel ska avsättas för investeringar i infrastruktur, dock med stor variation från 900 miljoner kro- nor till nästan 2014. som partierna bl.a. vill förbättra kapaciteten inom infrastrukturen ska det genom utgiftsökningen skapas fler jobb. Enligt utskottet skapas fler arbeten genom att det görs mer lönsamt att arbeta och genom att det skapas goda förutsättningar för företag att växa. Utskottet vill också påminna om den historiska satsning på infrastruktur- området som regeringen gjorde 2012 genom infrastrukturpropositionen 2012/13:25 Investeringar i ett starkt och hållbart transportsystem. I sam- band med propositionen togs beslut om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen under planeringsåren 2014– 2025 ska uppgå till totalt . Detta motsvarar en ambi- tionshöjning med i förhållande till tidigare riksdagsbe- slut. Ramen innebär bl.a. ambitionshöjningar för underhållet av såväl järnvägar som vägar. Exempelvis disponerar mer än dub- belt så mycket pengar för drift och underhåll som under den tidigare socialdemokratiska regeringen. Utskottet kan även notera att har investerat förhållandevis mycket i järnvägar jämfört med andra länder, sär- skilt . Förbättrad välfärd och ökad sammanhållning har regeringens fördelningspolitiska arbete inriktats dels på att stärka drivkrafterna för och möjligheterna till arbete, dels på insatser för att stärka de ekonomiska marginalerna för utsatta hushåll med svag eko- nomi. Härigenom läggs grunden för ett samhälle som håller ihop. Utskot- tet kan också notera att har en mycket jämn inkomstfördelning ur ett internationellt perspektiv. Detta gäller i synnerhet om hänsyn tas till värdet av de offentliga välfärdstjänster som kommer hushållen till del. Med ett inkomstbegrepp som beaktar detta har de lägsta inkomst- skillnaderna i hela OECD-området. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN hur stabil Gini-koefficienten, som är ett mått på övergripande inkomstskill- nader, har varit . I är det även en mycket låg andel av befolkningen som har låg materiell standard, både när det gäller befolk- ningen i dess helhet och andelen barn . Den enskilt viktigaste förklaringen till att en del hushåll har låg ekono- misk standard är en svag förankring på arbetsmarknaden. ken bör därför även i fortsättningen inriktas på att stärka sysselsättningen, förbättra utbildningen och minska utanförskapet. Ett fortsatt minskat utan- förskap frigör dessutom resurser i ekonomin. Utskottet ser därför positivt på regeringens ambition att fortsätta föra en politik för ökade drivkrafter Utskottet ställer sig också bakom att regeringen även fortsätt- ningsvis vidtar åtgärder i syfte att förbättra den ekonomiska standarden för hushåll med svag ekonomi och för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. het med regeringen anser utskottet att det finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra det ekonomiska utrymmet för dem som har fyllt Utskottet välkomnar därför höjningen av grundavdraget för äldre som också bidrar till att stödja tillväxten och sysselsättningen genom en I och med denna höjning av grundavdraget kan utskottet konstatera att skatten för personer sammantaget har sänkts med I ett välfärdssamhälle ska alla invånare erbjudas god tillgång till hälso- och sjukvård och en omsorg av hög kvalitet. I likhet med socialutskottet kan utskottet konstatera att den nationella vårdgarantin har bidragit till att korta köer och har ökat tillgängligheten till vården, vilket även kömiljar- den har bidragit till. Den demografiska utvecklingen kan utgöra en stor utmaning för sjukvården och omsorgen. I likhet med socialutskottet väl- komnar därför utskottet regeringens fleråriga satsning på vård av personer med kroniska sjukdomar. Socialdemokraterna anser att privata välfärdslösningar är ett mindre effek- tivt sätt att organisera välfärden. anser att vinstdriven hälso- och sjukvård inte bör vara tillåten och att sjukhus inte ska få säljas. Utskottet anser att mångfald och valfrihet är ledord i utvecklingen av väl- färdssektorn, varför det är viktigt att utbudet av utförare inte minskar. får kvaliteten aldrig äventyras, oavsett utförare. förbättra välfärdens innehåll är betydligt mer angeläget än frågan om drifts- former eller vem som är huvudman. Ordning och reda i välfärden bygger på att alla aktörer lever upp till gällande lagar och regler, förvaltar de gemensamma resurserna på ett effektivt sätt, värnar tillgängligheten samt kontinuerligt arbetar för att förbättra kvaliteten. För att stärka ordning och reda i välfärden har regeringen exempelvis inrättat Skolinspektionen och Inspektionen för vård och omsorg samt tagit krafttag mot den aggressiva I detta sammanhang vill utskottet även påminna om den utredning som regeringen tillsatte som ska utreda vilka 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN möjliga krav, utöver de befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Uppdraget ska redovisas . Samtliga oppositionspartier vill öka utgifterna inom välfärdssektorn, bl.a. för en ökad bemanning inom skola och vård. Detta innebär kraftiga utgiftsökningar som i varierande utsträckning ska finansieras med kraftigt höjda skatter. Utskottet vill här framhålla att kommuner och landsting är huvudsakliga aktörer när det gäller att tillhandahålla välfärdstjänster, och att den kommunala sektorns ekonomiska utveckling är beroende av hur väl ekonomin generellt utvecklas. har antalet sysselsatta och anta- let arbetade timmar ökat inom de kommunalt finansierade verksamheterna. Justerat för inflationen har resurser till utbildning, vård och omsorg i hela den offentliga sektorn ökat med . Den kommunala skattebasen är betydligt mer central än storleken på stats- bidraget. Enligt utskottet är det därför viktigt med reformer som stärker arbetslinjen och därigenom skatteunderlaget och kommunsektorns ekonomi. Utskottet vill också betona att regeringens arbete med att förbättra driv- krafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till en positiv utveckling av den ekonomiska jämställdheten på flera områden . Eftersom förbättringen relativt sett varit som störst för låg- och medel- inkomsttagare innebär det att drivkrafterna för arbete stärks mer för kvin- nor än för män. Det har fått till följd att andelen kvinnor som arbetar har hållits uppe under krisen och är på samma nivå som när krisen inled- des 2008. I inget annat land inom EU arbetar en så stor andel av kvin- norna som i . Vidare vill utskottet framhålla att det i riksdag finns en bred uppslutning om att ska ha en human asylpolitik och vara en fri- stad för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser krä- ver, och denna politik har starkt stöd i . Socialförsäkringsutskot- tet har i sitt yttrande avfärdat förslag om att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen, och utskottet delar denna uppfattning. Miljö-, energi- och klimatområdet Utskottet står bakom regeringens ambitiösa miljö-, energi- och klimatar- bete där visionen är att ska ha en hållbar och resurseffek- tiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utgångspunkten för miljöarbetet är det reviderade miljömålssystem som fattade beslut om 2009. I likhet med regeringen anser utskottet att det handlar om att satsa medel på olika prioriterade områden samt att med hjälp av skatter styra utvecklingen åt rätt håll. Utskottet välkomnar därmed regeringens fortsatta satsningar på området med bl.a. en grön inve- steringsfond, miljöbilspaket, skattereduktion för viss egenproducerad förny- bar el samt kvotpliktssystem för biodrivmedel. Utskottet kan också notera att regeringens bedömning är att de bindande målsättningar som 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN åtagit sig nationellt och gentemot EU till 2020, om minskade utsläpp av växthusgaser och ökad andel förnybar energi, kommer att uppnås med god marginal. Utskottet kan vidare notera att regeringen har gett i uppdrag att se över och skärpa energikraven för nya hus. Uppdraget ska redovisas . Enligt utskottet blir därmed ett föregångs- land i klimat- och energieffektiviseringsarbetet. Samtliga oppositionspartier vill i varierad utsträckning tillföra ytterligare medel inom ramen för miljö-, energi- och klimatområdet. Socialdemokra- terna vill bl.a. införa en miljöbilsbonus och öka miljömålsinvesteringarna. vill bl.a. öka andelen förnybar energi, effektivisera energian- vändningen och minska bilåkandet. vill bl.a. införa ett sär- skilt klimatprogram. Enligt utskottet är det viktigt med effektiva insatser som bidrar till att klimat-, energi- och miljöpolitiska mål kan nås. Utskot- tet vill därför understryka det ambitiösa miljöarbete som redan bedrivs och som dessutom bedöms innebära att uppnår de högt ställda målen. Utskottet kan även notera att samtliga oppositionspartier förutom Sverige- demokraterna vill höja skatterna på koldioxid och övriga skatter på energi och miljö. I likhet med regeringen anser utskottet att miljöskatter och övriga ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att nå de högt ställda klimat-, energi- och miljöpolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Men att som t.ex. föreslår kraftigt höja skatterna från till ett annat riskerar att slå hårt mot tillväxt och sysselsättning, inte minst på landsbygden. Utskottet vill också påminna om att hös- ten 2009 beslutade om ett omfattande paket med miljöskatteförändringar som träder i kraft stegvis –2015 just för att aktörerna ska ges långsiktiga förutsättningar att planera sin verksamhet. Utskottet står bakom regeringens arbete med ett användbart och tillgäng- ligt insatsförsvar baserat på frivillighet. I samband med att fattade beslut om en ny inriktning för försvaret 2009 inleddes ett omfat- tande omställningsarbete. För att underlätta genomförandet av omställ- ningen föreslår regeringen att Försvarsmakten tillförs ytterligare resurser. För att beslut ska kunna genomföras som planerat anser utskot- tet att det är viktigt att resurser avsätts för att underlätta detta arbete. föreslår kraftigt utökade medel för en återupprust- ning av försvaret. Utskottet anser att utgiftsökningar bygger på oacceptabla och oseriöst beräknade besparingar på asyl- och anhöriginvandring. och vill i stället se minskade medel till försvaret. Detta anser utskottet skulle försvåra Försvarsmaktens möjlighet att bedriva den verksamhet som den är ålagd. Dessutom anser utskottet att det helt går emot den inriktning om försvaret som tog beslut om 2009. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN I likhet med regeringen anser utskottet att en viktig förutsättning för att befolkningen ska känna sig trygg är ett väl fungerande rättsväsende. har också stora resurstillskott avsatts för att förstärka rätts- väsendets kapacitet. Regeringens bedömning är emellertid att mer behöver göras för en effektivare brottsbekämpning. Bland annat har regeringen beslutat ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå ändringar i straffska- lorna. Utredningens slutsatser ska presenteras . Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte behövs ytterligare medel för insat- ser mot den organiserade brottsligheten, som Socialdemokraterna och föreslår. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta arbete med att säkerställa ett sta- bilt finansiellt system. I likhet med regeringen anser utskottet att det är högt prioriterat då finansiella kriser kan vara mycket kostsamma och dess- utom utgöra ett allvarligt hot mot offentliga finanser och ett lands ekono- miska utveckling. relativt stora banksektor och hushållens höga skuldsättning innebär att riskerna inom det finansiella systemet är större än i många andra länder. Hushållens skuldsättning, som huvudsakligen utgörs av bostadslån, har pekats ut som riskfaktorer av flera externa bedömare. Enligt Samverkansrå- det för makrotillsyn bedöms dock hushållen generellt sett ha en god återbetalningsförmåga, och risken för att bankerna ska göra stora kreditför- luster på bolån bedöms som liten. Utskottet vill understryka vikten av de åtgärder som regeringen vidtagit som t.ex. högre riskvikter för bolån, högre kapitalkrav samt det bolånetak som infört. Utskot- tet kan också notera att föreslås få ansvar för de nya verktygen för finansiell stabilitet, t.ex. för den s.k. kontracykliska kapital- bufferten. Med den här strukturen har kvar sitt unika ansvar för penningpolitiken och för att främja ett säkert och effektivt betalningsvä- sende, och fortsätter att vara en viktig aktör för att värna finansiell stabili- tet. Åtgärderna innebär även att samspelet mellan och de övriga institutionerna förtydligas. Utskottet kan även notera att regeringen avser att inrätta ett finansiellt stabilitetsråd i syfte att stärka både det före- byggande arbetet och samarbetet under en kris. Dessutom har Finansinspek- tionen överlämnat ett förslag till regeringen om individuellt anpassade amorteringsplaner. Även om hushållens skuldsättning inte bedöms hota den finansiella stabiliteten anser utskottet i likhet med reger- ingen att det är av stor vikt att även fortsättningsvis noga följa utveck- lingen och att ytterligare åtgärder vidtas om skuldsättningen ökar på ett sätt som förstärker riskerna för obalanser i ekonomin. En annan viktig del i arbetet med att värna den finansiella stabiliteten är bl.a. pågående arbete, vars slutbetänkande ska redo- visas . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Vidare delar utskottet regeringens uppfattning om det fortsatta arbetet med att förstärka konsumentskyddet på de finansiella marknaderna. Utskottet kan notera att regeringen i föreliggande budgetproposition efter- strävat en tydligare disposition och struktur samt en ökad tydlighet när det gäller vilka indikatorer som ligger till grund för resultatet gentemot de mål som har beslutat. Regeringen framhåller också att redovisningen ska utgöra ett bra underlag för ställningstagande till regeringens Utskottet välkomnar denna ambitionshöjning och vill under- stryka vikten av att får tydliga och transparenta beslutsunderlag, vilket även framhållits tidigare (bl.a. bet. 2009/10:FiU20). framhöll utskottet bl.a. att även om beskrivningen av regeringens olika åtgärder är komplexa i de ekonomiska propositionerna, så är det ur riksda- gens perspektiv ett rimligt krav att man någorlunda enkelt ska kunna utläsa budgeteffekterna på den offentliga sektorns olika delsektorer av att t.ex. ett regeringsförslag avvisas. Utskottet noterar också att utformningen av anslagens ändamål har setts över med syfte att få en tydligare och mer enhetlig utformning av ändamå- Även detta är en ambitionshöjning som utskottet välkomnar. Mot bakgrund av vad som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens rikt- linjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas budgetmotioner avstyrks. 3 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomstberäkning Utskottets förslag i korthet fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspen- sionssystemet vid sidan av statens budget till 1 107, 1 127 respektive1 , 2015 och 2016. beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena i enlighet med regeringens förslag. Inklusive övriga utgif- ter, där utskottet föreslår en revidering av nettoutlåning i förhållande till regeringens förslag, uppgår där- med utgifterna på statens budget till 2014. godkänner utskottets förslag till beräkning av inkomsterna på statens budget till 2014. godkänner regeringens förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler och antar därmed regeringens lagförslag. godkänner regeringens förslag om stöd vid korttids- arbete och antar därmed regeringens lagförslag. godkänner regeringens beräkning av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . Oppositionspartiernas förslag avslås. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (MP), 7 (SD) och 8 (V). Detta kapitel behandlar de förslag som ingår i det s.k. rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer utgiftstaket för staten, ramarna för de olika utgiftsområdena samt godkänner en beräkning av inkomsterna på statens budget. I rambeslutet ingår även att godkänner ett antal budgetpåverkande utgiftsposter, såsom förändringen i anslagsbehållningar, nettoutlåning samt den kassamässiga korrigeringen. I inkomstberäkningen ingår att ta ställning till olika förslag om ändrade reg- ler för skatter och avgifter och att beräkna vad dessa förslag har för effekter på inkomsterna. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter utgör budgetsaldot, vilket definitionsmässigt är lika med statens lånebehov men med omvänt tecken. Budgetsaldot och lånebehovet fram- kommer alltså som ett resultat av de delar som bygger upp budgeten. tar ställning till de olika delarna men inte till saldot som sådant. Slutligen ingår i rambeslutet även att godkänner en beräk- ning av utgifterna inom ålderspensionssystemet (som ligger vid sidan av statsbudgeten). 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 3.1 Utgiftstak för staten Enligt budgetlagen 2 kap. 2 § ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret. Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statens budget, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betän- kandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 a Utgiftstak för staten. Regeringen föreslår vissa tekniska justeringar av utgiftstaken , som innebär att de tidigare fastställda nivåerna höjs med respektive år (punkt 2 i propositionen). Det betyder att utgiftstaken enligt regeringens förslag fastställs till 1 107 respektive , se tabell 3.1. Så kallade tekniska justeringar görs för att utgiftstaket ska behålla den ursprungliga finansiella begränsningen vid t.ex. förändringar som påverkar de takbegränsade utgifterna, men som inte motsvaras av ett i sak förändrat offentligt åtagande. Föreslagna tek- niska justeringar förklaras huvudsakligen av det höjda grundavdrag för pensionärer som föreslås i denna proposition. Regeringen föreslår att stats- bidraget till kommunsektorn höjs i syfte att neutralisera effekterna av ett minskat skatteunderlag, vilket innebär att man måste göra en teknisk juster- ing av utgiftstaket samtliga år . föreslår regeringen att utgiftstaket fastställs till 1 167 miljar- der kronor (punkt 3 i propositionen). Förslaget innebär att nivån på taket ökar med i förhållande till 2015. gör reger- ingen bedömningen att utgiftstaket bör uppgå till , vilket innebär en ökning med jämfört med . För- slaget till nivå och bedömningen av nivån överensstäm- mer med bedömningen av dessa år ekonomiska vårproposition, exklusive sådana budgetförändringar som motiverar tekniska justeringar. Motionärernas förslag till utgiftstak i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.1. föreslår utgiftstak endast . 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2013/14:FiU1 Tabell 3.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för sta- ten 2014–2016 Regeringens förslag till utgiftstak Anm.: Regeringens, och utgiftstak är endast bedömningar, inga skarpa förslag. Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2013/14:Fi308(S), 2013/14:Fi319(MP), 2013/14: Fi282(SD) och 2013/14:Fi254(V). 3.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 b Utgiftsramar per utgiftsområde. Regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 5 att utgifterna fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av tabell 3.2. Reger- ingen redovisar i propositionen utvecklingen av de takbegränsade utgif- terna. De takbegränsade utgifterna är de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten och utgörs av utgiftsområdena 1–26 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Dessutom ingår posten Minskning av anslagsbehållningar. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. i de takbegränsade utgifterna. Enligt regeringen beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 2014 i förhållande till 2013. Förändringarna av utgifterna förklaras av nya refor- mer, nya makroekonomiska förutsättningar samt prognoser över volymer (se tabell 8.4 s. 564 i budgetpropositionen .) Det mesta av ökningen 2014 jämfört med förklaras av ökade volymer inom regel- styrda transfereringssystem. Enligt regeringens redovisning ökar de takbegränsade utgifterna med ca till följd av reformer. Bakom denna nettosiffra ligger både utgiftsökningar och minskningar. Utgifterna inom utgiftsom- råde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskar i omfattning 2014 till följd av att det görs vissa reformer som innebär besparingar och att medel flyttas till andra utgiftsområden. EU-finansieringen av det svenska landsbygdsprogrammet minskar , vil- ket minskar utgifterna under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel med ca . Det finns ett antal reformer som ökar utgifterna inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommu- 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING För att säkerställa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för landets kommuner och landsting och begränsa negativa effekter av omför- delningen, föreslår regeringen flera förändringar i utjämningssystemet, vil- ket ökar utgifterna med 2014. regeringen att den gymnasiereform som trädde i kraft på kort sikt inte kommer att leda till lägre kostnader i den omfattning som tidigare Av det skälet föreslår regeringen ökade medel inom utgiftsom- råde 25 med ca 2014. Pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investerings- ändamål ökar utgifterna med 2014. Regeringen redovisar att de takbegränsade utgifterna ökar med 1 miljard kronor 2014 till följd av övriga makroekonomiska faktorer. ingar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning, t.ex. sjukpenning, föräldrapenningen, sjuk- och aktivitets- ersättning samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet till följd av den ekonomiska krisen förde med sig en något svagare pris- och löneut- veckling än normalt 2012 och 2013. löneökningstakten bli högre, vilket leder till att transfereringsutgifterna kom- mer öka i snabbare takt åren framöver. Avslutningsvis redovisar regeringen att de takbegränsade utgifterna beräk- nas öka med till följd av övriga faktorer. om ökade volymer inom regelstyrda transfereringssystem såsom inkomst- och tilläggspension, etableringsersättning, sjukpenning, rehabiliteringspen- ning, barnbidrag och föräldrapenning. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition ökar de takbegränsade utgifterna med 2014 (se tabell 8.8 s. 572 i budgetpropositionen ). De största förändringarna, 5,4 miljar- der kronor, är en följd av nya prognoser för volymerna inom de regel-