bet · H101UbU2 · 2013-12-04 00:00:00 — fick 557 personer som studerade utomlands med studiemedel tilläggsbidrag. Av dessa var kvinnor och män. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Indikator: Andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag Andelen studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick tilläggsbidrag var , medan andelen på eftergymnasial nivå var . Av dem som studerade med den högre bidragsnivån fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för dem som studerade med det generella bidraget var . Skillnaderna i andelen med tilläggsbidrag kan bl.a. förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika grupperna och att äldre studerande oftare har barn. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Indikator: Studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Detta tyder på att studiemedlens värde står sig relativt väl. Den ökade köpkraften kan förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Indikator: Antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet) Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . har lånebenägenheten endast förändrats marginellt. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2011. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Indikator: Andel utlandsstuderande med studielån Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är något högre än föregående år. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt samt effekten på samhällsekonomin. Indikator: Andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån minskade . I genomsnitt tog totalt av de studerande med studielån även tilläggslån . fick nära 15 000 personer med studielån tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är en minskning med jämfört med . Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade något . Andelen studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tog merkostnadslån var , vilket är en marginell ökning jämfört . hade 6 200 personer merkostnadslån för studier på eftergymnasial nivå i . Av dessa var kvinnor och män. Utlandsstuderande är den grupp som oftast tar merkostnadslån. Andelen utlandsstuderande med studielån som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. Cirka 12 500 studerande fick lån till undervisningsavgifter, medan lån till resor lämnades till ca 8 900 studerande och lån till försäkring till ca 6 100 studerande. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt samt effekten på samhällsekonomin. Indikator: Studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå minskade något och var . Vid studier på gymnasial nivå minskade lånebenägenheten marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i ökade marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Män tar oftare studielån än kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Speciellt stor är skillnaden för studerande på grundskolenivå. Där är andelen studerande män som hade studielån jämfört för studerande kvinnor. Lånebenägenheten varierade inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna var de som i minst omfattning valde att ta studielån. För ungdomar i åldern 20–uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldern 25–, där tog lån. Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Indikator: Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalnings-skyldiga fördelat på studienivå och kön De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som började betala tillbaka på sin skuld har lånat i genomsnitt . Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än . Av låntagarna hade en skuld på eller mer. Jämfört med dem som blev återbetalningsskyldiga har skuldsättningen ökat något för samtliga utbildningsnivåer och särskilt för de som har studerat utomlands. För studerande utomlands var den genomsnittliga skuldsättningen högre. Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Låntagare och den totala studieskulden Indikator: Total studieskuld, varav andel osäkra fordringar Av den totala studieskulden på 2012 har CSN bedömt att , eller , utgörs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Andelen osäkra fordringar är oförändrad jämfört med . Vidare har CSN bedömt att av den totala utestående fordran på i fråga om återkrav av studiestöd är osäkra. Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Indikator: Andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i Återbetalningen av studielån minskade något . Jämfört med 2011 betalades det in ca mindre till CSN. Totalt betalades det in inklusive räntor och avgifter. Av de årsbelopp som debiterades 2012 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . Denna andel har varit stabil . Motsvarande andel för låntagare bosatta utomlands var , vilket är en minskning jämfört med . Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Indikator: Antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som ska betalas tillbaka och totalt värde på nedsättningen Återigen sjunker antalet personer som har fått nedsatt årsbelopp. fick 162 100 personer beslut om nedsättning, vilket är 2 000 färre än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en minskning jämfört med . Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Indikator: Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl och totalt avskrivet belopp fick ca 53 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 9 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Indikator: Antal personer där krav på återbetalning av studiestöd har överförts till och den ackumulerade fordran hos myndigheten hade ca 90 000 personer, kvinnor och män, krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en minskning med 4 000 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos som avser studiestöd uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som har en skuld hos har minskat något jämfört med och uppgick . Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Indikator: Total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel osäkra fordringar Cirka 66 000 återbetalare, kvinnor och män, var bosatta utomlands, vilket är en ökning med ca 2 500 låntagare jämfört med . Den totala fordran hänförlig till de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2012 till , vilket är en ökning jämfört med . Lånetypen studielån fortsätter med stå för den största delen av de utlandsbosattas skulder. Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. Indikatorn mäter studiestödets effekt på samhällsekonomin. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är regeringens samlade bedömning att målen om studiestödens rekryterande och utjämnande effekt har uppnåtts. Regeringen anser vidare att nuvarande lånesystem i stort sett fungerar bra och därmed har en god effekt på samhällsekonomin . Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller dem som är bosatta utomlands. När det gäller studiestödsadministrationen fungerar ärendehanteringen vid CSN väl, och hanteringen av överklaganden vid ÖKS har nått ett godkänt resultat enligt regeringen. Hanteringen av kreditförluster på studielån anpassas till budgetlagen Regeringen redovisar bedömningen att budgetlagens (2011:203) bestämmelser om finansiering av förväntad förlust bör tillämpas fullt ut på nyutlåning av studielån . Förluster på äldre lån bör hanteras som genom att anslag belastas först när förlusten är konstaterad. Ränteinbetalningarna från studerande får disponeras för att betala räntekostnaderna till . Därmed avskaffas bruttoredovisningen av räntor. Detta medför att två nya anslag tillkommer inom utgiftsområdet, anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster och anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor samt att medel överförs till dessa från det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. I budgetlagen finns det bestämmelser om statens utlåning. Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen ska enligt lagens övergångsbestämmelser, i fråga om studielån enligt studiestödslagen (1999:1395), tillämpas fr.o.m. (prop. 2012/13:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.8.3, bet. 2012/13:UbU2, rskr. 2012/13:125). Dessa bestämmelser rör bl.a. den ränta som ska tas ut för ett lån och finansieringen av förväntad förlust. En tillämpning av budgetlagens bestämmelser för studielån innebär att statens kostnader för studielån synliggörs på budgetens utgiftssida, dels kostnaderna för kreditförluster, dels nettokostnaderna för studiemedelsräntor. Budgetlagens bestämmelser om förväntad förlust avses tillämpas fullt ut på nyutlåning medan stocken av befintliga lån hanteras som med finansiering av konstaterad förlust. Skälet till detta är att man vill få hanterbara effekter på statens budget. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömningar. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd Regeringen föreslår att sammanlagt ska anvisas till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för . Det är mindre än anslagna medel . Anslagsförändringarna för inom utgiftsområde 15 beror bl.a. på att utgifterna bedöms minska på grund av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer m.m. Vidare bedöms utgifterna öka något på grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om. I fyra motioner (S, MP, SD och V) finns förslag om anslag som innebär en högre nivå än vad regeringen föreslagit. När det gäller anslaget 1:1 Studiehjälp finns ett motionsyrkande (S) som innebär en höjning av anslaget och ett motionsyrkande (SD) som innebär en minskning av anslaget. När det gäller anslaget 1:2 Studiemedel, som regeringen föreslår ska anvisas , finns tre motförslag (S, MP och V) som i varierande utsträckning ligger över regeringens förslag. Ett förslag (SD) ligger på en lägre nivå än regeringens. När det gäller anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor finns ett motionsyrkande (V) som innebär en lägre nivå än den som regeringen föreslår. Motionsförslaget bygger dock på en höjning av anslaget 1:2 Studiemedel som skulle innebära en minskad belastning på anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. Regeringens övriga fem förslag om anslag har inte föranlett några motionsyrkanden. I två motioner (SD) finns ett förslag om ett nytt anslag, komvux och . Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2. Regeringens förslag om bemyndigande för upplåning i har lett till ett motionsyrkande med förslag om ett högre bemyndigande (S). I en motion (V) yrkas avslag på regeringens förslag om en höjning av fribeloppet. Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 3 (SD). Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp för . Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen avser att införa en kostnadsersättning för elever i gymnasial lärlingsutbildning . Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudierna nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med –2017. Mot denna bakgrund bedöms utgifterna minska såväl för studiebidraget och inackorderingstillägget som för det extra tillägget. Sammantaget bedöms utgifterna minska med ca . I kommittémotion 2013/14:Ub566 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget med . I motionen framhålls att barnbidraget och studiehjälpen är en central del av den generella välfärden. Barnbidraget och studiehjälpen bidrar till en positiv fördelning utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. Barnbidraget och studiehjälpen bör höjas med till . I kommittémotion 2013/14:Ub519 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Studiehjälpen betalas i allmänhet ut från det att man har fyllt . Den består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget uppgår till och betalas ut för ett normalt läsår . Det extra tillägget uppgår till 855, . Behovet av tillägget prövas mot elevens och föräldrarnas ekonomiska förhållanden (2 kap. 1, 3 och 7 §§ studiestödslagen [1999:1395]). Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studerande inom gymnasieskolan kan t.ex. få det extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Det extra tillägget har setts över inom ramen studiehjälpsutredning (U 2012:02, dir. 2011:122). Utredningen har lämnat sitt betänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) som bereds inom . Utskottet vill inte föregripa denna beredning. Allmänt barnbidrag betalas ut för varje barn fr.o.m. månaden efter barnets födelse t.o.m. det kvartal då barnet fyller . är nivån på barnbidraget . trädde en lagändring i kraft (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) som innebar en höjning av flerbarnstillägget med för det andra barnet (till ), för det tredje barnet (till ), för det fjärde barnet (till ) samt för det femte och varje ytterligare barn (till ). Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub519 (SD) i denna del och 2013/14:Ub566 (S) yrkande 1 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar 14 till anslaget 1:2 Studiemedel för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 15. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) i aktuell del. Därmed höjs fribeloppet. Vidare innebär lagförslaget att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från till och att nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske . Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Regeringen föreslår att anvisar 14 till anslaget 1:2 Studiemedel för . Regeringen föreslår att fribeloppet, dvs. den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas, ska höjas med ca per kalenderår räknat års nivå. Den nya fribeloppsnivån ska gälla fr.o.m. . Fribeloppet vid 20 veckors heltidsstudier under ett kalenderhalvår föreslås öka från till av prisbasbeloppet räknat utifrån nivå. Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med detta. Fribeloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Regeringen föreslår vidare att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från till . I dagens samhälle där det ställs krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet är det viktigt att möjligheter till finansiering av studier finns jämförelsevis högt upp i åldrarna. Regeringen föreslår därför att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs. Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske . Det innebär att åldern för rätt till studiemedel höjs med , liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. De nya åldersgränserna ska gälla för studier som bedrivs fr.o.m. . Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med detta. Regeringen gör bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. Regeringen beräknar och föreslår förändringar av anslagsnivån enligt följande. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar I propositionen Vårändringsbudget har regeringen föreslagit en anpassning av åtgärderna inom utbildningssystemet och aviserat en fortsatt satsning 2014. Förslaget på utbildningsområdet innebär en tillfällig ökning av medlen till utbildningsplatser inom yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå, motsvarande 7 000 platser samt tillfälliga medel för utbildningsplatser inom universitet och högskolor, motsvarande 1 400 platser för ingenjörsutbildningar och sjuksköterskeutbildningar. Den föreslagna satsningen bedömdes öka utgifterna för studiemedel med 2013. Regeringen föreslår att satsningen fortsätter med motsvarande antal platser och föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Regeringen har beslutat att lärar- och förskollärarutbildningar vid Stiftelsen waldorflärarhögskolan ska berättiga till studiestöd. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Den föreslagna höjningen av fribeloppet med ca innebär en anslagshöjning med 2014. Åldern för rätt till studiemedel höjs med liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. Detta innebär att anslaget ökas med 2014. Den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med , vilket innebär en anslagshöjning med 2014. För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller utbud av utbildningar bedömer regeringen att möjligheten att anordna utbildningar utan statsbidrag bör utnyttjas. De studerande bör dock kunna beviljas studiestöd för dessa utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Med anledning av att medlen till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ökar med motsvarande ca 100 helårsstudenter föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. Lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning som regeringen tidigare beräknat och som det finns avsatta medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2014 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare minska. Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca –, jämfört med –. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. I kommittémotion 2013/14:Ub566 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. Behoven av utbildning är stora. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För samhället handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och stärka konkurrenskraft. Motionärerna avsätter därför medel till studiemedel för de utbildningsplatser som föreslås inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I kommittémotion 2013/14:Ub520 av m.fl. (MP) i denna del föreslås en höjning av anslaget med . En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högre utbildning är att möjliggöra för alla, oavsett bakgrund, att studera. Motionärerna vill förbättra förutsättningarna för studerande föräldrar genom att öka tillägget för studenter med barn med per barn i åldern 1–samt med för barn i åldern 3–. avsätts för detta ändamål. Satsningar på fler utbildningsplatser inom högre utbildning, yrkeshögskola, folkhögskola och vuxenutbildning föranleder i motsvarande omfattning finansiering för studiemedel. I kommittémotion 2013/14:Ub519 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . I partimotion 2013/14:Ub459 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslås sammantaget att anslaget höjs med . Motionärerna föreslår att totalbeloppet för studiemedlet höjs med . Bidragsdelen bör höjas från dagens nivå på till 2014. bör det högre bidraget höjas till av totalbeloppet. Detta innebär en ökning av anslaget med 2014. Vidare föreslår motionärerna satsningar på ytterligare utbildningsplatser inom högskola och vuxenutbildning, vilket medför ökade studiemedelskostnader med 2014. Motionärerna föreslår även en satsning på lön under utbildningen på specialistsjuksköterskeutbildningen. Detta innebär minskade studiemedelskostnader med 2014. Dessutom bör tandhygienistutbildningen förlängas, vilket medför ökade kostnader med . Anslaget minskar med eftersom motionärerna säger nej till det föreslagna stödet till waldorflärarutbildningar. I motionen föreslås vidare i yrkande 2 att regeringens förslag till höjt fribelopp avslås. Motionens förslag innebär en minskning av anslaget med . I motionen framhålls att det har gjorts rimliga höjningar av fribeloppet. Motionärerna anser dock att gränsen för hur mycket fribeloppet kan höjas är nådd.