bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Möjligheten att varva studier med praktik genomförs bl.a. genom de åtgärder för att för- bättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som den lärlingsutbildning som föreslås, genom yrkesintroduktionsanställningarna och genom det kommande förslaget om en gymnasial lärlingsanställning. Den högre ersätt- ningsnivån tillgodoses genom att regeringen ytterligare förlänger sats- ningen på att ge ungdomar mellan som saknar fullständig grund- eller gymnasieutbildning möjlighet att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen om de återgår till sådana studier. Utskottet noterar slutligen att bl.a. Internationella arbetsorganisationen () har nämnt den svenska jobbgarantin för ungdomar som en av flera förebilder för den europeiska ungdomsgarantin (Youth guarantees: a response to the youth employment crisis?, ). Alliansens politik på området framhålls således, tvärtemot farhågorna i den socialdemokra- tiska motionen, som ett exempel att lära av för andra medlemsstater. Utskottet återkommer nedan till frågan om ungdomsinsatser i avsnittet om stöd till yrkesintroduktionsanställningar. När det gäller insatser för långtidsarbetslösa förefaller det huvudsakliga svaret i de tre rödgröna partiernas budgetalternativ vara olika konstruk- tioner med namn som flexjobb, övergångsjobb och extratjänster, som är tänkta att ersätta den nuvarande sysselsättningsfasen i jobb- och utveck- lingsgarantin. Gemensamt för dessa arbeten är att de är statligt subventio- nerade till , att de trots detta ska ge kollektivavtalsenlig lön, men att de inte får innehålla arbetsuppgifter som gör att de ersät- ter vanliga arbeten. Utskottet har för sin del svårt att se hur dessa konstrue- rade arbeten ska kunna inlemmas i den ordinarie arbetsmarknaden, sida vid sida med ordinarie arbetstagare som utför de ordinarie arbetsuppgif- terna till samma lön. Utskottet ställer sig också frågande till vilka incita- mentseffekter när det gäller exempelvis arbetssökande som skapas för människor i tidigare faser av jobb- och utvecklingsgarantin om de är garan- terade en anställning vid övergången till sysselsättningsfasen. Utskottet bedömer inte de rödgröna partiernas olika förslag som en framkomlig väg för att föra långtidsarbetslösa tillbaka till arbetsmarknaden. Utskottet vill peka på att potentiella arbetsgivare redan i dags- läget i de flesta fall åtnjuter betydande subventioner om de vill anställa en person som befinner sig i sysselsättningsfasen, genom bl.a. nystartsjobb, BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE särskilt anställningsstöd och lönebidrag. (En översikt ges ekono- miska vårproposition [prop. 2011/12:100] s. ovan föreslår regeringen också, i syfte att möjliggöra ett ökat utflöde från jobb- och utvecklingsgarantin till arbete, bl.a. en permanent förstärkning av det särskilda anställningsstödet. rar sig för nystartsjobb för unga, vilket innebär att arbetsgivaren kompense- ras med ett belopp motsvarande arbetsgivaravgiften. en studie från IFAU (2012:12) visar att nystartsjobb gör att arbetssökande får arbete med stöd fortare än vad de annars skulle ha fått. medför att flödet från arbetslöshet till subventionerad anställning ökar med Resultaten tyder därmed enligt utskottets bedöm- ning på att nystartsjobben skapar nya jobb. Utskottet gör vidare bedömningen att det för många av dem som varit borta länge från arbetsmarknaden och befinner sig i sysselsättningsfa- sen inte är bristen på en tillräckligt stor subvention som är det främsta hindret för att få ett arbete. De rödgröna partiernas förslag om en 100-pro- centig subventionsgrad torde därför inte vara avgörande. stället enligt utskottets mening – vilket också berörs i bl.a. den socialdemo- kratiska motionen – om att attityden hos många arbetsgivare, inte minst inom offentlig sektor, skulle behöva förändras så att de ser kapaciteten hos människorna, snarare än deras arbetslöshet. Utskottet kan slutligen konstatera att samtliga rödgröna partier föreslår extra miljardpåslag till traditionell arbetsmarknadsutbildning. nadsutbildningar kan ha sin plats i den arbetsmarknadspolitiska arsenalen, men utskottet noterar att Statskontoret visat (Statskontoret 2012:28) att det är en mycket kostsam åtgärd. Utskottet kunde i föregående års budgetbe- handling konstatera (bet. 2012/13:AU2) att i synnerhet Socialdemokraterna krävt kraftiga volymökningar i fråga om yrkesinriktad arbetsmarknadsut- bildning vid varje – under såväl hög- som lågkonjunktur – sedan Utskottet drog då slutsatsen att de grundläg- gande byggstenarna i den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken tycks vara desamma oavsett hur arbetsmarknaden utvecklas och oavsett Detta års budgetmotion ger inte utskottet anledning att ompröva denna slutsats. Sammanfattningsvis anser utskottet att de arbetsmarknadspolitiska idéer i oppositionspartiernas motioner som utskottet lyft fram som positiva i allt väsentligt återspeglar insatser som regeringen redan har genomfört eller kommer att genomföra. Mot den bakgrunden kan det enligt utskottets mening inte anses vara kostnadseffektivt att avsätta flermiljardbelopp på konstruerade arbeten som knappast kan genomföras och på kraftigt höjda volymer av traditionell Amspolitik. När det gäller de socialdemokratiska förslagen tillkommer problemet att insatserna inte beskrivs på ett sådant sätt att deras effekt på statens inkomster och utgifter är tydlig. beklagar att det största oppositionspartiet på detta sätt bryter mot de ideal om transparens och jämförbarhet som är en del av budgetprocess. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 När det gäller förslag om lägre utgiftsramar för sänkta integrationspoli- tiska ambitioner vill utskottet inledningsvis tydliggöra värdet av att det finns en bred majoritet i bakom tradition av en generös migrations- och integrationspolitik. Utskottet välkomnar att Socialdemokra- terna, och i sina respektive budgetalternativ gör klart att inte kan undandra sig sitt ansvar , när det gäller att ta hand om återförenade familjer och människor på flykt, framför allt från inbördeskrigets . Utskottet kommer i betän- kande 2013/14:AU1 att återkomma till de skiljelinjer som finns i synen på integrationspolitiken, där Alliansens tydliga arbetslinje står mot det mer passiva förhållningssätt som också kännetecknade den tidigare socialdemo- kratiska regeringens integrationspolitik. I detta sammanhang begränsar sig utskottet emellertid till Sverigedemo- kraternas motion 2013/14:Fi282, eftersom det där framgår att partiet avvi- ker genom att föreslå en kraftigt sänkt ram för utgiftsområde 13. Som tidigare framförts (senast i yttr. 2012/13:AU1y) delar utskottet inte den negativa syn på människor som kommit till på flykt undan krig och förtryck eller för att förverkliga sina drömmar som genomsyrar Sve- rigedemokraternas politik. Till skillnad från välkom- nar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper ges möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid. Utskottet noterar att partiet valt att ytterligare skärpa sin syn på arbetskraftsinvandring, genom att det tidigare föreslagna restriktiva gästar- betarsystemet har övergetts till förmån för ett ännu mer restriktivt system, som endast skulle tillåta högavlönade specialister att komma till . Enligt utskottets mening vore en sådan inskränkning helt fel väg att gå. skulle gå miste om värdefull arbetskraft och systemet skulle med- föra osäkerhet och otrygghet för dem som kommit hit. Spänningarna i ett samhälle minskar knappast av att vissa människor inte uppmuntras att känna sig välkomna och delaktiga i detta samhälle. Utskottet noterar vidare att på det retoriska planet tycks ha övergett sina tidigare förslag om att ersätta dagens inkluderande integrationspolitik med en hård assimilationspolitik. Frågan om hur männi- skor som kommer till ska hjälpas in i vårt samhälle berörs över huvud taget inte i motion. I praktiken innebär det sverigedemokratiska budgetalternativet emellertid samma politik som tidi- gare: att halvera utgifterna på integrationsområdet och att i stort sett helt avveckla området . Utskottet vill kraftigt ifrågasätta den sverigedemokratiska analysen att drastiskt minskade anslag till integra- tionsåtgärder skulle leda till minskade spänningar i det svenska samhället. Utskottet gör också bedömningen att sådana kraftiga besparingar – för- utom att vara icke önskvärda i sak – framstår som helt orealistiska att genomföra i den takt som föreslås. Därmed blir det enligt utskottets mening nödvändigt att ifrågasätta hela det sverigedemokratiska budgetalter- nativet, eftersom det i hög grad bygger på dessa orealistiska besparingar. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE De integrationsproblem som finns i samhället i stort och på arbetsmark- naden – och som inte ska vare sig förminskas eller förenklas – löses enligt utskottets mening framför allt genom att man underlättar för invandrare att få en egen försörjning och genom att de får bättre möjligheter att lära sig svenska. I budgetpropositionen aviseras ytterligare steg mot en snabbare integrationsprocess, i form av bl.a. att Arbetsförmedlingen får möjlighet att använda målgruppsanpassade utbildningar vid folkhögskolor som etableringsinsats, möjligheter att arbeta och få behålla etable- ringstillägg och bostadsersättning och en komplettering av kommunersätt- ningssystemet med en ersättning till kommuner som har ett högt mottagande i förhållande till sin befolkning. Utskottet välkomnar dessa förslag till insatser och avfärdar Sverigedemo- kraternas förslag om en lägre ambitionsnivå på integrationsområdet och en kraftigt sänkt ram för utgiftsområde 13. Utskottet ställer sig sammanfattningsvis bakom regeringens förslag i propo- sition 2013/14:1 till ekonomisk politik, förslag till statsbudget för budget- och preliminär fördelning av utgifter för budgetåren 2015–2017 i fråga om ramarna för utgiftsområdena 13 och 14, finansplan, skattefrågor och inkomstberäkning för staten och anser att förslagen bör tillstyrkas. Utskottet avvisar oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar och anser att deras förslag bör avstyrkas. Enligt utskottets bedömning är reger- ingens förslag det som har störst förutsättningar att motverka arbetslöshet och erbjuda nya vägar tillbaka till arbetsmarknaden för dem som befinner sig utanför den. Nivån på ramen för för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet bör alltså vara 12 och nivån på ramen för för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 70 . Förslag om avskaffad arbetslöshetsavgift Regeringen föreslår att den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten avskaffas. Detta skulle innebära att både arbetslösa och sysselsatta medlemmar kommer att betala samma avgift. Att gå från arbets- löshet till arbete skulle därmed inte vara förknippat med en högre avgift till arbetslöshetskassan. Den negativa marginaleffekt som arbetslöshetsav- giften eventuellt medför skulle därför upphöra. Det kan enligt regeringens bedömning ha positiva effekter på sysselsättningen. Dessutom anser reger- ingen att det kan antas att ett avskaffande skulle stimulera anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen i större utsträckning än en reducering. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 Förslaget medför enligt vad regeringen anför att ca 2,2 miljoner av totalt 3,4 miljoner sysselsatta medlemmar i alla arbetslöshetskassor får en sänkning av avgiften med sammanlagt ca 2014. Den genomsnittliga medlemsavgiften är ca och sysselsatt medlem. Att avskaffa arbetslöshetsavgiften leder till en genomsnittlig avgift om ca , med en variation på mellan ca 85 och givet nuvarande avgiftsbelopp. Den genom- snittliga avgiftsminskningen uppgår därmed till ca och sysselsatt medlem. Regeringens förslag innebär att bestämmelsen om arbetslöshetsavgift i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor tas bort, samt att följdändringar görs i vissa andra bestämmelser i samma lag. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområde 14, men innebär att sta- tens intäkter enligt regeringens prognos bedöms minska med , med , med 2,0 miljar- der kronor och med . Enligt utskottets mening är det mycket angeläget att alla som arbetar och uppfyller villkoren för arbetslöshetsförsäkringen också har ett gott försäk- ringsskydd vid arbetslöshet. En hög anslutningsgrad till arbetslöshetsförsäk- ringen är dessutom väsentlig för att upprätthålla legitimiteten och försäkringsmässigheten i systemet. Utskottet anser det därför vara gläd- jande att allt fler blivit medlemmar i en arbetslöshetskassa och därigenom, så länge övriga villkor för ersättning är uppfyllda, försäk- rat sin inkomst vid arbetslöshet. Enligt uppgifter i Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringens (IAF) statistikdatabas har arbetslöshetskassornas medlemsantal stigit med ca 126 000 personer mellan . Bara har medlemsantalet i kassorna stigit med knappt 27 000 personer. Att trenden är tydligt positiv visas också av att var då medlemsantalet i arbetslöshetskassorna sjönk. Utskottet anser emellertid att det vore önskvärt om ännu fler förvärvsar- betande var berättigade till en trygg inkomstförsäkring vid arbetslöshet. I det ljuset är det välkommet att regeringen nu föreslår att man avskaffar den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten och som arbetslöshetskassorna i sin tur tar ut av sina ickearbetslösa medlem- mar genom en högre medlemsavgift. Den högre graden av medlemsfinan- siering som införts tidigare har nämligen bidragit till en minskad anslutningsgrad. Ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften kommer att innebära lägre med- lemsavgifter. Utskottet noterar att den genomsnittliga medlemsavgiften enligt regeringens beräkningar kommer att nära nog halveras, från dagens BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Minskningen kan – i synnerhet i kombination med de övriga förstärkningar av hushållens eko- nomi som regeringen föreslår, exempelvis ett femte jobbskatteavdrag – förväntas medföra att fler väljer att bli medlemmar i en arbetslöshetskassa. Den positiva effekten på medlemstillströmningen kan också förväntas bli förstärkt av att de kassor som har högst medlemsavgift kommer att få de största minskningarna. För de tio arbetslöshetskassor som med nuva- rande struktur har de högsta medlemsavgifterna motsvarar minskningen i genomsnitt ca och för arbetslöshetskassan med högst avgift, Hotell- och restauranganställdas, . Eftersom arbetslöshetsavgiftens storlek har varit kopplad till arbetslöshets- nivån i respektive kassa vore det också särskilt värdefullt om medlemsta- len i just dessa kassor ökar, då risken för arbetslöshet och behovet av inkomstförsäkring kan antas vara som störst där. Utskottet vill peka på att en del av skillnaderna i medlemsav- gift mellan kassorna förefaller bero på skillnader i administrationskostna- IAF har påpekat att administrationskostnaderna fortsätter att variera kraftigt mellan kassorna (2013:22). relativt sett är lika stora, vad gäller antalet medlemmar, kan ha helt olika nivå på de administrativa kostnaderna. Enligt vad utskottet uppfattat kan det alltså finnas utrymme för höjd effektivitet och i förlängningen ytterli- gare lägre medlemsavgifter i vissa kassor. Utskottet vill i sammanhanget understryka att arbetslöshetsavgiftens avskaffande i kombination med kas- sornas ökade kapital (2013:2) inte bör tas till intäkt för att minska effektiviseringsarbetet i kassornas administration. En ytterligare positiv effekt av den föreslagna förändringen som utskot- tet vill framhålla är att marginaleffekten för den enskilde av att gå från arbetslöshet till arbete, dvs. arbetslinjen, förstärks. Anledningen är att den högre medlemsavgift som berott på arbetslöshetsavgiften endast gällt med- lemmar som inte varit arbetslösa i den mening som anges i 41 a § lagen Att människor som går från arbetslöshet till arbete inte kommer att drabbas av en högre medlemsavgift kan ha positiva effekter på sysselsättningen. Utskottet delar regeringens bedöm- ning att denna effekt kan antas vara starkare än den potentiellt negativa sysselsättningseffekt som avskaffandet av arbetslöshetsavgiften skulle kunna ha via en mer expansiv lönebildning. Utskottet kan konstatera att kostnaden för staten av att avskaffa arbets- löshetsavgiften är betydande, ca och miljard- kostnader även efterföljande år. Mot bakgrund av vikten av en arbetslöshetsförsäkring med hög anslutningsgrad, den fortsatt höga arbets- lösheten och de förväntade positiva sysselsättningseffekterna av reformen anser utskottet emellertid att det är en kostnad som kan försvaras. Utskottet har inget att invända mot de ändringar i lagen om arbetslös- hetskassor som regeringen föreslår och anser att regeringens förslag bör Med anledning av de synpunkter som Lagrådet framfört om ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 ikraftträdandet, delar utskottet regeringens bedömning att ett beslut i riks- dagen borde kunna fattas i sådan tid att ett ikraftträdande inte medför en mellan det att författningen kommer ut från trycket och att den träder i kraft. Förslag om stöd för yrkesintroduktionsanställningar Regeringen föreslår ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare för att stimulera till anställning av unga (15–) på yrkesintroduktion. Arbetsmarknadens parter har inom ett antal avtalsområden tecknat s.k. yrkesintroduktionsavtal i syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och för att säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. Dessa avtal bygger normalt sett på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbildning under en del av arbetstiden. Yrkesin- troduktionsavtalen innebär att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa personer utan yrkeserfarenhet. Regeringen menar att arbetet med att bygga upp ett system för yrkesintroduktion i är långsiktigt. När systemet för yrkesintroduktion väl är etablerat, uppskattas det enligt reger- ingens bedömning kunna omfatta upp emot 30 000 anställda . Det stöd som regeringen föreslår ska utformas som en lönesubvention, i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto, motsvarande en ordi- narie arbetsgivaravgift (31,av bruttolönen). Stödet förutsätter att anställningen pågår och lämnas som längst . För att kvalificera för stöd ska lönen uppgå till av den kollektivavtalade minimilönen i den berörda branschen. Den rester- ande tiden, dock av arbetstiden, ska bestå av utbildning eller handledning. Regeringen föreslår således en ändring i lagen (1999:591) om krediter- ing på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och . Förslaget innebär som framgått ovan att stöd som beslutas av den offentliga arbetsförmedlingen och som utgår till arbetsgi- vare som anställer personer genom yrkesintroduktionsanställningar ska tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslaget föreslås träda i kraft . Förslaget påverkar inte utgifterna i statens budget, men innebär att sta- tens intäkter enligt regeringens prognos bedöms minska med 2014, 2015, 2016 och 2017. För att skapa utrymme för arbetsgivaren att avsätta tid för handledning och för att handledaren ska ha tillräcklig kompetens för uppgiften föreslår regeringen också ett ekonomiskt handledarstöd till arbetsgivarna om per anställd och månad. Handledarstödet lämnas under samma BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE period som lönesubventionen och beräknas öka utgifterna inom utgiftsom- 2016 och 2017. Inga motförslag har väckts i förhållande till regeringens lagförslag eller de medel som regeringen vill avsätta för stöd till yrkesintroduktionsjobb. Vissa partier har emellertid ytterligare förslag i sina budgetalternativ som är kopplade till yrkesintroduktionsjobben. Dessa redovisas nedan. Socialdemokraterna vill enligt vad som framförs i partimotion 2013/14: Fi308 av m.fl. utöver regeringens förslag även stötta par- ternas inrättande av 16 000 nya yrkesintroduktionsjobb i kommuner och landsting genom ett stöd till långtidsarbetslösa ungdomar. ett stöd som täcker hela lönekostnaden för arbete till avtalsenlig lön samt ett handledningsstöd, för de kommuner och landsting som med detta stöd anställer en ung människa som varit arbetslös minst Fördelningen mellan arbete och utbildning följer överenskom- melser mellan parterna. Partiet stöttar därutöver parternas inrättande av 5 000 nya yrkesintroduktionsjobb för långtidsarbetslösa ungdomar i det pri- vata näringslivet, på de områden där parterna kommit överens om yrkesin- Ett stöd om föreslås utgå till de företag som anställer en ung människa som varit arbetslös inom ramen för ett yrkesintroduktionsavtal. höja ersättningen till arbetsgivare för att kompensera för högre arbetsgivaravgift. Under beredningen har det framkommit att Socialdemokraternas förslag beräknas medföra högre utgifter på anslag 1:3 inom utgiftsområde 14 och högre utgifter inom utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning. välkomnar i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. parternas arbete med att ta fram yrkesintroduktionsavtal. komnar också att regeringen föreslår att dessa s.k. YA-jobb subventione- Partiet gör dock bedömningen att regeringen underskattar behoven på arbetsmarknaden och föreslår därför att ytterligare avsätts till arbetslösa unga, varav ytterligare inom utgiftsområde 14 för yrkesintroduktion. Partiets förslag innebär inte någon ändring av beräkningen av statens intäkter. Utskottet vill inledningsvis understryka sin tillfredsställelse över att reger- ingen tagit initiativ till samtal med arbetsmarknadens parter och att dessa samtal på många områden nu bär frukt. Utskottet anser att en viktig väg mot att minska arbetslösheten – i synnerhet ungdomars arbetslöshet – är att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom att verka för att de ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 arbetssökandes utbildning är anpassad till vad som efterfrågas av potenti- ella arbetsgivare och att minska avståndet mellan skola och arbetsmarknad. De yrkesintroduktionsavtal som parterna nu träffat på ett antal olika avtals- områden är ett bra exempel på en insats som är ägnad att minska ungdoms- arbetslösheten och göra ungdomar mer anställningsbara. Utskottet välkomnar därför att regeringen, som en del av överenskom- melserna i trepartssamtalen, föreslår att ett statligt stöd för yrkesintrodukti- onsanställningar införs, för att stimulera parterna att ingå avtal om sådana anställningar. Av de beräkningsexempel som redovisas i budgetpropositio- nen (Finansplanen s. 25) framgår att arbetsgivarens faktiska nettokostnad för en ung person vars ordinarie lön enligt kollektivavtal är och där utbildning/handledning enligt yrkesintroduktionsavtalet uppgår till av arbetstiden begränsar sig till . I beräk- ningen inkluderas ungdomsrabatten på arbetsgivaravgiften och lönesubven- tionen och handledarstödet i själva yrkesintroduktionsanställningen. Denna typ av anställning gör att en ungdom mellan får in en fot på arbetsmarknaden, som han eller hon ytterligare stärker sin fram- tida anställningsbarhet genom att det i anställningen ska finnas ett utbild- ningsinnehåll. Yrkesintroduktionsanställningar öppnar därmed helt nya möjligheter för unga utan tidigare yrkeserfarenhet att få ett jobb som arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning säkras. Utskottet kan konstatera att inget oppositionsparti har invändningar mot vare sig den av regeringen föreslagna lagstiftning som utgör grunden för stödet till yrkesintroduktionsavtalet eller det stöd som regeringen föreslår . Utskottet noterar att Socialdemokraterna och Miljöpar- tiet lämnar ytterligare förslag i sina budgetalternativ som har anknytning till det stöd som regeringen föreslår. Det är välkommet att regeringens ini- tiativ till att stödja parternas arbete har ett brett stöd i .