· H001UbU5 · 2013-03-07 19:19:27 — Har man en mångkulturalistisk utgångspunkt vill man givetvis se till att människor som kommer till bibehåller sina egna sedvänjor, traditioner och så vidare och skapar det splittrade samhälle vi har. Givetvis är det en grund att man lär sig svenska språket om man ska bli en del av det svenska samhället.Det finns inget orsakssammanhang som säger att modersmålet skulle ge ett bättre språk. Andraspråket blir inte bättre om modersmålet är bra. Det finns inget sådant orsakssamband. Det är fastslaget.Jag vill komma tillbaka till den undersökning som den forskning som lutar sig mot härstammar från. Jag hittade inte papperet under min förra replik, men en professor i statsvetenskap som kommenterar undersökningen, , säger: "Diagrammen är påhittade, deras fallstudier har inga kontrollgrupper och det är inte samma barn som följs . "Däremot finns det en ganska omfattande studie gjord i som jag refererade till i mitt huvudanförande. 255 elever i nian som har fått hemspråksundervisning jämförs med 200 som inte har fått någon. Där kom man fram till att det inte har någon som helst betydelse för att uppnå kunskapsmålen. Däremot har de sociala och socioekonomiska faktorerna mycket stor betydelse.Det här är en stor och klar myt, som på något sätt har blivit en allmän och vedertagen sanning, framför allt bland sjuklöverpartierna här i . Sedan har den anammats av i deras skrivelser och så vidare. Det är en myt. Här verkar språkvetaren ha talat. Men han svarar inte på det jag sade om hur vi bygger upp utbildningen i skolan. Vi har undervisning i svenska. Sedan börjar man med engelska, och sedan med ett tredje språk. Varför ser det ut så, , tror du? Jag har aldrig varit skolminister. Men jag är lärare och har också varit rektor. Jag har haft en viss insyn i den svenska skolan, ända in i klassrummet. Jag vet, herr talman, att det tar tid att förändra i skolan. Det är ingen floskel eller kliché, utan det är så. Det är den ena saken.Den andra saken är att förändringen till det sämre, när det bland annat handlar om den försämrade måluppfyllelsen och våra barns och elevers resultat, inte började . Den började då det var socialdemokrater som hade skolministerposten.Det här är tråkigt att behöva säga, för jag finns här för att jag vill diskutera det viktigaste ämne som finns, nämligen skolan och utbildningen för våra barn. Jag måste säga att jag beklagar att före detta skolminister inte längre finns i lokalen för att kunna föra en diskussion och en debatt om . Han valde att lämna diskussionen och debatten efter sitt anförande.Herr talman! Alliansregeringen har inte bara haft kraften att arbeta fram, föreslå och genomdriva alla de reformer som vi inte minst såg under 2011.Det är också så att Nya sprudlar av vidare reformiver och har fullt med idéer om hur vi fortsätter att utveckla svensk skola. Detta har vi bland annat presenterat i en rapport som vi kallar En modern skola för alla.Vi har identifierat en rad problem inom skolan. Likvärdigheten är ett av dem. Vi presenterar också en rad lösningar för att komma till rätta med problemen och forma en modern skola.Herr talman! Skolan har alltid varit en fråga som många människor har synpunkter på. Det ska också vara så eftersom skolan är så avgörande för vilka möjligheter vi har efter avslutad skolgång att forma och utveckla våra liv.Det handlar naturligtvis om att skaffa sig kunskaper så att man är väl att kunna gå ut arbetslivet och möta det och bli anställningsbar därför att man har kunskaper och förmågor som efterfrågas i arbetslivet. Det handlar också om att ha lärt sig koder för socialt samspel där samarbete och samverkan är viktiga delar.I skolan grundläggs helt enkelt förutsättningarna att forma sitt liv efter skolan. Vi har alla gått i skolan. Oavsett om vi minns vår skoltid med värme eller fasa -, eller det kanske inte känns så mycket alls - har vi ofta uppfattningar om hur en bra skola ska vara och hur det ska gå till i ett klassrum.Detta är i grunden bra. Det visar på ett starkt engagemang och ett starkt intresse. är det viktigt att pedagogerna och våra viktiga skolledare får vara experterna och att det ges utrymme och förtroende för att de ska kunna fortsätta att utveckla skolan och undervisningsmetoderna.För oss moderater och oss i alliansregeringen har inriktningen med att stärka kunskapsuppdraget varit primärt och fortsätter att vara det. Vi kommer inte att vila i vårt arbete förrän alla barn möts utifrån sina egna förutsättningar och får den hjälp och det stöd som behövs för att kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål.Den nya läroplanen för bland annat , Lgr11, började tillämpas förra läsåret, 2011/2012. Detta innebar en genomgripande förändring av kursplanernas struktur med bland annat en målnivå och ett centralt kunskapsinnehåll samt kunskapskrav för godtagbara kunskaper och för de olika betygsstegen. Betygen fokuserar klart på kunskap och ges i fler steg.Efter att i varit lärare har jag känt frustration både hos mig själv och hos eleverna när det med det gamla betygssystemet inte fanns möjlighet att kunna urskilja kunskapsskillnader.En elev som med nöd och näppe kunde kravla sig över till Godkänd å ena sidan och en elev som inte riktigt uppfyllde det där sista kriteriet för Väl godkänd å andra sidan hamnade på samma betyg. De fick ett G för Godkänd.Det spelade ingen roll hur många plus en lärare hävdade fanns bakom det där G:et. I betyget var det fortfarande ett G, plusen syntes inte, och det gav samma 10 poäng.Det är klart att ett sådant betygssystem inte var rättvist och inte gav legitimitet åt systemet. Detta är ersatt och åtgärdat liksom en rad andra saker som inte höll måttet i svensk skola och framför allt i svensk utbildningspolitik.När jag är ute i skolor och pratar med pedagogerna där är de allra flesta mycket nöjda med den nya läroplanen. Den har en tydlighet som tidigare saknats, och den fokuserar på eleverna och deras kunskap.De har däremot upplevt en belastande börda när det gäller deras administrativa uppgifter. Regeringen identifierade bristen på tydlighet gentemot elever och vårdnadshavare som ett mycket klart problem. Detta, tillsammans med en ambition att tydligt visa på elevens utveckling framåt, gav en hög ambitionsnivå att skriftligt redovisa och dokumentera. Runt omkring i landet arbetades olika dokument fram för dessa ändamål, och hjulet uppfanns i någon bemärkelse på mer eller mindre varenda skola.Regeringen har lyssnat på lärarna. läggs en proposition fram som minskar den administrativa bördan. Regeringen anser att det är nog då betyg och en tydlig återkoppling genom utvecklingssamtalen ges. Från årskurs 6, då betyg nu ges, tas den övriga skriftliga dokumentationen bort, och i de lägre årskurserna halveras den genom att den ges en gång per läsår i stället för som varje termin. Detta föreslås redan träda i kraft till det kommande läsåret, det vill säga 2013/2014.Vi har också stärkt stödet för de elever som av olika anledningar har svårt att nå målen. Till dessa elever ska särskilt stöd ges, och det är rektors ansvar att tillse att detta sker. Det är elevernas rättighet att få detta stöd och skolans skyldighet att se till att de får det.Min uppfattning är också att ett av de absolut bästa redskapen för att höja alla elevers resultat och att ge dem det stöd de behöver är den lärarutbildning vi ger våra lärare. Därför är den nya lärarutbildningen och de fortbildningssatsningar som alliansregeringen gjort och gör, bland annat genom Lärarlyftet, oerhört viktiga insatser.Vi vet, inte minst från en alltmer omfattande forskning, att den insats som sker med en bra lärare i klassrummet - och det klassrummet kan vara många olika fysiska miljöer - är helt avgörande för hur eleven ska lyckas och vilka förutsättningar han eller hon ska få.Därför är alliansregeringen i sitt fokus och i sitt arbete i skolfrågan fortsatt lika engagerad och fartfylld. Inte minst de handlingar utbildningsutskottet hade på bordet vid dagens sammanträde vittnar om vilka intensiva månader utskottet har framför sig med alla förslag och arbetsområden som ska jobbas igenom.Herr talman! Vår opposition försöker ganska ofta göra gällande att det inte händer så mycket i svensk utbildningspolitik. Ingenting kunde vara mer fel. Oerhört många saker händer eller är på väg att sjösättas. Låt mig bara ge några exempel på detta.Matematiklyftet är ett sådant exempel, där syftet är att höja kvaliteten i matematikundervisningen. Denna satsning pågår till 2016. Propositionen om ökad undervisningstid i matematik är ytterligare ett steg i den riktningen. Denna proposition ska debatteras i kammaren i slutet av april.Betyg från årskurs 6 gavs i julas. betyg bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och ger skolan en möjlighet att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd.Vi har också en rad olika utvärderingar och utredningar. Det är bland annat en utvärdering av de senaste årens skolreformer som IFAU, utvärdering, har fått i uppdrag och som ska redovisas i december 2014.Vi har en utredning om förbättrade resultat i där regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska bedöma när de åtgärder som har vidtagits i avsikt att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt.Vi har också i ett digert utbud av utredningar en utvärdering som ska utvärdera eventuella kausala effekter av kommunaliseringen.Jag vill också nämna de reformer som avser lärares möjlighet till fler karriärmöjligheter och som är ett led i regeringens strävan att öka läraryrkets attraktivitet. Det ger en möjlighet att bli förstelärare med en löneökning på och lektor med en löneökning på . Det är en satsning som också innebär ett ökat fokus på beforskning inom skolområdet.Allt det omfattande arbete regeringen gjort när det gäller utbildning och barns och ungdomars lärande har varit för att komma tillrätta med de sjunkande skolresultaten i de olika internationella mätningar där vi känner igen namn som , Pirls och Timss.En nation som tidigare stolt kunde konstatera topplaceringar oavsett vad som mättes när det gällde de svenska elevernas prestationer har sedan ett tjugotal år tillbaka, inte , kunnat se att dessa resultat har sjunkit. Först har vi kunnat skönja vissa ljuspunkter, till exempel fjärdeklassares förbättrade kunskaper i naturvetenskap. Men fortfarande visar undersökningarna alltför nedslående resultat.Herr talman! Det viktigaste är dock inte mätningarna. De visar någonting viktigt, men det är ändå elevernas framtid det handlar om. Det jag kanske allt saknar nu är berättelser om vilket underbart yrke det är att vara lärare. Jag har haft förmånen att under arbeta som lärare. Jag har också haft förmånen att arbeta som skolledare, men jag kände att det var med eleverna jag trivdes allra bäst.Att få vara en del i att möta och lyfta varje individ, att utmana, stötta, ofta skratta och ibland kanske också gråta tillsammans med sina elever som lärare i svensk skola är något av det viktigaste som man kan arbeta med. Jag känner en genuin stolthet över att vara lärare och över mina kolleger. Det är ett av de viktigaste yrken som finns, och det är också ett av de mest stimulerande och roliga arbeten som finns. Jag önskar att fler kunde berätta om detta och att det var den bild som spreds. Jag tror att det skulle vara avgörande för att fler unga människor, och äldre också för den delen, skulle söka till lärarutbildningen.Engagerade och duktiga lärare som brinner för sitt jobb och för sina elever och som i sin tur känner uppskattning, stöttning och höga förväntningar är en av de viktigaste komponenterna i en positiv utveckling av svensk skola. Låt oss alla arbeta för denna utveckling. Våra elever behöver det.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Jag blev upplyst om att jag hade missat att yrka, så jag börjar med att yrka bifall till vår reservation nr 15.Camilla går lite i opposition mot sig själv i sitt anförande. Det är tydligen fortfarande sossarnas fel att skolresultaten fortsatt sjunker. Man ska inte neka till att skolresultaten sjönk också innan ni tog över. Det såg inte bra ut då; det kan jag medge. Men ni har inte lyckats vända utvecklingen. Vi hör alla era ord om att det skulle bli bättre, men det har inte hänt någonting. Ni har inte lyckats vända utvecklingen. Ni har inte lyckats vända trenden. Tvärtom är trenden att det blir sämre. Vi får ökade klyftor. De förstärks ännu mer. Segregationen ökar.Skolverket har talat om den bristande likvärdigheten - även det innan den borgerliga regeringen tog över men kanske med ännu större tydlighet om vad som är orsakerna. Men det är ingenting som ni har vågat ta tag i. Det blir en kamp om vem som kan lova betyg tidigast i stället för att tala om det som är de verkliga orsakerna som har pekats ut, nämligen det fria skolvalet, den decentralisering i och med kommunaliseringen som vi har sett av skolan och de fristående skolornas etablering. Det är tre stora reformer som har haft stor inverkan på det som har hänt med skolan och skolresultaten.När ska ni våga börja tala om det som är väsentligt? Det är glädjande och näst intill rörande hur överens jag och är när det gäller det bekymmersamma med resultaten i den svenska skolan. Det ligger nära till hands att bolla tillbaka och fråga varför alla dessa goda idéer och dessa fantastiska insikter har kommit först när det är - det är ändå ett faktum - då det har varit en rödgrön majoritet som har suttit på möjligheterna att förändra och vända den skuta som man ibland talar om redan när förändringen skedde.Det kan väl ändå inte ha gått någon förbi att så fort alliansregeringen tillträdde 2006 satte man full fart med utredningar och remissomgångar. Det är bara att vända sig till våra olika remissinstanser. SKL kan säkert ge dig en del information om hur arbetsbördan har sett ut när det gäller denna bit. Det är väl ganska självklart när man tar över ett departement och hamnar i regeringsställning att man först måste utreda ordentligt för att veta att man kommer med förslag som får en bra effekt och som görs på rätt sätt.Detta tog alliansregeringen ansvar för och gjorde. Man hade en ganska bred remissrunda för att se till att alla de människor, institutioner och organisationer - fackliga och andra - som har kunskap och insikter om hur svensk grundskola fungerar fick vara med och säga sitt. När detta väl var gjort lanserades de olika reformerna. 2011 var det största reformåret någonsin i svensk historia.Vad har själv att komma med tillbaka? Och framför allt: Hur ser ett gemensamt alternativ ut? Det känns ganska spretigt när man lyssnar till er. gör det igen. Hon går i opposition när hon sitter och representerar det regeringsbärande partiet - det stora partiet i er allians. Det duger inte . Ni har inte lyckats vända utvecklingen. Man ser ingen tendens att utvecklingen vänder. Det måste kännas som ett enormt misslyckande att den politik som ni har drivit inte har gjort någon nämnvärd skillnad till det bättre utan tvärtom till det sämre.Jag frågar dig igen: Varför vågar ni inte tala om det som är orsakerna till den ökande segregationen och den bristande likvärdigheten i skolan? Varför vågar ni inte ta tag i de tre stora skolreformer som så tydligt numera pekar ut som orsakerna till problemen? Varför ägnar ni er i stället åt någon intern tävling om vem som ska föreslå betyg tidigast? Det är en sak som är helt oväsentlig och som inte spelar någon som helst roll för att öka kunskaperna i svensk skola. Det är ganska förbluffande. Jag känner mig tvingad att rapa upp en del av de saker som vi har gjort eftersom det tydligen har gått fullständigt spårlöst förbi vad som gjordes 2011. Jag kan bara nämna ett fåtal exempel.Vi har reformerat en skollag som var ett lapptäcke. Vi har infört en ny lärarutbildning i stället för den utbildning som i mångt och mycket saknade evidensbaserad forskning för vad man skickade ut i klassrummet sedan. Det var lärare som i hög grad examinerades utan att ha en gedigen utbildning i hur man undervisar. Det är ganska anmärkningsvärt, och jag tror att det är en större del av förklaringen än vad kanske skulle vilja tillstå till att det ser ut som det gör med de svenska kunskapsresultaten.Vi införde nya och mer rättvisa betyg, och vi lade tidigare betyg - redan i sexan. Vi har gjort förskolan till en egen skolform eftersom vi vet hur viktigt det är att börja i rätt tid, med en reviderad läroplan, ett förtydligat pedagogiskt uppdrag och så vidare. Vi införde en ny gymnasieskola som bättre passar kraven för ett modernt samhälle och åtskilligt mycket mer.Varför gjordes då detta? Därför att det var så här då Socialdemokraterna med kompisar i en rödgrön röra lät lärarna examineras utan vetenskaplig grund. Lärarna undervisade ibland utan att ha en utbildning i undervisning, och flumpedagogik fick ta överhanden. Synen på kunskap värderades inte, utan fick en minskad betydelse. Detta är en mycket viktig del i det hela.Sedan vet jag inte om du har märkt att det sprudlar i alla allianspartier när det gäller att komma med förslag. Vi är inte färdiga. Det kommer att komma en rad förslag. Till skillnad från den rödgröna oppositionen är vi fulla av tillförsikt när det gäller att vi precis som vanligt kommer att hitta olika lösningar tillsammans att föreslå. började sitt anförande med att beklaga att oppositionen nämner regeringens misslyckanden. Det är klart att skolan hade problem 2006. Ingen har förnekat detta. Men ni gjorde stort väsen av er på gator och torg. Ni skulle vända utvecklingen i skolan. skulle våra barn klara skolan. skulle de som är obehöriga bli färre, och skulle det bli frid och fröjd i skolan.Nu har det gått . Andelen obehöriga från till gymnasiet blir större. De som klarar skolan blir färre. Likvärdigheten i skolan blir mindre. Segregationen blir större. Och allt detta skulle alliansregeringen fixa!Det är ingen som har påstått att det har varit ert fel, men ni skulle rätta till detta. har det blivit sämre. Utvecklingen går åt fel håll. Då är min fråga till : Tänker ni ta ansvar för era misslyckanden, eller tänker ni fortsätta skylla på andra? Jag tycker att vi inte gör något annat än att ta ansvar för tidigare misslyckanden. Samma fråga upprepas, och risken är att jag får upprepa mig en gång till.Vi har inlett 2013, och det var 2011 som alla reformerna rullade i gång. Jag är inte en människa med stort tålamod. Jag är frustrerad och vill oerhört gärna att det ska hända saker och ting snabbare, och det delar jag säkert med och många andra av oss här i salen.Jag kan inte tillräckligt nog understryka att jag hoppas få se, och förväntar mig, att de reformer vi har genomfört börjar ge resultat. Det är jag också övertygad om att de kommer att göra. Men det tar att få genomslag. Jag tror också att svenska medborgare har en förståelse för att det tar tid att förändra en institution som den svenska skolan.Jag har haft förmånen att få vara i , där man vände skolresultaten ganska snabbt. Man var i en situation som liknade vår. Man låg i topp i de olika mätningarna, det gick utför och man tog tag i det. En del av de saker som jag ser som de viktigaste delarna i detta var att man införde ett coachsystem där man tillät riktigt duktiga lärare och pedagoger att få vara förebilder och att ta ett stort ansvar, inte bara för enskilda klasser utan för hela skolor. Det var en av de viktigaste delarna. Det tror jag också är en av de lösningar vi ska använda för att se till att vi skyndar på utvecklingen även i svensk skola. Det är häpnadsväckande att höra säga: Vi tar ansvar för tidigare misslyckanden. Men varför ska ni ta ansvar för tidigare misslyckanden? Ni ska ta ansvar för era egna, nuvarande misslyckanden! Det är det ni ska göra.McKinsey & Company har gjort en stor undersökning. länder har de jämfört olika utbildningssystem. De visar att om det finns bra politiker och en vilja går det att vända ett system från ett lägre stadium till ett bättre stadium, från ett sämre skolsystem till ett bättre ungefär.Nu har ni haft makten . Utvecklingen går åt fel håll. Ni säger att det behövs . Ni har haft makten , och min fråga är nu: Hur till behöver ni på er - ett, två, fem, tio eller femton - för att sluta skylla på andra och ta ansvar för egna misslyckanden? Av skolministern att döma behöver ni ha på er till 2025 för att ta ansvar. Här är alltså min fråga till : Hur till tänker ni skylla på andra regeringar? Jag lovar dig, , att om vi möts 2025 här i talarstolen eller någon annanstans kommer du att vara tvungen att backa ganska rejält från den kritik som du levererar just . Vi kommer att ha en helt annan utveckling för svensk skola. Det är jag helt övertygad om.Det gör mig så glad att du lyfter upp exempelvis . Vi kunde kanske också diskutera eller . De personerna och den forskning och evidens som finns bakom detta och som är allmänt erkänd och världsberömd har aldrig använts och implementerats av en rödgrön regering. Det är det fundament som alliansregeringen bildar mycket av sina slutsatser på och som ligger till grund för mycket av de reformer som vi genomför. Detta har vi inte sett från de rödgröna.Min fråga är: Hur ska det över huvud taget kunna finnas ett alternativ med oppositionens olika förslag som spretar så kolossalt? Det gläder mig återigen att du hänvisar till detta, men det är vi som har utgått från dessa forskningsrapporter. Jag har inte sett mycket av förslag från er sida när det gäller detta. Först vill jag beklaga att skolministeraspiranten lämnade kammaren . Den skolpolitiska debatten har fokuserat på allt från läxhjälp till om huruvida gymnasiet ska ge högskolebehörighet eller inte. Men vi har många utmaningar i , inte minst resultaten och elevernas villkor och rätt till en bra utbildning oberoende av var man bor - det är åtminstone ambitionen i den nya skollagen. Men vi är alla medvetna om att det inte är så.Vår analys i är att detta delvis beror på att vi har en kommunaliserad skola där de lokala politikerna ytterst är de som anger tonen för vilka kvalitetsinsatser och prioriteringar man gör lokalt.Vi är bekymrade över att svensk skola inte är likvärdig. Skillnaderna är stora inom och mellan kommunerna. statistik över slutbetyg i årskurs 9 i samtliga ämnen visar på skillnader på skolnivå i allt från Godkänd i alla ämnen till en skola där av eleverna hade Godkänd i alla ämnen. Det är det stora problemet i svensk grundskola.Till kollegan vill jag citera en mening ur utbildningsutskottets betänkande nr 1, som vi behandlade : "Andelen elever som uppnådde målen och fått minst betyget Godkänt i alla ämnen uppgick till , vilket var den högsta andelen ." Men detta spelar ingen roll. Vi har fortfarande stora utmaningar i svensk skola.Skolverkets rapport om likvärdighet slår fast att skolsegregationen utifrån andelen elever med högutbildade föräldrar bara har ökat marginellt . Däremot har den avseende elevandelen med utländsk bakgrund ökat något mer. drar följande intressanta slutsats - den är alltså : "Skolorna verkar däremot bli mer och mer segregerade efter egenskaper som inte visar sig i den vanliga statistiken, till exempel att mer studiemotiverade elever (oavsett socioekonomisk bakgrund) i större utsträckning tenderar att utnyttja det fria skolvalet och söka sig till skolor där det finns andra studiemotiverade elever. "och Alliansens reformer som infördes och 2011 har omnämnts. Dem ska vi absolut ta ansvar för, men vi tänker inte ta ansvar för de gamla skolpolitiska beslut som den förra socialdemokratiska regeringen tog. Vi har fortsatta problem med betygsinflation i den meningen att betygen höjs som kunskapsnivån sjunker. Denna utveckling har pågått , säkert i 20 år.Den skärpta skollagen är ett viktigt steg i att stärka elevernas rätt till stöd.