bet · H001AU10 · 2013-05-29 00:00:00 — 2012/13:AU10 Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010, m.m. Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2011/12:174 Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010 och två följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas också 35 motionsyrkanden om jämställdhet från den allmänna motionstiden . I skrivelsen redovisar regeringen den särskilda jämställdhetssatsning som regeringen genomförde 20072010. Redovisningen omfattar åtgärder som har finansierats inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen, som uppgick till . I skrivelsen presenteras regeringens samlade bedömning av åtgärdernas effekter och resultat. Regeringen gör i skrivelsen bedömningen att den särskilda jämställdhetssatsningen har bidragit till att skynda på utvecklingen mot ökad jämställdhet i och förbättringar inom samtliga jämställdhetspolitiska målområden. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår följdmotionerna. Socialdemokraterna och följer i reservationer upp sina respektive följdmotioner. Med anledning av några av yrkandena från den allmänna motionstiden föreslår utskottet ett tillkännagivande om lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner. Företrädarna för , reserverar sig på denna punkt och anser att motionsyrkandena ska avslås. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Socialdemokraterna, följer upp sina yrkanden med totalt 13 reservationer. I betänkandet finns också tre särskilda yttranden från Socialdemokraterna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den särskilda jämställdhetssatsningen 20072010 2012/13:A7 av m.fl. (S), 2012/13:A8 av (SD), 2012/13:A275 av (S) och 2012/13:A371 av och (båda S) samt lägger skrivelse 2011/12:174 till handlingarna. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) 2012/13:A291 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2012/13:A297 av (M), 2012/13:A356 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (SD) Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner. 2012/13:A219 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:A232 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A357 av m.fl. (S) i denna del och 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Reservation 6 (M, FP, C, KD) 2012/13:A232 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A357 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Reservation 7 (S, MP, V) 2012/13:A388 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 8 (MP) 2012/13:A227 av (KD). 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A276 av (S) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 15, 17 och 22. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 13 (MP) 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:A235 av m.fl. (MP). Reservation 14 (MP) Jämställdhetsindex och kostnader för ojämställdhet 2012/13:A206 av m.fl. (FP) och 2012/13:A257 av och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens skrivelse 2011/12:174 Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010. Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet behandlas också 35 motionsyrkanden om jämställdhet från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen återges i bilaga 1. Den särskilda jämställdhetssatsningen 20072010 Utskottets förslag i korthet avslår motionerna och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (SD). I skrivelse 2011/12:174 Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010 redovisar regeringen den särskilda jämställdhetssatsning som genomfördes 20072010. Redovisningen omfattar åtgärder som har finansierats inom ramen för den särskilda jämställdhetssatsningen, som uppgick till . Resurserna möjliggjorde närmare 100 åtgärder i statlig och regi och insatser som genomfördes av frivilligorganisationer. I skrivelsen presenteras regeringens samlade bedömning av åtgärdernas effekter och resultat. Av skrivelsen framgår att syftet med jämställdhetssatsningen har varit att bidra till utveckling av verksamheter, organisationer, kunskaper och metoder. Jämställdhetssatsningen har även syftat till att sprida kunskaper, bl.a. genom att höja kunskapen och kompetensen och även bidra till förändrade attityder hos människor, i synnerhet hos dem som verkar inom verksamheter med stor betydelse för jämställdhetspolitiken. Satsningen har vidare inneburit en möjlighet att pröva nya arbetsmetoder och samverkansformer. Den har skapat förutsättningar för ökad samverkan mellan myndigheter och mellan myndigheter och det civila samhället. Regeringens bedömning är att kvinnor och män nu möter en mer jämställd offentlig service än om satsningen inte genomförts. Jämställdhetssatsningen har också stärkt jämställdhet som kunskaps- och politikområde. I skrivelsen framhålls att jämställdhetssatsningen varit indelad i olika delar. En tydlig prioritering inom jämställdhetssatsningen har varit att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Våldet mot kvinnor är ett av de största och mest akuta jämställdhetsproblemen i samhället. Drygt hälften av de fördelade medlen har använts för insatser som syftar till att bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Regeringens omfattande satsning har lett till ökad kunskap om problemens förekomst och karaktär, utveckling av nya verksamheter, förbättrade metoder inom rättsväsen och sociala myndigheter samt skärpt lagstiftning på området. En annan prioritering i satsningen har varit jämställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. En betydande del av regeringens särskilda jämställdhetssatsning har finansierat programmet Hållbar jämställdhet som har drivits och samordnats av Kommuner och Landsting. Utvecklingsarbete i fråga om jämställdhetsintegrering har bedrivits i ett 70-tal kommuner, landsting, regioner, samverkansförbund och företag. Resultaten av dessa insatser kan bl.a. ses i form av en jämnare resursfördelning och en mer jämställd verksamhet. Av skrivelsen framgår att insatser har gjorts inom samtliga av de fyra jämställdhetspolitiska delområdena. Insatserna inom delområdet jämn fördelning av makt och inflytande har bidragit till att lyfta fram jämställdhetsfrågorna inom de ideella organisationerna och att synliggöra och förändra de villkor och förutsättningar för att delta i demokratiska processer som kvinnor har. Särskilt har förutsättningarna för kvinnor som tillhör nationella minoriteter eller som bor i områden där organisationsgraden generellt är lägre än i övriga delar av landet uppmärksammats. Insatserna har också synliggjort den normering som statistik kan ha genom att utgå från mäns och pojkars aktivitetsmönster inom kultur- och fritidsområdet och på så sätt osynliggöra kvinnors och flickors val och engagemang. Vidare har insatser genomförts som tar sikte på att utmana och ifrågasätta de mekanismer som gör att det finns fler män än kvinnor på ledande poster inom staten, en sektor inom vilken lika många kvinnor som män verkar, och att utveckla förutsättningarna för att förändra dessa skillnader. Insatserna inom delområdet ekonomisk jämställdhet har redovisats i skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198). I skrivelsen redogör regeringen även för sin bedömning av vilka inriktningar jämställdhetspolitiken bör ha inom arbetsmarknads- och näringslivsområdet. Tyngdpunkten i de insatser som har genomförts på området har legat på analys- och kunskapsutveckling. Ett vidare syfte har varit att initiera forskning och genomföra studier av olika slag. Flertalet av de studier som har genomförts syftar till att skapa bättre kunskapsunderlag för utveckling av riktlinjer inom , andra myndigheter och internationella organisationer när det gäller ekonomisk jämställdhet. I de mer verksamhetsnära insatserna har tyngdpunkten legat på att utveckla metoder och arbetsformer, sprida kunskaper och utbilda relevanta målgrupper för att främja jämställdhet. Här har insatserna bidragit till att bl.a. utveckla arbetssätt för grupper i samhället med behov av särskilt stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden, såsom kvinnor med invandrarbakgrund och unga föräldrar utan fullgod grundskole- eller gymnasieutbildning. Insatserna inom delområdet jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet har främst handlat om att utveckla kunskaperna om det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Insatserna inom delområdet mäns våld mot kvinnor ska upphöra har varit mest omfattande. Som framgick ovan har drygt hälften av de fördelade medlen använts för insatser inom detta delområde. Därutöver har tre handlingsplaner upprättats. Dessa är Handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och Handlingsplanen för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Insatserna har bl.a. bidragit till att ta fram ny kunskap på området som har möjliggjort nya arbetsrutiner, metoder och strukturer som den kan utgöra grund för nya åtgärder. I myndigheter som genom sin verksamhet kommer i kontakt med våldsutsatta kvinnor har insatserna bl.a. skapat förutsättningar för ett förändrat bemötande av dessa kvinnor med nya arbetsrutiner och metoder som följd. Genomförda insatser har även bidragit till att stärka samverkan mellan myndigheter, något som minskar risken för dubbelarbete och ökar möjligheten till en helhetssyn. Insatserna har också inneburit att särskilt utsatta grupper har kunnat prioriteras, såsom flickor som drabbas av hedersrelaterat våld och förtryck, samt kvinnor med funktionshinder. I skrivelsen konstaterar regeringen att jämställdhetssatsningen har inneburit stora och nya möjligheter att utveckla jämställdhetsområdet. Regeringen understryker dock att viktiga utmaningar återstår. En central uppgift för det fortsatta jämställdhetsarbetet består i att säkra hållbarheten i genomförda insatser genom att ta till vara de kunskaper och erfarenheter som har gjorts inom ramen för jämställdhetssatsningen. En viktig utgångspunkt i det arbetet består i att följa upp och integrera erfarenheterna i ordinarie verksamheter och strukturer. Grundläggande i detta är att stärka jämställdhetsintegrering som en strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen samt att även i fortsättningen använda särskilda insatser för att stimulera, utveckla och påskynda förändringsarbetet. Jämställdhetsarbetet följs därför upp med nya insatser även , där tyngdpunkten ligger på att stärka och säkra hållbarheten i förändringsarbetet. I skrivelsen konstaterar regeringen också att många av åtgärderna i jämställdhetssatsningen har syftat till att ge långsiktigt bättre kvalitet i myndigheters arbete, varför vissa effekter inte alltid kan mätas förrän längre fram, medan andra satsningar redan på kort sikt har visat på framsteg. Utifrån den uppmätta framgången för enskilda uppdrag gör regeringen bedömningen att satsningen och de i tillförda medel har bidragit till förbättringar inom samtliga av de fyra jämställdhetspolitiska delområdena. Enligt regeringen har den särskilda jämställdhetssatsningen sammantaget skyndat på utvecklingen mot ett jämställt samhälle. Satsningen har inneburit nya möjligheter att kraftsamla kring områden i behov av utveckling, en strategisk ansats som inte har prövats inom jämställdhetspolitiken och som inte hade varit möjlig utan ett särskilt anslag. Socialdemokraterna ställer sig i motion 2012/13:A7 av m.fl. positiva till att regeringen utvärderar de extra satsningar som gjorts på jämställdhetsområdet. Socialdemokraterna anser dock att jämställdhetsarbetet inte kan reduceras till olika typer av tidsbegränsade projekt. Enligt Socialdemokraterna har regeringens skattesänkningar och nedskärningar missgynnat kvinnor. Arbeten inom vård, skola och omsorg har försvunnit, och lägre ersättning ges vid vård av sjukt barn. Enligt motionärerna bör därför regeringens samlade politik för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen granskas. De områden som i första hand bör bli föremål för granskning är bemötandet och omhändertagandet av kvinnor och män i vården och omsorgen, jämställdhetsarbetet i förskolor och skolor, könsfördelningen när det gäller makt, inflytande och företagande, arbetslinjen och lönerna, fördelningen av det obetalda hemarbetet samt mäns våld mot kvinnor. En granskning av den förda politikens effektivitet när det gäller att nå de jämställdhetspolitiska målen skulle ge en god grund för nya förslag som kan skapa ett där kvinnor har hela lönen och halva makten. anför i motion 2012/13:A8 av att de delar regeringens vilja att uppnå ett jämställt samhälle. ställer sig dock tveksamma till att jämställdhetsproblem kan lösas genom utredningar eller kortsiktiga ekonomiska lösningar. Enligt mening bör framsteg i jämställdheten komma underifrån och mötas med långsiktigt hållbara reformer och inte kommenderas av staten genom projektmedel. anser vidare att regeringens jämställdhetssatsningar har varit ineffektiva och saknar resultatfokus. Ineffektiviteten i satsningarna blir extra tydlig mot bakgrund av invandringen från och där kvinnor inte tillerkänns samma rättigheter som män. Att olika jämställdhetsprojekt kommer att ändra på dessa värderingar ställer sig frågande till. (S) framhåller i motion 2012/13:A275 att placering i den jämställdhetsranking som upprättas av försämrats . Av de tjugo länder som toppar listan är det enda land som gått bakåt . Motionären anser att det är beklagligt att tappar plats, men mer allvarliga är konsekvenserna av regeringens politik för flickor och kvinnor. och (båda S) anser i motion 2012/13:A371 att jämställdhetsutvecklingen i bör följas upp. bör ges i uppdrag att göra en jämställdhetsrevision utifrån statliga mål. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen under den förra mandatperioden har genomfört en ambitiös satsning på jämställdhetspolitiken. Utskottet instämmer i regeringens sammantagna bedömning att satsningen har bidragit till förbättringar inom samtliga av de fyra jämställdhetspolitiska målen och att den har inneburit nya möjligheter att kraftsamla kring områden som är i behov av utveckling. När det gäller granskning och uppföljning av regeringens samlade politik kan utskottet konstatera att regeringen återkommande redovisat arbetet med jämställdhetspolitiken (senast i skr. 2009/10:234, bet. 2010/11:AU1). Det har också gjorts uppföljningar inom olika områden, bl.a. har följt upp och utvärderat regeringens satsning på att bekämpa mäns våld mot kvinnor (rapport 2010:18). Då principen om jämställdhetsintegrering innebär att alla statsråd är ansvariga för sina verksamhetsområden kan också utvecklingen av jämställdhetspolitiken följas upp i respektive områdes resultatredovisning i budgetpropositionen. Jämställdhetspolitiken redovisas dessutom på en övergripande nivå inom utgiftsområde 13 i den årliga budgetpropositionen. finns därtill en särskild bilaga till budgetpropositionen som följer upp ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet noterar också att regeringen gett i uppdrag att utveckla och föreslå ändringar i bilagan (Fi2011/2210/EA/E3). Trots alla dessa samlade insatser för att följa upp jämställdhetspolitiken delar utskottet regeringens bedömning att ett sammanhållet uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken saknas. Utskottet välkomnar därför att regeringen, för att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen, har gett () i uppdrag att vidareutveckla jämställdhetsstatistiken och föreslå indikatorer för jämställdhetspolitiken (IJ2008/962/JÄM). Uppdraget slutredovisades (U2012/424/JÄM). Som ett led i uppdraget har SCB skapat en portal för en samlad jämställdhetsstatistik. publiceras den nya statistiken dels uppdelad på jämställdhetspolitikens fyra delmål, dels inom tre temaområden: i och utanför arbetskraften, inom entreprenörskap och företagande samt inom utbildning och forskning. Portalen ger en bred bild av jämställdhetens tillstånd och utveckling i . Förslaget till uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken baserat på indikatorerna bereds inom . Målet med ett uppföljningssystem är att det ska bidra till kontinuitet och struktur för jämställdhetspolitiken och till bedömningen av måluppfyllelse när det gäller förändringar i denna . Enligt utskottets mening kan internationella jämställdhetsrankningar vara intressanta och användbara för att följa utvecklingen . I FN:s Human Development Index utmärker sig som världens mest jämställda land. I en annan undersökning gjord 2010 av tidningen hamnar på första plats. Att har tappat plats i jämställdhetsranking beror enligt utskottets mening inte på att jämställdheten skulle ha backat. Tvärtom visar rapporten att har gått framåt i fråga om ekonomiskt deltagande och att vårt land står på samma höga nivå som tidigare i fråga om hälsa och överlevnad. Vad som i stället drar ned från sin tidigare topposition är indikatorn politiskt deltagande, som mäter antal år med en kvinna som statschef och andel kvinnor i parlamentet och regeringen. Den mäter således inte effekter av den politik som dessa församlingar fört. Utskottet delar regeringens åsikt att undersökningarna sammantaget visar att i ett internationellt perspektiv framstår som ett föregångsland när det gäller jämställdhet. Vilken placering ett land intar i en internationell jämförelse beror både på vad som mäts och hur det görs. Utskottet instämmer med regeringen i fråga om att jämställdhet är ett prioriterat område som kräver insatser. Det finns en bred enighet kring det jämställdhetspolitiska mål som beslutades av . Utskottet välkomnar den kraftiga förstärkningen av resurser som regeringen har tillfört politikområdet i jämställdhetssatsningen 20072010 och som har möjliggjort en utveckling av jämställdhetsarbetet på en rad centrala områden. Det är viktigt att detta arbete drivs framåt och fortsätter. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar och avstyrker motionerna 2012/13:A7 (S), 2012/13:A8 (SD), 2012/13:A275 (S) samt 2012/13:A371 (S). bör lägga skrivelse 2011/12:174 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet Jämför reservationerna 3 (S), 4 (MP) och 5 (SD). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2012/13:A367 yrkande 2 av m.fl. att jämställdhet skapar tillväxt. Motionärerna hänvisar till en studie av som visar att en femtedel av den genomsnittliga tillväxten i har skapats av att kvinnors sysselsättning närmat sig mäns . Om kvinnornas sysselsättning i euroområdet höjdes till männens nuvarande nivåer skulle resultatet bli en BNP-ökning på . Även om har gjort stora tillväxtvinster skulle ytterligare vinster kunna göras genom att kvinnors sysselsättningsgrad och antal arbetade timmar ökades. I yrkande 3 föreslås att kvinnors ställning på arbetsmarknaden stärks. Kvinnor tjänar mindre än män, får i högre grad deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar än fasta anställningar och används ofta som flexibilitetsbuffrar på arbetsmarknaden. Korta anställningar innebär mer ensidiga arbetsuppgifter och sämre möjlighet till utveckling på jobbet. Att sakna anställningstrygghet ökar utsattheten på arbetsplatsen och gör det svårare att ställa krav och sätta gränser. Det krävs en politik som är inriktad på att fler ska kunna arbeta och på att öka sysselsättningsgraden. anför i kommittémotion 2012/13:A395 yrkande 4 av m.fl. att den könssegregerade arbetsmarknaden måste brytas. Unga kvinnor söker sig i större utsträckning till traditionellt mansdominerade branscher än vad unga män söker sig till traditionellt kvinnodominerade branscher. Särskilda insatser bör göras för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg. Skolan har ett särskilt ansvar för att tillhandahålla pedagogik som stimulerar både pojkar och flickor till otraditionella utbildningsval. Det behövs ett aktivt, strategiskt arbete och samverkan mellan utbildning och arbetsliv för att exempelvis öka andelen män bland personalen i äldrevården och andelen kvinnor i verkstadsindustrin. m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:A356 yrkande 3 att unga kvinnor och män vill leva sina liv jämställt och vill ha både rätten, möjligheterna och förutsättningarna att vara ekonomiskt självständiga och självförsörjande genom sina arbeten. De vill också ha förutsättningar som gör att de kan förena arbetsliv och föräldraskap. Många kvinnor har dock fortfarande huvudansvaret för det obetalda hemarbetet. Det gäller både för den deltidsanställda kvinnan som förväntas utföra hushållsarbetet hon inte arbetar och för den heltidsanställda kvinnan som vill göra karriär men där kraven blir för stora när arbetslivet ska kombineras med hushållsarbetet. Politiska beslut måste fattas som gör att alla unga kvinnor och män har rätt, möjlighet och förutsättningar att forma sina liv. och (båda SD) begär i motion 2012/13:A291 yrkande 1 ett tillkännagivande om en jämställd arbetsmarknad. Enligt motionärerna har en arbetsmarknad där förutsättningarna för kvinnor och män är goda. Sysselsättningsgraden är förvisso högre för män än för kvinnor, men arbetslösheten är lägre för kvinnor än för män. Kvinnor tycks dock i större utsträckning än män välja utbildningar och därmed yrken som generellt sett ger lägre lön. Framför allt är kvinnor överrepresenterade i den offentliga sektorn medan män i relativt stor utsträckning arbetar i den privata sektorn. Löneskillnader på arbetsmarknaden kan därför ofta förklaras med de olika val som kvinnor respektive män gör. står bakom principen om lika lön för lika arbete. Det är partiets fokus i politiken för en jämställd arbetsmarknad. I yrkande 4 föreslås att kvotering i offentlig verksamhet förbjuds. Kvotering innebär inte någon positiv särbehandling. Tvärtom innebär kvotering i samtliga fall att någon annan diskrimineras. Det är också ett steg bort från en jämställd arbetsmarknad om den offentliga sektorn börjar anställa på grundval av kön och inte kompetens. (M) anför i motion 2012/13:A297 att en nationell strategi bör införas för att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. Utrikes födda kvinnor har en betydligt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda kvinnor, och utan anställning går kvinnor miste om möjligheterna till egen försörjning, deltagande i en arbetsgemenskap och ekonomisk trygghet via en rimlig pension. De åtgärder som den pågående utredningen om utrikes födda kvinnors sysselsättning kommer fram till bör samlas i en nationell strategi. har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande, internationellt sett, är relativt goda. har också internationellt sett en hög andel kvinnor i arbetskraften. uppgick kvinnornas sysselsättningsgrad till och männens till , jämfört för kvinnorna och för männen i EU-27. Utvecklingen på arbetsmarknaden har inte bara stor betydelse för jämställdheten utan är också en förutsättning för tillväxt och välfärd. En stor del av tillväxten inom OECD-området under förklaras av en ökad sysselsättning bland kvinnor. Målet om ökad jämställdhet och hög tillväxt går hand i hand.