bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Utvecklingssamarbetet med medelinkomstländer bör avslutas, enligt en motion. I en annan motion föreslås en strategi för framtida aktörssamverkan mellan och fortsatt långsiktigt utvecklingssamarbete med . Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionerna om utgiftsområde 7 har informerat om utfasning av biståndsstrategier för nio medelinkomstländer (, , , , , , och ), vilket utskottet ställer sig bakom. Utskottet, som konstaterar att har bedrivit bilateralt utvecklingssamarbete med , anser att utfasningen måste ses i ett regionalt perspektiv. Utskottet finner inte att det är motiverat att avbryta den fleråriga utfasning av utvecklingssamarbetet med som pågår och som ska vara avslutad . I Dacs granskning 2013 av bistånd konstateras, som framgått, att merparten av bilaterala bistånd lämnas till stöd för låginkomstländer och sköra stater i linje med inriktningen på fattigdomsminskning i det svenska biståndet. Förslaget i en motion om att avsluta reformsamarbete i avvisas av utskottet. Det är fortsatt angeläget att med svenskt bistånd bidra till reformer som syftar till att stödja ländernas närmande till EU och att stärka demokratin och öka respekten för mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att det svenska stödet till dessa länder har ett perspektiv bortom biståndet. I budgetpropositionen aviseras en gradvis förändring i riktning mot en tydligare regional ansats för biståndet till länder i . Utskottet delar regeringens uppfattning att biståndet till enskilda länder i successivt kan fasas ut under förutsättning att det sker ett demokratiskt och ekonomiskt närmande till EU. Utskottet noterar att enligt budgetpropositionen anser regeringen att det nuvarande anslaget 2:1 Reformsamarbete i , som uppgår till , ska avskaffas och att medlen för det aktuella ändamålet ska ingå i anslaget 1:1 Biståndsverksamhet . Målet för underindelningen Reformsamarbete i , stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder, föreslås upphöra att gälla , vilket framgår tidigare i betänkandet. I en motion förespråkas att medel som enligt förslag i höständringsbudgeten (prop. 2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:41) ska återföras till utgiftsområde 7 därefter ska tillföras de FN-organ som fick minskad medelstilldelning . Utskottet, som konstaterar att har beslutat i enlighet med förslaget i höständringsbudgeten, avstyrker motionsförslaget med motiveringen att relevans och effektivitet ska vara huvudkriterier vid bedömning av och beslut om bidrag till alla multilaterala organ och kanaler. Avgörande för beslut om medelstilldelning bör således vara en aktuell bedömning av verksamhetens överensstämmelse med svenska utvecklingsmål samt den multilaterala organisationens roll och effektivitet. Med anledning av den motion som framhåller kulturens roll i svenskt utvecklingssamarbete konstaterar utskottet att regeringen enligt budgetpropositionen avser att fortsätta arbetet med att få till stånd och konkretisera synergier mellan biståndspolitiken och kulturpolitiken. I Sidas utvecklingssamarbete finns olika dimensioner av konflikthantering: konfliktförebyggande arbete före och efter en konflikt och bidrag till konflikthantering under en konflikt. En stor del av Sidas kultur- och mediesamarbeten har en konfliktförebyggande dimension. Genom sådana insatser lämnas olika former av stöd till yttrandefrihet, som är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Utskottet delar den uppfattning som framförs i en motion att utvecklingssamarbete bör stödja barns och ungdomars tillgång till utbildning samt kapacitetsutveckling på forskningsområdet i utvecklingsländer. Enligt en motion bör en ökad andel av biståndet gå till kommunala och regionala partnerskap. Genom kommunala partnerskapsprogram kan svenska kommuner, landsting, regioner m.fl. få stöd för att kunna dela med sig av kunskap och erfarenheter för att bidra till att stärka den lokala demokratin i något av Sidas samarbetsländer. Partnerskapsprogrammen ska bidra till utvecklingen av lokalt självstyre och service samt medverka till en rättvis och hållbar samhällsutveckling i prioriterade samarbetsländer. En förutsättning är att alla berörda parter, inklusive de svenska kommunerna och landstingen, ska ha nytta av projekten. Sida bidrar med finansiering via (), som skapades 2008. När det gäller kommunalt partnerskap omfattar de två avtal som har träffats mellan Sida och ICLD dels projektmedel, dels en mindre budget som används till bl.a. information till intresserade lokala parter om den aktuella verksamheten kring lokal demokrati och projektledarutbildning. Under den första avtalsperioden (2009–2012) omfattade ICLD:s budget för projektmedel ca . Under den andra avtalsperioden (2013–2015) har motsvarande belopp ökat till ca . Enligt uppgift från ICLD var 72 svenska kommuner, regioner, regionförbund och landsting samt parter i 18 samarbetsländer verksamma i samarbetsprojekt. Utskottet anser i likhet med regeringen att det svenska biståndets lokala förankring och individnära fokus måste stärkas. Detta väntas också förbättra möjligheterna till ansvarsutkrävande. Enligt utskottet kan medlen för kommunala partnerskapsprogram bidra till en starkare lokal förankring av biståndsinsatser. I motionsförslag förespråkas ökade medel till och till humanitärt bistånd. Utskottet konstaterar att är en internationellt sett stor givare av humanitärt bistånd, inklusive stöd till UNHCR, och avvisar de aktuella motionsförslagen. Det humanitära biståndet utgör av totala bistånd. var världens tredje största bilaterala humanitära givare. uppgick det totala svenska humanitära biståndet till ca , som kanaliserades genom både och Sida. totala bidrag till UNHCR 2012 utgjorde av organisationens budget respektive av organisationens totala kärnstöd (stöd direkt till en mottagarorganisations centrala budget). När det gäller motionerna om ökat humanitärt bistånd till västsahariska flyktingläger konstaterar utskottet att har varit en av de största givarna till insatserna för att stödja de västsahariska flyktingarna. Stödet har främst kanaliserats via enskilda organisationer som Praktisk Solidaritet samt genom kärnstöd till () och (Programme). Echo, som svarar för humanitära biståndsinsatser, har lämnat i humanitärt stöd till västsahariska flyktingar. Stödet via Echo 2013 beräknas uppgå till . I fråga om bistånd till den palestinska myndigheten, som tas upp i två motioner, konstaterar utskottet att är en stor givare av bistånd till palestinierna med ca . Förutom humanitärt stöd bedrivs ett biståndssamarbete med fokus på palestinskt statsbyggande. Den palestinska myndigheten har trots svåra omständigheter gjort framsteg . Avsikten är att en ny resultatstrategi ska tas fram för biståndssamarbete med palestinska partner. har strategin varit inriktad på fredsprocessen och på att främja demokratiskt palestinskt statsbyggande. Regeringen har i Sidas regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att ta fram underlag för en resultatstrategi för det palestinska området (/). Underlaget ska tas fram enligt närmare anvisningar i kommande ingångsvärden som regeringen beslutar om. Avsikten är att den nya resultatstrategin ska fortsätta att bidra till palestinskt statsbyggande, mänskliga rättigheter och demokrati, ekonomisk bärkraft och hållbar utveckling. Utskottet understryker att biståndet kräver politiska framsteg för att ge långsiktigt hållbara resultat. Därför måste palestinierna fortsätta reformarbetet, motverka våld, främja de mänskliga rättigheterna och genomföra demokratiska val. Utskottet har under beredningen av detta betänkande tagit del av Europeiska kommissionens Årsrapport om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och civilskydd och dess genomförande (KOM(2013) 658). I rapporten beskrivs de geografiska och tematiska insatser som har gjorts när det gäller humanitärt bistånd och civilskydd och hur budgeten för dessa instrument har använts. Där finns också en redogörelse för politiska initiativ om humanitärt bistånd och civilskydd, exempelvis i form av lagstiftningsförslag. Utskottet övergår nedan till att behandla motionsförslag med anknytning till de tematiska prioriteringar i utvecklingssamarbetet som gäller och som ger fortsatt vägledning för innehållet i det svenska biståndet. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att prioriteringarna i sin nuvarande utformning visat sig vara alltför allmänt hållna för att ge en tydlig biståndspolitisk inriktning. Utskottet välkomnar att regeringen avser att precisera hur prioriteringarna ska omsättas i den praktiska biståndsverksamheten och vilka effekter som ska uppnås på . demokrati och mänskliga rättigheter främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Tematisk prioritering: demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter Den första tematiska prioriteringen i långsiktiga utvecklingssamarbete, stöd till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom såväl det multilaterala som det bilaterala utvecklingssamarbetet, har följande mål: demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer. Den av regeringen beslutade policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete gäller –2014. I policyn för demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet fastställs, liksom i alla policyer som regeringen beslutar om, grundläggande principer, och där anges på ett övergripande plan ställningstaganden inom utvecklingssamarbetet. Policyn är vägledande och ska, på samma sätt som övriga policyer, tillämpas i bl.a. strategier för samarbetet med länder, regioner och organisationer samt i ståndpunkter i EU och inom det multilaterala systemet. Tre huvudområden prioriteras: medborgerliga och politiska rättigheter demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer Demokrati och människors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är både ett mål i sig och ett medel för att uppnå millenniemålen. Respekten för medborgerliga och politiska rättigheter är tillsammans med rättsstatens principer avgörande för demokratisk utveckling och minskad fattigdom i alla dess dimensioner. Åtnjutandet av medborgerliga och politiska rättigheter är angeläget i sig och stärker möjligheterna för människor som lever i fattigdom att kräva sina ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. kan uppfyllandet av de sistnämnda rättigheterna i sin tur vara en förutsättning för att kunna åtnjuta vissa av de medborgerliga och politiska rättigheterna. Millenniemålen omfattar inte uttryckligen demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna men dessa har enligt utskottet stor betydelse för möjligheterna att nå millenniemålen. En hållbar demokratisk utveckling förutsätter respekt för de mänskliga rättigheterna och stärks ytterligare av jämställdhet mellan könen och en utbildad befolkning med god hälsa. Utskottet anser i likhet med regeringen att prioriteringen av demokrati och mänskliga rättigheter har fått ett tydligt genomslag i det svenska biståndet. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att Sidas insatser inom demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter har bidragit till att minska olika former av utsatthet och förtryck, bl.a. genom stöd till ökad yttrandefrihet och mer självständiga och oberoende medier samt försvarare av mänskliga rättigheter. Utskottet har ovan kommenterat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen, som bl.a. innefattar resultat när det gäller den tematiska prioriteringen av demokrati och mänskliga rättigheter. I likhet med vad som framförs motionsvis anser utskottet att ska fortsätta med långsiktigt demokratistöd och insatser för yttrandefrihet. Stödet ska innefatta de tre ovan nämnda huvudområdena inklusive insatser för god och demokratisk samhällsstyrning och insatser för att stärka kvinnors politiska inflytande och demokratiarbete via det civila samhället, vilket förespråkas i motionsyrkanden. Under beredningen av detta betänkande har utskottet tagit del av kommissionens rapport om EU:s stöd till demokratisk samhällsstyrning (KOM(2013) 403. I rapporten presenteras ett antal strategiska dokument på området samhällsstyrning. Där redovisas också samhällsstyrningsinitiativet för AVS-länderna och mekanismen för god samhällsstyrning för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt ett antal lärdomar av arbetet med EU:s stöd till demokratisk samhällsstyrning. bilaterala stöd i utvecklingssamarbetet till det civila samhället och till informations- och kommunikationsverksamhet tas upp i motioner. Motioner med motsvarande inriktning behandlades av utskottet senast i betänkande 2012/13:UU2. Utskottet underströk då det civila samhällets betydelse i utvecklingssamarbetet och redogjorde för den strategi som regeringen beslutat om och som avser stöd genom svenska organisationer i det civila samhället för perioden –2014. Av budgetpropositionen framgår att stödet via Sida till svenska organisationer i det civila samhället uppgick till . Utskottet delar regeringens uppfattning att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning. Ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer (CSO) kan komplettera eller ersätta direkt statligt stöd. Många CSO har stor potential att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet välkomnar att regeringen avser att initiera en särskild dialog med svenska civilsamhällesorganisationer i syfte att etablera ett CSO-kontrakt med intresserade organisationer. Kontraktet bör enligt regeringen bl.a. innebära en öppning för samarbete med nya aktörer, ändamålsenlig resultatstyrning, minskad rapporteringsbörda och en mer förutsägbar finansiering. Informations- och kommunikationsverksamhet inom utvecklingsbiståndet, inklusive genom organisationer i det civila samhället, regleras genom en strategi som beslutats av regeringen och som gäller –2014. En utvärdering av strategin har genomförts. Utskottet noterar att regeringen avser att besluta om en uppdaterad strategi för informations- och kommunikationsverksamhet, som syftar till att tydliggöra kopplingen mellan insatserna och det övergripande målet för utgiftsområdet. Avsikten är att strategin ska stärka möjligheterna till ansvarsutkrävande och leda till ökad öppenhet kring informations- och kommunikationsverksamheten. Utskottet anser att det finns anledning av invänta resultatet av regeringens beredningsarbete och är inte berett att förorda ändringar av gällande styrsystem. Stödet via Sida till informations- och kommunikationsverksamhet uppgick till 2012. Tematisk prioritering: miljö och klimat Miljö och klimat utgör den andra tematiska prioriteringen i långsiktiga utvecklingssamarbete. Det övergripande målet för stöd till miljö och klimat är förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändring i utvecklingsländer samt begränsad klimatpåverkan. Regeringens policy för miljö och klimat i utvecklingssamarbetet –2014 fastställer grundläggande principer och övergripande inriktning. Frågor om klimat och miljö ska integreras i utvecklingssamarbetet. ska särskilt inrikta verksamheten på följande områden: förstärkt institutionell kapacitet inom offentlig förvaltning, förbättrad livsmedelstillgång och hållbart nyttjande av ekosystemtjänster, förbättrad vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet, ökad tillgång till hållbara energialternativ samt hållbar utveckling av städer. När det gäller finansiering sägs det i policyn bl.a. att bör uppmuntra investeringar och finansiering från andra aktörer, exempelvis via den lokala kapitalmarknaden och den privata sektorn. En uppföljning av policyn för miljö och klimat ska genomföras . Uppföljningen ska innefatta policyns genomförande inom respektive verksamhetsområde samt belysa hur miljö- och klimataspekterna har integrerats inom övriga områden för svenskt utvecklingssamarbete. Regeringen avser också att besluta om en strategi för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, som ska vara styrande för den anslagspost för ändamålet som har införts . De sex globala utmaningar som har identifierats i politiken för global utveckling (skr. 2007/08:89, bet. 2007/08:UU5), däribland klimatförändringar och miljöpåverkan, utgör en viktig referens för policyn för miljö och klimat i utvecklingssamarbetet. I policyn för forskning inom det svenska utvecklingssamarbetet –2014 slås fast att samtliga globala utmaningar rymmer dimensioner där forskningsbaserad kunskap kan vara av värde i sökandet efter möjliga lösningar. Pressen på ekosystemen ökar till följd av befolkningstillväxt, ekonomisk utveckling och klimatförändringar. En utarmning av ekosystemen ökar fattiga människors sårbarhet. Därför måste biståndet utformas så att det bidrar till fattiga människors och samhällens anpassning till och motståndskraft mot dessa förändringar liksom till att stärka återhämtningsförmågan. Utskottet konstaterar att Sida i sitt regleringsbrev har fått i uppdrag att beskriva myndighetens samlade arbete med klimatinsatser respektive miljöinsatser i utvecklingssamarbetet. Redovisningen ska bl.a. innehålla en redogörelse för hur stor andel av det svenska biståndet som går till miljö- och klimatrelaterade insatser samt en redogörelse för hur miljö- och klimatbiståndet beräknas. Redovisningen i fråga om klimat bör bygga på den särskilda rapportering som Sida gör inom ramen för rapportering till (UNFCCC). Redovisningen ska även innehålla en redogörelse för myndighetens arbete med biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Uppdraget ska redovisas . –2012 avsattes totalt inom utgiftsområde 7 för en särskild klimatsatsning, varav lämnades via bilaterala och regionala kanaler och resterande 2 905 miljoner via multilaterala kanaler. Satsningen syftade enligt budgetpropositionen bl.a. till att stimulera samt öka medvetenheten och kunskapen om klimatfrågan genom nya klimatinsatser i låginkomstländer. Utskottet välkomnar att regeringen avser att 2014 följa upp tidigare klimatsatsning med vad som i budgetpropositionen benämns en spetssatsning i fråga om miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, där fattiga människors livssituation är utgångspunkten. Sida ska, inom ramen för en ny strategi för globala insatser för miljö och klimatmässigt hållbar utveckling som håller på att utarbetas i , genomföra bl.a. en pilotinsats för rent vatten, ren luft och resurssnål energi på lokal nivå i fattiga människors närmiljö. Regeringen avser enligt budgetpropositionen också att besluta om en global strategi för ekonomiskt hållbar utveckling. Strategin ska enligt regeringen ha ett särskilt fokus på en tryggad global livsmedelsförsörjning. I en motion uppmärksammas s.k. landgrabbing, som är ett problem i många utvecklingsländer. Företeelsen har sin grund i otydliga landrättigheter, svaga institutioner, korruption och lokalbefolkningars begränsade möjligheter att komma till tals när beslut ska fattas om deras livsvillkor. Det är, som den dåvarande biståndsministern underströk i sitt svar i kammaren på interpellation 2012/13:107, viktigt att skilja mellan å ena sidan begreppet landgrabbing, som används i fråga om illegalt eller oetiskt övertagande av mark, och å andra sidan markinvesteringar för att utveckla jord- och skogsbruket och för en hållbar ekonomisk utveckling. Fattigdomsbekämpning och en globalt tryggad livsmedelsförsörjning kräver ökade investeringar i hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske under de kommande decennierna. Sådana investeringar bör alltid göras på ett sätt som inte skadar lokalbefolkningars rättigheter eller möjligheter att trygga sitt uppehälle, vilket inkluderar respekten för människors nyttjanderätt till den mark de brukar för sin försörjning. Det yttersta ansvaret för att så sker vilar på regeringen i det land där investeringen sker. Här kan också framhållas att internationella utvecklingssamarbete har innefattat insatser för att stärka nationella institutioner med uppgift att utforma och genomföra marklagstiftning. Svenskt lantmäteri har medverkat i biståndsverksamhet när det gäller uppbyggnad och förvaltning av offentliga fastighetssystem och i fråga om geografisk information. Genom att bidra till kapacitetsutveckling hos motsvarande myndigheter i samarbetsländer och institutionell samverkan har detta enligt Sida bl.a. stärkt samarbetsparternas förutsättningar för att leverera god service till sina medborgare och stärka besittningsrätten för fattiga kvinnor och män samt bidragit till ökad öppenhet i beslutsprocesser. Sida har vidare i ökad utsträckning prioriterat insatser för att stärka lokala brukarorganisationer. Syftet är att detta ska påverka den ojämna maktbalans som ofta finns mellan småbönder och investerare i positiv riktning. I fråga om investeringar, som tas upp i den aktuella motionen om s.k. landgrabbing, konstaterar utskottet att det av bolagets ägaranvisning tydligt framgår att investeringarna ska ske i enlighet med internationella normer och principer för ansvarsfulla investeringar. I regeringens resultatredovisning redovisas exempel på resultat från det multilaterala bistånd som har bidragit till. Ett av exemplen avser bidrag via FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) att utveckla de frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av mark, fiske och skogsresurser som antogs 2012, och som syftar till att säkerställa småskaliga brukares rättigheter vid investeringar i mark. När dessa riktlinjer tillämpas stärker de människors rättigheter, i synnerhet när det gäller deras tillgång till mark- och vattenresurser, inkomst och möjlighet att uppnå anständiga livsvillkor. starka biståndsengagemang i kommer att utökas ytterligare 2014. Detta gör det möjligt med en pilotsatsning på rent vatten, ren luft och resurssnål energi i fattiga människors närmiljö och till förstärkta insatser för hållbar livsmedelsförsörjning i . Genom den sistnämnda satsningen blir det därmed möjligt att stärka insatserna för ett motståndskraftigt lantbruk, med särskilt fokus på hållbar livsmedelsförsörjning i de länder där problemen bedöms vara som störst. Båda dessa satsningar ska följas upp och utvärderas. I detta sammanhang kan nämnas att regeringen i sin resultatredovisning i budgetpropositionen tar upp ett antal exempel på resultat i det bilaterala biståndet som har bidragit till. Där nämns stöd till program för markreform, som har bidragit till att 10,3 miljoner fastigheter har registrerats på privata ägare som tidigare saknat rättigheter till sin mark. Av budgetpropositionen framgår att regeringen räknar med att anslagsposten Globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling genom Sida ska ökas från 2013 till 2014, vilket innebär en ökning med . Utöver dessa belopp tillkommer miljö- och klimatinsatser inom ramen för resultatstrategier som gäller enskilda samarbetsländer. Under beredningen av detta betänkande har utskottet tagit del av kommissionens meddelande Bättre nutrition för mödrar och barn i det externa biståndet: ett politiskt ramverk för EU (KOM(2013) 141). Rådet (utrikes frågor) antog rådsslutsatser på detta tema. Utskottet ser i likhet med regeringen positivt på rådsslutsatserna som utöver frågor om förbättrad nutrition även beaktar de underliggande orsakerna till bristande livsmedelsförsörjning, t.ex. bristande produktivitet i jordbruket, svaga markrättigheter för småbrukare och ineffektiva marknader. Tematisk prioritering: främjande av jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Den tredje tematiska prioriteringen för långsiktiga utvecklingssamarbete är främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Målet är jämställdhet, ökat inflytande för kvinnor och ökad respekt för kvinnors rättigheter i utvecklingsländer.