bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Om antalet barn förändras med 100 påverkas anslaget med . Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att föreslå en höjning av barnbidraget. har ställt sig bakom regeringens proposition 2013/14:6 Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg (bet. 2013/14:SfU4, rskr. 2013/14:67). I propositionen föreslås bl.a. att när föräldrarna har gemensam vårdnad om ett barn ska barnbidraget betalas ut med hälften till vardera föräldern om föräldrarna inte har anmält vem som ska vara bidragsmottagare. Bor barnet växelvis hos båda föräldrarna ska barnbidrag betalas med hälften till vardera föräldern. Reglerna träder i kraft . Enligt utskottets mening bör föräldraförsäkringen ge de trygga grundförutsättningar som behövs för att kvinnor och män ska kunna bilda familj och få goda möjligheter att förena ett jämställt föräldraskap med förvärvsarbete. Lika angeläget är det att förstärka drivkraften till arbete. Arbetslinjen är med andra ord viktig för att barnfamiljernas ekonomi ska tryggas på . Familjepolitiken ska vidare förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Som regeringen påpekar kompenserar föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning, en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för båda föräldrarna att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma när barnen är små. Som redovisas nedan har regeringen föreslagit en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget fr.o.m. . Utskottet anser att denna höjning är viktig för barnfamiljer som har den sämsta ekonomin och därför bör genomföras. Att därutöver höja tak och ersättningsnivåer i föräldraförsäkringen är som utskottet ser det inte möjligt. Utskottet gör därför bedömningen att det inte är aktuellt att vare sig höja ersättningsnivåerna i föräldraförsäkringen eller taket i den tillfälliga föräldrapenningen. Inte heller kan utskottet ställa sig bakom krav på andra förändringar inom föräldraförsäkringen, såsom att slopa jämställdhetsbonusen. Utskottet vill erinra om att föräldrapenningens grundnivå höjdes per dag så sent som . Höjningen syftar till att förstärka ekonomin för unga föräldrar med låg ekonomisk standard. I proposition 2013/14:4 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen lämnas förslag som innebär att föräldrapenning efter barnets fyraårsdag ska kunna lämnas under samt att åldersgränsen för uttag av föräldrapenning höjs från åtta till . Vidare föreslås att vardera föräldern får rätt på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå samt att föräldrapenning inte ska kunna lämnas tillbaka än före den dag då ansökan kom in till . Reglerna förslås träda i kraft . Bestämmelserna om åldersgränser ska dock tillämpas på föräldrapenning för barn som är födda efter ikraftträdandet. har ställt sig bakom regeringens förslag (bet. 2013/14:SfU3, rskr. 2013/14:66). Utgångspunkten för bestämmelserna om underhållsstöd är att föräldrarna har ett gemensamt och primärt ansvar för sina barn. Ett reformerat underhållsstödssystem infördes , och i samband med detta höjdes underhållsstödet med per barn och månad. ansåg i betänkandet Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnens skull (SOU 2011:51) att den nuvarande utformningen av underhållsstödet bör ändras och ersättas med ett förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. Utredningen ansåg att regeringen i särskild ordning borde utreda hur ett sådant system bör utformas. I avvaktan på en större översyn av underhållsregleringen föreslog utredningen några justeringar för att komma till rätta med vissa brister inom underhållsstödet, bl.a. att underhållsstödet ska tidsbegränsas och åldersdifferentieras samt att umgängesavdraget ska avskaffas. Enligt budgetpropositionen finns det behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet. Regeringen hänvisar till beräkningar som visar att av de barn som det lämnas underhållsstöd för skulle få ett högre underhåll om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt och att detta främst gäller barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard. har därför tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för en fördjupad översyn av dessa frågor. Regeringen avser att återkomma med förslag till hur föräldrar kan ges bättre stöd för att i en större utsträckning reglera underhåll till barn samt vilken instans som kan bistå föräldrar med sådant stöd. Utskottet ser positivt på att en översyn av underhållsstödet har inletts. Om underhållsbidrag lämnas i stället för underhållsstöd innebär det som funnit att vissa barn skulle få ett högre underhåll än vad som är fallet . Utskottet anser därför att resultatet av översynen bör avvaktas och att det inte finns skäl att föreslå en höjning av underhållsstödet. De behovsprövade bostadsbidragen har en stor betydelse för de ekonomiskt svaga hushållens möjligheter att finansiera sitt boende. Bostadsbidragen har den fördelen att de är riktade mot en avgränsad grupp och därmed är ett träffsäkert stöd till ekonomiskt utsatta personer. Efter beslut i att höja bostadsbidraget från (bl.a. en höjning av det särskilda bidraget och en sänkning av gränsen för bostadskostnader) har ekonomin för de sämst ställda barnfamiljerna stärkts. Regeringens förslag att återigen höja det särskilda bidraget fr.o.m. kommer att stärka ekonomin ytterligare för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin. Utskottet välkomnar det nu aktuella förslaget och anser att andra ändringar av bostadsbidraget inte bör genomföras. Anslagen inom utgiftsområde 12 Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till dels höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget, dels anslagsfördelning inom utgiftsområde 12. Utskottet ställer sig således inte bakom förslag om andra förändringar i regelverken eller om annan anslagsfördelning. Utskottet tillstyrker proposition 2013/14:1 punkterna 1 och 2 samt avstyrker motionerna 2013/14:Sf377 (S) yrkandena 2, 6, 9 och 13, 2013/14:Sf354 (S), 2013/14:Sf382 (MP) yrkandena 3 och 4, 2013/14:C419 (MP) yrkande 2, 2013/14:Sf345 (SD), 2013/14:Sf261 (SD), 2013/14:Sf262 (SD), 2013/14:SF263 (SD), 2013/14:Sf341 (SD), 2013/14:A405 (SD) yrkandena 9 och 12, 2013/14:Sf316 (V), 2013/14:Sf250 (V) yrkandena 4, 5 och 7 och 2013/14:Sf266 (V) yrkandena 1 och 2. Utskottet noterar att har ställt sig bakom regeringens förslag i proposition 2013/14:2 Höständringsbudget att öka anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn med (bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:43). Mål för familjepolitiken m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ändrat mål för utgiftsområde 12 och barnfattigdom. Jämför reservationerna 32 (S), 33 (MP), 34 (S, MP, V) och 35 (V). Regeringens mål för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. I målet betonas förutsättningarna snarare än utfallet, vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är barnhushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Vidare har familjer med unga föräldrar lägre ekonomisk standard än andra familjer. Även barnhushåll där föräldrarna är födda utomlands har oftare en låg ekonomisk standard. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. De behovsprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller relativt stor försörjningsbörda. Nackdelen med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter som kan minska drivkrafterna att öka arbetsinkomsten. Undantaget är vårdbidraget för funktionshindrade barn där behovsprövningen inte alls är avhängig av ekonomiska förutsättningar. Familjepolitiken ska vidare underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv samt förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldraförsäkringen skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för båda föräldrarna att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma när barnen är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. En vanlig orsak till ekonomisk utsatthet för barn är att föräldrarna saknar arbete eller utbildning. Åtgärder inom dessa områden är därför av stor betydelse för att motverka att barn lever i ekonomisk utsatthet. Regeringens samlade insatser, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Mål för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn m.m. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf377 yrkande 1 ett tillkännagivande om ett nytt politiskt mål för utgiftsområde 12. Enligt regeringen ska målet betona förutsättningarna snarare än utfallet av politiken. Eftersom klyftorna i samhället ökar bör det enligt motionärerna vara utfallet av politiken som ska gälla. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2013/14:Sf382 yrkande 1 ett tillkännagivande om en ny målformulering för utgiftsområde 12. Motionärerna föreslår följande mål för utgiftsområdet: Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska och jämställdhet mellan könen uppmuntras inom ramen för den generella politiken. I motion 2013/14:So398 av och (båda KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer på samma sätt som man beaktar bl.a. miljöaspekter. Ekonomisk utsatthet bland barnfamiljerna I motion 2013/14:Sf279 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder mot barnfattigdom. Om ingenting görs kommer fler barn att hamna i fattigdom och situationen förvärras ytterligare. I motion 2013/14:Sf363 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en bättre fördelningspolitik för fattiga barnfamiljer. Eftersom fattigdomen bland barn ökar bör regeringen tillsätta en snabbutredning som visar hur fördelningspolitiken kan bli bättre för fattiga barnfamiljer. I motion 2013/14:Sf364 av (S) begärs ett tillkännagivande om ensamstående kvinnors ekonomi. Barnfattigdom är ofta samma sak som kvinnofattigdom. Ensamstående mammor blir ofta beroende av olika ersättningar för att klara ekonomin och drabbas hårdare när ersättningar som underhållsstöd och bostadsbidrag urholkas. I motion 2013/14:Sf365 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av generella insatser mot barnfattigdom. Värst är det för barn vars föräldrar är utan arbete. Därför behövs det en försörjningsstödsnorm som ser till att barn och unga inte behöver bära sina föräldrars fattigdom. I motion 2013/14:So493 av (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringen bör analysera effekterna av sin politik ur ett barnperspektiv och upprätta en nationell handlingsplan med syfte att värna och stärka de mest utsatta barnen. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:So657 yrkande 58 ett tillkännagivande om barnfattigdom. Bland annat är den generella välfärdspolitiken med försäkringssystem viktig men fler än behöver omfattas och till rimliga ersättningsnivåer. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf231 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen omgående bör lägga fram förslag till en handlingsplan mot barnfattigdom. Problemet med den ökande barnfattigdomen kan lösas med generella satsningar, t.ex. bättre sjuk- och föräldraförsäkring, samt genom specifika satsningar på ekonomiskt utsatta barnfamiljer, t.ex. höjt underhållsstöd och förbättrat bostadsbidrag. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över samtliga bidrag som riktas mot barnfamiljer och återkomma med förslag till ändringar som syftar till att förbättra situationen för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Ett stort problem är att vissa typer av bidrag räknas som inkomst, vilket gör att de avräknas mot varandra. Exempelvis avräknas barnbidraget från försörjningsstödet. Mål för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn m.m. Den ekonomiska familjepolitiken bör skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, ge förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och uppmuntra till jämställda familjer. Alla barn bör ha samma rättigheter och ges samma chanser att fullt ut forma sina egna liv under uppväxten. Det är också centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Som regeringen påpekar är det eftersträvansvärt att samtliga beslut bedöms utifrån dess konsekvenser för barn och familjer. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Utskottet anser i likhet med regeringen att utmaningarna för familjepolitiken handlar om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både kvinnor och män och att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Därtill måste de offentliga systemen utformas på ett sådant sätt att samhället i första hand stöttar och hjälper, inte styr och hindrar. Utskottet anser att det nuvarande målet för utgiftsområde 12 väl fyller sitt syfte att dels ge barn rimliga uppväxtvillkor och föräldrar möjlighet att förena arbete och familjeliv, dels öka familjernas valfrihet. Målet godkändes av . Något skäl att nu föreslå ett ändrat mål för utgiftsområdet kan utskottet inte se. Utskottet förutsätter dock att regeringen har barnens bästa för ögonen vid utformningen av politiken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf377 (S) yrkande 1 och 2013/14:Sf282 (MP) yrkande 1. Motion 2013/14:So398 (KD) yrkande 1 får anses delvis tillgodosedd med vad utskottet anfört och avstyrks därmed. Ekonomisk utsatthet bland barnfamiljerna En grundläggande strävan måste vara att skapa förutsättningar för goda uppväxtvillkor för alla barn. Som regeringen framhåller bör familjepolitiken utformas så att barn i ekonomiskt utsatta hushåll får särskilt stöd, liksom familjer med sjuka barn och barn med funktionsnedsättning. Det är med andra ord en prioriterad uppgift att minska andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. De behovsprövade förmånerna går därför främst till familjer med låga inkomster eller en relativt stor försörjningsbörda. Den svenska familjepolitiken ger i internationell jämförelse ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer både genom direkta bidrag, t.ex. barnbidrag, och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj, t.ex. genom en välutbyggd barnomsorg, rätt till föräldrapenning och föräldraledighet. Hushåll med barn har generellt sett en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. Sämst ställt har ensamstående föräldrar, särskilt när det finns flera barn i hushållet, och utrikes födda föräldrar. De ekonomiska familjestöden har särskilt stor betydelse för sådana hushåll. För att förbättra de sämst ställda hushållens ekonomi höjdes flerbarnstillägget . Vidare höjdes både det särskilda bidraget och bidraget till bostadskostnader . Dessutom höjdes föräldrapenningens grundnivå per dag från . Den ekonomiska familjepolitiken innebar att andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer (mätt med det absoluta måttet) minskade från . Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av ensamhushållen med ett barn ha en låg ekonomisk standard medan den faktiska andelen är . I syfte att ytterligare förstärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin föreslår regeringen nu en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget. Utskottet har i tidigare avsnitt ställt sig bakom regeringens förslag. Som redan nämnts visar beräkningar att av de barn som det lämnas underhållsstöd för skulle få ett högre underhåll om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt. Enligt regeringen kan det vara svårt att mäta ekonomisk utsatthet bland barn med särlevande föräldrar, men om fler skulle reglera underhållsskyldigheten civilrättsligt skulle det ha positiva effekter på faktisk ekonomisk utsatthet. har därför tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för en fördjupad översyn av dessa frågor. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att se den ekonomiska familjepolitiken i ett större sammanhang, där olika områden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas välfärd. Eftersom barnfamiljernas inkomster i huvudsak kommer från förvärvsarbete har konjunkturläget stor betydelse för hushållens försörjningsmöjligheter. Arbetslöshet eller brist på heltidsarbete samt låg utbildning kan vara orsaker till en låg ekonomisk standard. Lösningarna på dessa problem finns däremot inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden, såsom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt samhällsekonomin i stort. Utskottet utesluter inte att det även kommer att finnas behov av satsningar på behövande familjer och förutsätter att regeringen i samband med kommande budgetprövningar överväger om det finns ekonomiskt utrymme för ytterligare förbättringar av de familjepolitiska stöden eller andra åtgärder som kan gynna barnfamiljerna, t.ex. ett ändrat underhållsstöd. Mot bakgrund av vad som anförts och med hänsyn till den nämnda översynen av underhållsstödet finns det enligt utskottets mening inte skäl för att ta initiativ till en nationell handlingsplan mot barnfattigdom eller att tillsätta en utredning i syfte att förbättra situationen för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Inte heller anser utskottet att det finns skäl att vidta några andra åtgärder som har föreslagits i de aktuella motionerna. Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:Sf279 (S), 2013/14: Sf363 (S), 2013/14:Sf364 (S), 2013/14:Sf365 (S), 2013/14:So493 (S) yrkande 1, 2013/14:So657 (S) yrkande 58 och 2013/14:Sf231 (V) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tredelad föräldrapenning, ett utökat antal dagar med föräldrapenning, graviditetspenning, jämställdhetsbonus och tillfällig föräldrapenning. Jämför reservationerna 36 (S, MP), 37 (SD), 38 (V), 39 (MP), 40 (MP), 41 (SD), 42 (S), 43 (S) och 44 (S). Föräldrapenning betalas ut för totalt i anslutning till ett barns födelse eller adoption. Av de betalas föräldrapenning ut med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst per dag (grundnivån). Resterande ersätts lika för alla enligt den s.k. lägstanivån som är per dag. För barn som är födda eller adopterade före är dock lägstanivån per dag. En förälder som bor och arbetar i är i regel försäkrad för såväl arbetsbaserad som bosättningsbaserad föräldrapenning. Den som är försäkrad enbart för arbetsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå medan den som är försäkrad enbart för bosättningsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på grundnivå och lägstanivå. När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar. En förälder kan dock överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp (de s.k. reserverade dagarna). En förälder som är ensam vårdnadshavare har rätt till samtliga föräldrapenningdagar. höjdes inkomsttaket för beräkning av SGI för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning (nuvarande graviditetspenning) från 7,5 till 10 prisbasbelopp. sänktes taket åter till 7,5 prisbasbelopp för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Inkomsttaket för föräldrapenning är fortfarande 10 prisbasbelopp. I avvaktan på ett regelsystem som baseras på historiska inkomster multipliceras SGI med faktorn 0,97 vid beräkning av dagersättningar, bl.a. föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Föräldrapenning betalas ut av SGI multiplicerad med 0,97, och den kalenderdagberäknas, dvs. delas med 365. Föräldrapenningen kan utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels förmån. gäller att föräldrapenning för samma barn och tid får lämnas till båda föräldrarna i under barnets första levnadsår, räknat från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt, s.k. dubbeldagar. Om föräldrarna väljer att vara hemma ger uttaget av föräldrapenning inte rätt till jämställdhetsbonus. Inte heller går det att använda reserverade dagar för att göra uttag av föräldrapenning. har som redan nämnts ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen 2013/14:4 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen (bet. 2013/14:SfU3, rskr 2013/14:66). I propositionen lämnas bl.a. förslag som innebär att föräldrapenning efter barnets fyraårsdag ska kunna lämnas under samt att åldersgränsen för uttag av föräldrapenning höjs från åtta till . Vidare föreslås att vardera föräldern får rätt på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå samt att föräldrapenning inte ska kunna lämnas tillbaka än före den dag då ansökan kom in till . Förslagen träder i kraft . Bestämmelserna om åldersgränser ska dock tillämpas på föräldrapenning för barn som är födda efter ikraftträdandet. Tillfällig föräldrapenning betalas till en förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för vård av sjukt barn som är och i vissa fall även vid vård av barn över denna ålder. Tillfällig föräldrapenning kan även betalas ut när barnets ordinarie vårdare (t.ex. dagmamma) är sjuk, när en förälder behöver följa med barnet till en barnavårdscentral m.m. samt till en av föräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när den andra föräldern besöker läkare med ett annat barn. För barn som är yngre än kan tillfällig föräldrapenning endast betalas ut om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad eller i vissa speciella situationer, t.ex. om barnet är inlagt på sjukhus och föräldern behöver stanna hemma från sitt arbete för att vårda barnet. Tillfällig föräldrapenning vid vård av barn som fyllt 12 men inte kan betalas ut om barnet är i behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Det kan t.ex. vara när ett barn med långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning blir akut sjukt i en annan sjukdom, när grundsjukdomen förvärras eller när är ett annars friskt barn blir svårt sjukt och inte klarar sig själv. För barn som har fyllt och som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387), förkortad LSS, kan tillfällig föräldrapenning betalas ut tills barnet fyller 21, i vissa fall . Det gäller om föräldern behöver avstå från att arbeta på grund av sjukdom eller smitta hos barnet. Med sjukdom hos barnet menas att en ny sjukdom har tillstött, eller att grundtillståndet har försämrats. Tillfällig föräldrapenning utbetalas inte för ett vårdbehov som redan har tagit hänsyn till vid beviljande av vårdbidrag. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut per barn och år, varav vid en ordinarie vårdares sjukdom eller smitta. Till föräldrar som har ett allvarligt sjukt barn som är kan dock tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett obegränsat antal dagar. Fadern har en särskild rätt till tillfällig föräldrapenning under högst tio s.k. pappadagar i samband med ett barns födelse.