bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — I vissa fall har nedsättningen efter överenskommelse mellan slakteri och primärproducent använts till gemensamma marknadsföringskampanjer m.m. I några fall har det inte gått att se hur överföringen har skett från slakteri till primärproducent. Av regleringsbrev framgår att av anslaget ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen, inklusive godkännanden av anläggningar, vid mindre slakteri- och vilthanteringsanläggningar. Vidare ska av anslaget användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen av slakteri- och vilthanteringsanläggningar. I landsbygdsprogrammet för perioden –2013 ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa åtgärder har även en positiv effekt på klimatet. Särskilt kan nämnas ersättning för odling av fånggrödor, vilket minskar utsläppen av kväve till vatten och därmed lustgasavgången från det utlakade kvävet. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med ca koldioxid till 2013. tillfördes landsbygdsprogrammet ca , bl.a. på grund av den s.k. hälsokontrollen. De tillförda medlen har använts för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning och biologisk mångfald. Omfattande informations- och rådgivningsinsatser har bedrivits inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007–2013. Bland annat har projektet näringen utökats med en särskild rådgivningsdel, den s.k. klimatkollen. har haft i uppdrag att närmare studera olika aspekter, både av hydroteknisk och vattenrättslig karaktär, för vattenanläggningar i jordbruket. Uppdraget avrapporterades och av rapporten framgår att det finns behov av både kunskapsuppbyggnad, investeringar och ändringar i lagstiftningen för att kunna möta effekter av klimatförändringarna. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror på en fortsatt nedåtgående trend för användningen av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. hade utsläppen av metan och lustgas från det svenska jordbruket minskat med i jämförelse med 1990. Minskningen beror främst på ett minskat antal nötkreatur och svin. Nettoutsläppen av växthusgaser från jordbruket totalt sett ligger jämförelsevis stabilt. Eftersom produktionen av animaliska och vegetabiliska produkter har ökat innebär det att effektiviteten har förbättrats och att klimatpåverkan per producerad enhet är mindre. har fortsatt att driva frågan om skogens betydelse för minskad klimatpåverkan i såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom EU i syfte att hitta en lämplig balans mellan möjligheten att lagra koldioxid i växande skog respektive att använda skogsråvaran för träprodukter och biobränslen för att därigenom kunna minska användningen av fossila bränslen. Energibesparing är med all sannolikhet den åtgärd som på kort sikt får störst effekt på utsläpp av växthusgaser i förhållande till insats. Energiutvinningen från biomassa ökar, vilket till stor del beror på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Investeringsstödet för biogasproduktion inom landsbygdsprogrammet har bidragit till ett ökat intresse för att producera biogas på gårdsnivå. Det är viktigt att ta till vara landsbygdens möjligheter i klimatomställningen och ett miljömässigt hållbart brukande av naturresurserna. har några av världens mest ambitiösa mål för energi-, miljö- och klimatpolitiken. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera råvaror för nya produkter som kan reducera användningen av fossil råvara. Regeringens bedömning är att betydelsen av de gröna näringarna kommer att öka. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. står bioenergin från jord- och skogsbruket för en tredjedel av energianvändning. av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. I skogsindustrin eldas restprodukter såsom bark, rötskadad ved och svartlut för interna processbehov men också för att producera el, värme och biodrivmedel. De gröna näringarna fungerar därmed som motor i utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en grön ekonomi. De har en viktig roll i att skapa sysselsättning i hela landet, och inte minst för en hållbar livsmedelsproduktion. Genom att dessutom bevara biologisk mångfald och ekosystemtjänster skapas goda förutsättningar för att även bibehålla en hög produktion av skogsråvaror, livsmedel, upplevelsevärden m.m. Arbetet med att ställa om de gröna näringarna till en mer hållbar och energieffektiv sektor är högt prioriterat av regeringen. inleds en ny budgetperiod inom EU, vilket även innebär att ett nytt landsbygdsprogram kommer att träda i kraft. Programmet ska även i fortsättningen stärka jordbrukets konkurrenskraft och förutsättningarna för jobb på landsbygden, understödja miljö- och klimatarbetet och bidra till en hållbar förvaltning av naturresurser. Vid pågår forskning om de gröna näringarnas möjlighet att ersätta fossila bränslen med förnybar energi, t.ex. i projektet . I projektet pågår forskning som berör hela produktionskedjan av biobränsle, från produktion och lagring av växtbiomassa, till återförsel av växtnäring till jordbruksmark. Regeringens målsättning är att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och bygger på tillvaratagande av förnybara resurser. Regeringen redovisar att en nationell samverkansgrupp för minskat matavfall (Samma) har bildats med syftet att minska svinnet genom samverkan i hela livsmedelskedjan, vilket har positiva effekter ur både energi- och klimatsynpunkt. är sammankallande tillsammans med och . I samverkansgruppen ingår aktörer från myndigheter, forskare, intresseorganisationer och branschen. Som anförs i budgetpropositionen går en ökande mängd ätliga livsmedel förlorade längs livsmedelskedjans olika led, vilket innebär ett onödigt slöseri med vatten- och energiresurser. Totalt uppkommer matavfall i hela livsmedelskedjan. Hushållen svarar för varav oundvikligt matavfall uppgår till , vilket motsvarar ca per person och år (Från jord till bord, Svenska Miljöemissionsdata, , 2011). Regeringen har gett för att tillsammans med och genomföra insatser som bidrar till att minska det onödiga matsvinnet i alla led och till ett bättre utnyttjande av det oundvikliga matavfallet. I uppdraget ingår att – analysera möjligheter och eventuella hinder för ett minskat matsvinn – kartlägga matavfall och matsvinn i primärproduktionen – verka för en ökad samverkan mellan olika aktörer – genomföra riktade informationsinsatser till konsumenter – sprida information om goda exempel – stimulera till ökat utnyttjande av det oundvikliga matavfallet för att producera biogas och utnyttja den s.k. rötresten. En delrapport ska lämnas . Hela uppdraget ska slutredovisas . Parallellt med arbetet för att minska den mängd mat som slängs är det angeläget att utnyttja det oundvikliga matavfallet. I den nationella avfallsplanen är resurshushållningen i livsmedelskedjan ett prioriterat område. beslutade regeringen om ett etappmål som innebär att insatser ska vidtas genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäringsämnen tillvaratas (jfr Ds 2012:23). ska behandlas så att även energi tas till vara. ska etappmålet nås. Det är framför allt rötning med biogasproduktion som avses. Att använda matavfallet som en energiresurs inom transportsektorn och i den lokala energiförsörjningen samt i jordbruket minskar klimatpåverkan. Återföring av rötrester ska främjas som en del i ett hållbart kretslopp. Projektinriktad forskning och utveckling i (Profu) genomförde en studie – Utvärdering av förslaget till nationellt miljömål för materialåtervinning till nationella avfallsplan 2011 – i vilken det konstateras att produktionen av mat som inte äts upp enbart från hushållen motsvarar utsläpp av koldioxid , eller av de totala svenska klimatgasutsläppen (Ds 2012:23). Landsbygdsminister anförde i svar på interpellation 2011/12:55 om kassationen av livsmedel att arbetar för att frågor om matsvinn integreras vid måltider inom förskola, skola, vård och omsorg. har påbörjat ett arbete med att försöka identifiera områden där ändrad tillämpning av livsmedelslagstiftningen skulle kunna leda till ett minskat livsmedelssvinn utan att livsmedelssäkerheten äventyras eller försämras. Landsbygdsministern konstaterade att vad varje enskild individ gör i sin vardag har stor betydelse. Inom satsningen – det nya matlandet pågår fyra olika projekt som rör matsvinn. har utarbetat råd om matsvinn i rapporten maten rätt så håller den längre – ett vetenskapligt underlag om optimal förvaring av livsmedel (rapport 20–2011). Enligt slängs i 50–fullt ätbar mat per person och år, vilket motsvarar kostnaden för en hel månads mat per hushåll. I rapporten ges konkret vägledning om hur man t.ex. förvarar olika sorters frukt och grönsaker. I rapporten i hushåll och skolor (4–2011) har verket gjort en sammanställning av aktuell kunskap om svinn av livsmedel i hushåll och skolor. Vidare har lämnat förslag om insamling av matavfall i betänkandet Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56). Utredningsbetänkandet bereds inom (i svar på interpellation 2013/14:33). För att nå en hållbar utveckling är det enligt propositionen viktigt att livsmedelsresurserna utnyttjas mer effektivt. Arbetet med att förebygga att matsvinn uppstår har därför alltmer kommit att få stor betydelse och är en prioriterad fråga inom EU, FAO och . ska enligt regleringsbrevet föreslå ett etappmål för minskad mängd matavfall samt vad etappmålet i sådant fall ska omfatta och vilken ambitionsnivå som är nödvändig. ska även föreslå åtgärder som bedöms som nödvändiga för att nå etappmålet. Förslaget till etappmål på avfallsområdet ska tas fram efter samråd med och . Enligt uppgift arbetar med att färdigställa ett nationellt program för avfallsförebyggande i enlighet med krav i ramdirektivet för avfall. Ett av de fokusområden som finns i det förslag till program som har remitterats av verket är minskat matsvinn. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet har för fiskeri och havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk initierat ett flerårigt projekt om matsvinn under ledning av . Syftet är att minimera matsvinnet och att ta vara på det onödiga matavfall som trots allt uppstår. Den övergripande målsättningen är att ska bli ledande på att minska matsvinnnet. har ansvar för att planera och genomföra projektet. En projektledare har tillsats vid för att hålla ihop både den nationella och den nordiska satsningen. arrangerades en workshop om matsvinn i med deltagare från de nordiska länderna samt representanter från miljösektorn. Syftet var att ge en nulägesbeskrivning, ta fram förslag på aktiviteter samt diskutera projektorganisation och säkerställande av ett effektivt och konstruktivt nordiskt samarbete. startas tre delprojekt, nämligen definitioner och mätmetoder gällande matsvinn, datummärkningar och matcentraler – kartläggning och erfarenhetsutbyte har svarat på en enkät från Europeiska kommissionen om , som bl.a. är en del i arbetet med ett resurseffektivt . Vidare har antagit resolutioner i fråga om matsvinn. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder inom livsmedelsområdet, främst för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling enligt förordningen (2011:93) om stöd till insatser på livsmedelsområdet. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder inom ramen för – det nya matlandet. Anslaget får även användas för utgifter för kommunikationsinsatser och för satsningar för mat inom offentlig sektor. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget förstärks med . Motionärerna anser att – det nya matlandet bör övergå till – det hållbara matlandet. Hållbar mat bör främjas. Maten ska bidra till minskade utsläpp och ett gott djurskydd. bör ha en hög självförsörjningsgrad på livsmedel och fler bör arbeta med att producera och förädla livsmedel. Motionärerna vill därför utveckla god, hälsosam, miljövänlig, närproducerad och djuretisk mat, öka intresset för god och näringsriktig mat samt öka konsumtion och produktion av ekologisk och vegetarisk mat. I kommittémotion 2013/14:MJ300 av m.fl. (V) yrkande 1 yrkas en satsning på – det hållbara matlandet. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ483 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Finansieringen av Svensk Mat ska främst ske från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med medel som tidigare gått till – det nya matlandet. En del kostsamma delar, t.ex. matlandetkonferenser, behövs inte längre, vilket ger en besparing. Motionärerna vill initiera en satsning på en ny organisation, Svensk Mat, för att stärka livsmedelssektorn och landsbygdens konkurrenskraft (yrkande 2). Motionärerna vill bjuda in lantbrukets intresseorganisationer, livsmedelsindustrin, berörda fackföreningar m.fl. att delta som delägare i Svensk Mat tillsammans med regeringen. Svensk Mat bör utveckla pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning om hur nya varumärken kan lanseras. Vidare bör verksamheten för den småskaliga livsmedelsproduktionen inom ramen för det som kallas Eldrimner få ett fast basanslag i budgeten så långt detta är möjligt och alltså inte lyda under Svensk Mat. Enligt motion 2013/14:MJ408 av och (båda S) bör länsstyrelser och regioner få i uppdrag att stötta det svenska mathantverket. Eldrimner är ett nationellt resurscentrum för mathantverk. Arbetet med Eldrimner har initierats och styrts av företagare samt förvaltas av i , vilket är en väl fungerande ordning. Om ska lyckas att utveckla sitt mathantverk bör ambitionen genomsyra alla nivåer i samhället. Genom att skapa organisationen görs enligt kommittémotion 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 2 en ny satsning och kraftsamling för svensk livsmedelsproduktion genom att skapa organisationen . Vidare bör småskalig livsmedelsförädling stödjas (yrkande 30). För många lantbruksföretag har en egen småskalig förädling och försäljning varit ett framgångskoncept. Landbygdsprogrammets medel är nödvändiga för att stödja utvecklingen och investeringarna, och Eldrimner bör få ett fast anslag i statsbudgeten för att inte behöva vara beroende av projektmedel. föreslår i motion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att förs över från anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och från anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket till ett nytt anslag: Åtgärder ekologisk produktion. Syftet med visionen – det nya matlandet är enligt propositionen att skapa bättre förutsättningar för arbete och tillväxt i hela landet. Visionen är uppdelad i fem fokusområden, nämligen primärproduktion, måltiden inom offentlig sektor, förädlad mat, matturism och restaurang. Insatserna för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för anslaget Konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet, i mindre omfattning används även medel inom fiskeprogrammet. Visionen omfattar en stor mängd målsättningar av olika karaktär. Där finns mål av mer visionär karaktär, vars uppfyllande ligger utom ramen för enbart de insatser som görs inom Matlandet, liksom målsättningar av specifik karaktär med direkta kopplingar till de insatser som görs. Matlandet stöttar även utvecklingen av den småskaliga livsmedelsproduktionen med bl.a. kompetensutveckling, affärsutveckling och distribution. Regeringen har beslutat om bidrag för ett nationellt för mathantverk. Med stöd från Matlandet har även rådgivning med särskild inriktning på små företag kring livsmedelslagstiftningen och dess tillämpning samt om geografisk ursprungsmärkning. Vidare ska ta över kontrollen av bl.a. småskaliga charkuterier, fiskrökerier och mejerier. Målet är att kontrollen ska vara likvärdig i hela landet. satsades det från landsbygdsprogrammet inom ramen för – det nya matlandet. fick omkring 2 000 företag eller projekt med verksamhet inom visionens fem olika fokusområden stöd. Förädlad mat är det fokusområde som störst andel stöd från landsbygdsprogrammet gick till. gjordes en översyn av satsningen på Matlandet av ett externt analysföretag. I uppdraget ingick att ta reda på i vilken utsträckning målen som har satts upp till 2020 är på väg att uppnås, vilka effekter som kan identifieras av de insatser som genomförts inom ramen för Matlandet samt en analys av visionens betydelse. Översynen visar att måluppfyllelsen för många områden i Matlandet har kommit i gång bra och att många mål bedöms nås till 2020, men också att det finns områden och målsättningar där mätbarheten behöver utvecklas och där arbetet behöver förstärkas för att förbättra möjligheterna att nå målen. Översynen har i många fall svårt att värdera måluppfyllelsens koppling till Matlandets insatser. Översynen visar dock med viss osäkerhet positiva mätbara effektsamband mellan Matlandets företagsstöd inom landsbygdsprogrammet och omsättningsutvecklingen för de mindre företagen. Med översynen som grund pågår ett omfattande utvecklingsarbete i syfte att ytterligare öka möjligheterna att nå uppsatta mål till 2020. Landsbygdsdepartementet driver arbetet som kommer att bedrivas i nära samarbete med andra berörda aktörer inom – det nya matlandet. Måluppfyllelsen går enligt översynen åt rätt håll på ett antal områden men det finns också områden där förändringar av mål och insatser behövs för att stärka möjligheterna till måluppfyllelse. Översynen rekommenderar att man inom arbetet med visionen förbättrar möjligheterna att mäta effekterna av genomförda insatser. Översynen visar att Matlandetvisionen är väl förankrad i Livsmedelssverige. Visionens mål och syfte är väl kända bland satsningens målgrupper och intressenter. På väg att uppnås är exempelvis målen om ökad lönsamhet för restaurangbranschen, ett ökat antal livsmedelsföretag, ökad produktion och lönsamhet för livsmedelsbranschen samt om att fler små och medelstora företag deltar och vinner kontrakt i offentliga upphandlingar. Mål där utvecklingen enligt översynen är oklar är exempelvis övergripande mål om att öka sysselsättningen på landsbygden, där bara en liten ökning har kunnat noteras men inte kunnat kopplas direkt till insatserna. Men även mål om tillgången till utbildad personal och mål om ökat antal gästnätter på landsbygden är oklara. Det utvecklingsarbete som har inletts mot bakgrund av översynen tar sikte på att bl.a. tydliggöra målformuleringar och indikatorer men också på att förfina de insatser som görs och identifiera vad som behöver göras ytterligare för att nå målen till 2020. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag, men med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. –2014 har , inom ramen för regeringens vision – det nya matlandet, i uppdrag av regeringen att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedelskontrollen ytterligare till nytta för företag och konsumenter. Projektet omfattar bl.a. att arbeta fram kontrollhandböcker och att genomföra utbildningar i exempelvis kontrollmetodik och bemötandefrågor. I arbetet ingår också att förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter. har utvecklat stödet till regionala och lokala kontrollmyndigheter genom bl.a. ett webbforum och ett systemstöd för att underlätta livsmedelsföretagens kontakter med . har inom ramen för regeringens vision – det nya matlandet i uppdrag att inrätta ett med syfte att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsplaner för den offentliga måltiden i vård, skola och omsorg. Utåtriktat arbete för att tillhandahålla kunskap och för att ta del av andra aktörers behov har varit i fokus . har nya råd tagits fram om bra mat i skolan som ett stöd vid planering av skolmåltider i linje med det nya kravet om näringsriktiga måltider i den nya skollagen (2010:800). Arbetet är en del i det regeringsuppdrag som har fått om näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning och som ska slutredovisas . genomför arbetet i samråd med . I serveras tre miljoner måltider i offentlig regi. Måltiderna i skola och förskola är av grundläggande betydelse. Måltiden är också en central del i livet för dem som vistas på sjukhus och inom omsorgen. En viktig del i arbetet med visionen är därför fokusområdet offentlig mat. är en betydelsefull och efterfrågad aktör för att stödja arbetet när det gäller den offentliga måltiden. Regeringens vision – det nya matlandet kommer att fortsätta även 2014. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i och därigenom skapa fler arbetstillfällen. Inom ramen för visionen vidtas konkreta åtgärder inom de fem fokusområdena. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och gastronomi med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och det kan skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Bonden är navet på landsbygden kring vilket många andra verksamheter byggs upp. Även livsmedelsindustrin är viktig för jobben på landsbygden och i småorterna. Det är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta. Industrin finns över hela landet och är därmed viktig för Småortssveriges sysselsättning och tillväxt. Den svenska livsmedelsexporten av bl.a. förädlade livsmedel ökar kontinuerligt. Detta gynnar i sin tur det svenska jordbruket eftersom av det som livsmedelsföretagen förädlar utgörs av svensk jordbruksråvara. Jordbrukets primärproduktion är ryggraden i visionen – det nya matlandet. Utan en lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion kan inte visionens mål förverkligas. Särskilt fokus läggs därför på att tydliggöra och stärka primärproduktionen. Intresset för hållbart producerad mat ökar bland konsumenter såväl i som i många andra länder som producenter och handel ser nya marknadsmöjligheter i denna trend. Det svenska jordbruket producerar mat på ett hållbart sätt med hög miljöhänsyn, gott djurskydd och ett smittskydd i världsklass. Primärproduktionen av mat har också betydelse för livsmedelsindustrin och för landsbygdsutvecklingen. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning och därmed en av de viktigaste sektorerna för att det ska finnas jobb i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig tillväxtbransch som kan ge fler möjlighet till sysselsättning på landsbygden. De satsningar på Matlandet som görs inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, landsbygdsprogrammet och fiskeriprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potentialen för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Enligt regleringsbrev får anslaget 1:16 användas för insatser på livsmedelsområdet, bl.a. till åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. ska informera om de stödmedel och åtgärder som kan kopplas till – det nya matlandet och i sin externa kommunikation ge en samlad bild av arbetet i enlighet med den kommunikationsplattform som tagits fram för arbetet. ska även sprida relevanta erfarenheter från projekt kopplade till – det nya matlandet. Verket ska redovisa sitt arbete med att nå visionen – det nya matlandet och utvärdera de projekt som beviljats stöd från anslaget.