bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Regeringen avser att fatta beslut om en ny nationell plan . Utskottet ser fram emot detta med stort intresse. Utskottet vill även lyfta fram att effektiviseringar inom beräknas frigöra ca –2025. Det innebär således att fler angelägna åtgärder kommer att kunna genomföras inom den ekonomiska ramen för den kommande planperioden –2025 och därmed möjliggöra att vi får mer infrastruktur för pengarna. Utskottet vill framhålla att alliansregeringen sedan den tillträdde förra mandatperioden har genomfört betydande och välbehövliga satsningar på infrastrukturområdet. Regeringen har bl.a. beslutat om Förbifart som är ett av de största infrastrukturprojekt någonsin när det gäller svensk vägtrafik. Regeringen har vidare tillsammans med , , , och bl.a. kommit överens om att bygga ut med nio nya stationer. Trots de senaste årens satsningar bedömer utskottet att det är angeläget att identifiera åtgärder som kan bidra till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Utskottet välkomnar därför den utredning som regeringen har tillsatt för att göra en översyn av järnvägens organisation. Utskottet instämmer med regeringen i att det svenska järnvägssystemet står inför ett antal utmaningar såsom bl.a. att tillhandahålla infrastrukturkapacitet av tillräcklig omfattning och kvalitet. Utredningen redovisade ett delbetänkande där åtgärder som ytterligare kan förbättra järnvägens funktionssätt identifierades. Utskottet ser framemot den fortsatta beredningen av utredningens delbetänkande. Utskottet välkomnar även att regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur banavgifter kan utformas som styrmedel för effektivare kapacitetsutnyttjande samt att bedöma hur de så kallade kvalitetsavgifterna bör utformas för att järnvägssystemets aktörer ska få större incitament att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att minska driftsstörningar. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisar anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i enligt följande för . Tabell 13 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Lån och ekonomiska förpliktelser För utskottets budgetberedning är det viktigt att även beakta de anspråk som finansiering via andra former än anslag ställer på framtida återbetalningar på statsbudgeten för räntor och amorteringar. Den samlade bilden av låneskulden för vägar och järnvägar framgår av nedanstående diagram för vart och ett av åren 2012–2021. Diagram 1 Beräknad låneskuld för vägar och järnvägar 2012–2021 Räntor och amorteringar på låneskulden belastar anslagen inom utgiftsområdet. Av nedanstående diagram framgår kostnaderna för räntor och amorteringar för vägar och järnvägar för vart och ett av åren 2012–2021. I sammanhanget kan påminnas om att upplåningen på vägsidan till stor del kommer att avse objekt som ska avgiftsfinansieras, varför räntor och amorteringar för denna upplåning inte leder till motsvarande anslagsbelastning. Diagram 2 Beräknad kostnad för räntor och amorteringar för vägar och järnvägar 2012–2021 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Utskottet har med tillfredsställelse konstaterat att förslagen i den tidigare nämnda infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) visar att det finns en hög ambitionsnivå för satsningarna på transportinfrastrukturen i och med att den nya planeringsram som antagits av för planeringsperioden –2025 motsvarar en ambitionshöjning med i förhållande till tidigare riksdagsbeslut, varav avsätts för drift och underhåll av statliga vägar och 86 miljarder för drift, underhåll och reinvesteringar av statliga järnvägar. Utskottet kan också med tillfredsställelse konstatera att regeringen genom tillfälliga satsningar har tillfört stora belopp för framför allt drifts- och underhållsinsatser inom järnvägs- och vägsystemen. När det gäller järnvägar vill utskottet särskilt lyfta fram följande. För att järnvägsinfrastrukturen ska vara framkomlig och kunna användas på avsett sätt är det nödvändigt att den underhålls och ibland förnyas. Drifts- och underhållsåtgärder är nödvändiga för att infrastrukturen ska vara trygg och säker och inte orsaka olyckor i järnvägssystemet. Såsom infrastrukturminister anfört är en grundläggande förutsättning för att åstadkomma ett robustare järnvägssystem att järnvägsanläggningens tekniska status är god. Underhållet av den statliga järnvägsanläggningen har länge varit eftersatt. Regeringen har därför i det närmaste fördubblat anslaget till drift och underhåll och planerar att fortsätta ökningen även . Utskottet välkomnar denna angelägna ambitionshöjning. Utskottet är medvetet om att åtgärder för att höja järnvägssystemets kvalitet måste präglas av långsiktighet och uthållighet. Utskottet välkomnar därför regeringens långsiktiga satsning på drift och underhåll av järnvägen. Utskottet noterar även med tillfredsställelse att det 2012 och 2013 gjordes särskilda satsningar på drift och underhåll samt att regeringen beslutade att får använda medel som från början var avsatta till räntor och amorteringar till just drift och underhåll. Av nedanstående diagram framgår att regeringen både genom långsiktighet men även genom tillfälliga satsningar 2012 och 2013 har höjt ambitionsnivån avsevärt när det gäller drift- och underhåll av järnväg. Diagram 3 Utvecklingen av anslagsposten till drift, underhåll och trafikledning av järnvägen 2007–2014 (löpande priser)1[ Uppgifter hämtade från dåvarande och sedermera regleringsbrev.] ** Förslag enligt budgetpropositionen . Utskottet är väl medvetet om vikten av att även identifiera övriga åtgärder som leder till ett effektivt utnyttjande av järnvägssystemet. Exempelvis medför vinterväder prövningar för järnvägssystemet. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på de förberedelser som genomförs på . Förberedelserna innebär bl.a. att väderläget bevakas kontinuerligt, tågreduceringsplaner tas fram för att minska antalet tåg på banan vid kraftigt snöfall, snöröjningsplaner tas fram och trafikinformationen ska vara god. Enligt vad utskottet har fått veta avser regeringen att ge i uppdrag att redovisa hur man ska förbättra arbetet med att åtgärda inrapporterade fel i den järnvägsinfrastruktur som myndigheten ansvarar för. Vidare avser regeringen att ge Transportstyrelsen i uppdrag att redovisa hur tillsynen av infrastrukturförvaltarnas och järnvägsföretagens underhållsverksamhet kan bli mer effektiv och vid behov skärpas. Utskottet välkomnar detta. När det gäller vägar vill utskottet påminna om att det i regeringens skrivelse om åtgärdsplaneringen för transportsystemet 2010–2021 (skr. 2009/10:197) meddelades att ramen för bärighetshöjande åtgärder ska uppgå till . Medlen ska enligt skrivelsen gå till bärighetsklasshöjande åtgärder på broar och vägar, beläggning av grusvägar, tjälsäkring, flexibilitet på grund av ett ökande antal specialdispenser, anpassning av vägar till dagens laster som är viktiga för näringslivet samt förbättringsåtgärder för att riskreducera vägnätet utifrån klimatförändringar och sårbarhet. Utskottet vill även lyfta fram att effektiviseringar inom beräknas frigöra ca –2025. Ett utrymme för ytterligare åtgärder motsvarande detta belopp tillkommer därmed utöver de resurser som beslutade om med anledning av tidigare nämnda infrastrukturproposition. Utskottet välkomnar även den genomlysning av drift- och underhållsverksamhet av vägar och järnvägar som påbörjades . Syftet med utvecklingsarbetet har varit att skapa förutsättningar för regeringen och att bedriva en effektivare resursstyrning av drift och underhåll för väg och järnväg samt att effektivisera och förtydliga regeringens styrning av drift- och underhållsverksamhet. Genomlysningen har resulterat i att har arbetat med att införa och utveckla ett styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg. Utskottet ser positivt på att det nya styrramverket kommer att ge regeringen möjlighet att följa utvecklingen för förbättringsarbetet med järnvägens utmaningar. I propositionen anges att regeringen fortsätter arbetet med den pågående effektiviseringen av verksamhet och transportsektorn i stort. Utskottet välkomnar i sammanhanget arbete med att initiera mer samarbeten med framför allt operatörer inom sektorn för förbättringar. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisar anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur enligt följande för . Tabell 14 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Satsningar på särskilda ändamål och lågtrafikerade banor När det gäller motionsförslag om att anslagsmedel bör specialdestineras för särskilda ändamål som cykeltrafik, lågtrafikerade banor och godssatsningar kan det påminnas om att en utvecklingslinje i reformeringen av den statliga budgetpolitiken inom kommunikationsområdet har varit att minska antalet särskilda anslag på statsbudgeten. För att uppnå en effektiv resursfördelning har det i stället ansetts mer lämpligt att den berörda myndigheten ges mer flexibla möjligheter att fördela anslagsmedlen på olika ändamål som styrningen från och regeringen i ökad utsträckning sker i mål- och resultatform med redovisning i efterhand av budgetutfall på enskilda anslagsposter. När det gäller frågan om att avsätta en särskild godspott inom anslaget för trafikens infrastruktur kan vidare nämnas att en utgångspunkt för det nya planeringssystemet som lade fast (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) för åtgärder i trafikens infrastruktur just är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom en regelbunden och löpande uppdatering av infrastrukturplanen förutsätts att det skapas instrument som på ett bättre sätt kan möta nya transportbehov, exempelvis den snabbt förändrade situation som uppstått inom gruvindustrin. Utskottet vill även påminna om att regeringen inom ramen för åtgärdsplaneringen har gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för en järnvägsförbindelse mellan och . Det kan i sammanhanget också noteras att har presenterat ett förslag om en infrastrukturfond (Connecting Europe Facility) i vilken det föreslås att avsätts för transportinfrastruktur inom EU för perioden –2020. I förslaget ingår övergripande prioriteringar för vad som kan finansieras såsom bl.a. det europeiska styrsystemet för järnvägstrafik (, ERTMS) samt särskilt utpekade korridorer och projekt som ska prioriteras för finansiering från fonden. Till de järnvägssträckor som finns med på listan över projekt som kan få finansiering finns bl.a. och Botniska korridoren . I partimotion 2013/14:C419 (MP) yrkande 6 föreslås en statlig delfinansiering för spårvägar i städer. Utskottet vill här uppmärksamma den forskningsöversikt som presenterades , med fokus på hur hållbara och klimatsmarta städer kan se ut , och som har tagits fram på uppdrag av civilutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. I forskningsöversikten belyses bl.a. transporter och minskad klimatpåverkan. I översikten anges att spårvägar har upplevt en renässans och att många städer i och har fått helt nya system medan andra städer med befintliga system bygger ut sina nät. I översikten redovisas vidare att spårvägar blir mer attraktiva även i . Som tecken på denna tendens pekar författarna på och utbyggnader i både och samt att det även finns långtgående planer på helt nya spårvägssystem i , och . Utskottet följer med intresse de insatser som görs för den fortsatta utvecklingen av spårvägstrafik i och andra länder. Utskottet vill vidare hänvisa till att de planeringsramar för åtgärder i den statliga infrastrukturen som föreslås –2025 innebär att ramen utökas med för planeringsperioden. Av dessa medel kan enligt utskottet förväntas att betydande resurser kommer att avsättas för baninvesteringar. Med hänvisning till detta anser utskottet inte att det i detta sammanhang finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Satsningar på kollektivtrafik och försök med klimattaxa Utskottet vill framhålla att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl fungerande kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Utskottet vill lyfta fram att en attraktiv och effektiv kollektivtrafikmarknad skapas såväl genom ökad konkurrens som genom en resenärsanpassad samordning. Utskottet är övertygat om att den genomförda reformen på kollektivtrafikområdet, tillsammans med de många initiativ som har tagits av kollektivtrafikbranschen, kommer att bidra till en ökad och förbättrad kollektivtrafik. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det i budgetpropositionen anges att utbudet av lokal och regional kollektivtrafik har ökat . I de tre största städerna har resandet ökat mer än utbudet, dvs. antalet resenärer per fordon har ökat. Vad gäller motionsförslag om nolltaxa i kollektivtrafiken, s.k. klimattaxa, kan påminnas om att utskottet har hanterat motionsförslag om detta, senast i bet. 2012/13:TU1. Utskottet har här klargjort att biljettpriset är av betydelse för att skapa en attraktiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. Utskottet har dock pekat på att även en rad andra faktorer är av betydelse, t.ex. restid, tillgänglighet, regularitet, bekvämlighet, tillförlitlighet och trygghet. I sammanhanget har vidare hänvisats till tidigare forskningsresultat som påvisat att när det gäller konkurrensen gentemot bilismen kan dessa kvalitetsfrågor vara av större betydelse än taxesättningen. I har försök med nolltaxa initierats och genomförts i flera kommuner. Utskottet har fått veta att erfarenheterna från tidigare försök med nolltaxa inte har visat sig vara odelat positiva. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att när det gäller samhällets stöd till kollektivtrafiken i är den genomsnittliga samlade skatteandelen från kommuner och landsting för lokal och regional kollektivtrafik . När det gäller motionsförslagen om BRT vill utskottet framhålla att användandet av ny teknik och nya kollektivtrafiksystem är angelägna frågor och kan vara viktiga medel för att påskynda övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp och mindre trängsel i städerna. Utskottet instämmer därför i motionärernas syn på vikten av att utveckla och pröva nya tekniska löningar och transportsystem. Utskottet konstaterar att BRT redan finns i flera länder och att det pågår utredningar och försöksverksamheter med BRT såväl i som internationellt. Utskottet vill lyfta fram att en BRT-lösning planeras att tas i drift i inom ramen för ett EU-projekt som medfinansieras av Delegationen för hållbara städer och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även lyfta fram att bolaget , som bildats av aktörer inom kollektivtrafikbranschen för att driva på utvecklingen mot branschens fördubblingsmål, har startat ett projekt för att påskynda utvecklingen av BRT i . Bolaget arrangerade ett första seminarium på temat tillsammans med och . Mot bakgrund av det pågående utvecklingsarbetet finner inte utskottet skäl att ta något initiativ i ärendet. och har i sina kommittémotioner tagit avstånd från höjda banavgifter och har därför avsatt medel för att kompensera för att avgifterna inte höjs. Avgifter får enligt järnvägslagen (2004:519) tas ut av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. Enligt den grundläggande avgiftsbestämmelsen i 7 kap. 2 § järnvägslagen ska avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen fastställas till den kostnad som uppstår som en direkt följd av framförandet av järnvägsfordon. Utskottet vill peka på att banavgifterna i enligt uppgift från och är förhållandevis låga i ett europeiskt perspektiv. I förslag till nationell plan –2025 anges att banavgifterna ska finansiera drift och underhåll av järnvägen. Vidare anges att totalt beräknas uttaget av banavgifter uppgå till . Utskottet vill lyfta fram att beräknade uttag av banavgifter enligt förslaget till nationell plan –2025 innebär att lagens minimikrav på sådan kostnadstäckning uppfylls . I förslaget anger vidare att nuvarande bestämmelser om banavgifter inte lämnar utrymme för att ta ut banavgifter under den nivå som anges av såväl järnvägslagen som gällande EU-direktiv. Utskottet har även fått veta av att det pågår beredning av tillkännagivande om banavgifter och att regeringen avser återkomma med en redogörelse för sitt arbete med banavgifter i samband med skrivelsen med beslut om nationell plan för transportinfrastrukturen –2025. Utskottet emotser detta med stort intresse. I kommittémotioner från och föreslås att överskottet från trängselavgifterna i överförs till ett nytt anslag för riktat bidrag till kollektivtrafik. Utskottet har tidigare pekat på att det är av stor betydelse att vägnätet håller en hög kvalitet, inte enbart för biltrafiken utan också för kollektivtrafiken, eftersom även bussar är beroende av dessa vägar. Förbifarten innebär därför att framkomligheten för bussar kommer att kunna förbättras i innerstaden, menar utskottet. I sammanhanget kan utskottet påminna om att det görs stora satsningar även inom infrastrukturen för spårbunden kollektivtrafik i , t.ex. , och . Utskottet kommer att behandla ytterligare motioner om Förbifart . När det gäller motionsförslaget om en uppdelning av anslaget för trafikavtal kan det påminnas om att det fanns särskilda anslag uppförda på statsbudgeten för såväl upphandling av järnvägstrafik som transportstöd för färjetrafiken på . I samband med att ansvaret för statens trafikupphandling samlades till en enda organisation (tidigare Rikstrafiken och ) sammanfördes de båda anslagen till ett gemensamt anslag. har anslagsändamålet utvidgats till att även omfatta stöd till viss flyg- och busstrafik. Som motiv för sammanförandet av anslagen har bl.a. framförts att det är angeläget att iaktta ett transportslagsövergripande synsätt vid valet av upphandling av regionalpolitiskt viktig persontrafik. Utskottet påminner även om att regeringen på önskemål från redovisar fördelningen av anslaget för trafikavtal på olika trafikslag. Ökade resurser till cykelåtgärder Transportsektorn står inför utmaningar när det gäller bl.a. trängseln i städerna, klimatfrågan och övriga miljöfrågor såsom buller. Utskottet vill därför lyfta fram cykeln som ett transportmedel med många fördelar. Cykeln tar mindre av gatumarken i anspråk, vilket minskar trängseln. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är cykeln i princip oslagbar som transportmedel. Cykling har dessutom positiva effekter på folkhälsan. Mot den bakgrunden instämmer utskottet med motionärerna i att det är angeläget att stärka cykelns roll som transportmedel och göra det mer attraktivt att cykla. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att ca har avsatts för cykelåtgärder i den nu gällande trafikslagsövergripande planen för utvecklingen av transportsystemet 2010–2021. Därutöver finns ca till cykelinvesteringar i de regionala planerna. Vidare vill utskottet framhålla att i kapacitetsutredning identifieras att potentialen att öka kapaciteten och minska trängseln ligger i cykel- och gångtrafik. Det lyfts fram att en väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för en utveckling mot ökad säker cykling. Det innefattar ett sammanhängande nät av cykelvägar där framkomligheten för cyklister prioriteras, exempelvis vid signaler, och framför allt att insatser för åtgärda bristande länkar, säkra korsningar m.m. har haft regeringens uppdrag att ta fram en ny trafikslagsövergripande plan –2025. Utskottet vill även peka på att regeringen tillsatte en cykelutredning som redovisade sitt resultat . Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning i . Utskottet avser att behandla ytterligare motioner om cykeltrafik. När det gäller långsiktiga mål om i soliditet kan utskottet konstatera att den verkliga soliditeten ligger avsevärt lägre för (prognostiserad negativ för ). I budgetpropositionen angavs att regeringen ansåg att det fanns anledning att se över de gällande ekonomiska målen för verksamheten, bl.a. vad avser soliditetsmålet, som regeringen föreslog att det nuvarande målet skulle kvarstå . Utskottet har fått veta att den översyn av de ekonomiska målen för som genomförts av visar att målen är motiverade. I sammanhanget vill utskottet också peka på att Statskontoret har haft regeringens uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av . I rapporten framgår att verkets ekonomiska problem är så omfattande att kostnadsminskande åtgärder inte är tillräckliga för att eliminera problemen. Statskontoret pekar på flera åtgärder som bör övervägas för att förbättra den ekonomiska ställningen i . Det är därför med tillfredsställelse utskottet noterar att regeringen avser påbörja en utvärdering av ekonomiska styrning och organisation i ett bredare perspektiv. Enligt utskottets mening är en välfungerande sjöfart till och från svenska hamnar avgörande för svensk industri och dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaden. Utskottet välkomnar därför den satsning på sjöfarten som regeringen föreslår i propositionen. Utskottet ser, i likhet med regeringen framför sig att satsningen kan stärka den ekonomiska ställningen i och därmed minska behovet av avgiftsökningar på kort sikt. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen om luftfartsområdet. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen föreslår i budgetpropositionen inom avsnittet om politiken för informationssamhället. Utskottet redovisar i detta betänkandes andra avsnitt om hänsynsmålet för transportpolitiken samt mål och resultatfrågor synpunkter på målstrukturen för politiken för informationssamhället. Utskottet vill även välkomna de initiativ som regeringen tar för att på olika sätt fortsätta att öka det digitala innanförskapet. Övrigt – redovisningen av medelsanvändningen Utskottet har tidigare noterat i betänkandena /12:TU1 och 2012/13:TU1 att det i budgetpropositionen anförs att anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. används för insatser som bidrar till att förverkliga målen för informationssamhället. Utskottet bedömde att beskrivningen av den förutsedda medelsanvändningen bör kunna utvecklas. I budgetpropositionen har det inte getts någon utvecklad beskrivning av den förutsedda medelsanvändningen för anslaget i enlighet med vad utskottet tidigare efterfrågat. Däremot redovisas vad anslaget har använts till enligt följande: har anslaget 2:4 använts till uppdrag till PTS inom bl.a. bredband och informationssäkerhet, till i län och Lantmäteriet samt konsultstudier inom bredband, till Linnéuniversitetet och Digidel inom digitalt innanförskap, till inom digitalisering av scenkonst, till verksamhet samt till samverkansavtal mellan å ena sidan regeringen och å andra sidan kommuner och landsting för regionala agendor. Av regeringens budgetproposition framgår att utformningen av anslagens ändamål har setts över i propositionen. Det anges att syftet är att få en tydligare och mer enhetlig utformning av ändamålen och att utgångspunkten för översynen har varit att ändamålet ska vara tydligt och framåtriktat. Ambitionen har enligt regeringen varit att ta bort t.ex. beskrivningar av den tidigare användningen av anslaget och begrepp som innebär att den föreslagna användningen av anslaget blir otydlig. Många ändamål har därför skrivits om och förtydligats. En ny rubrik, ändamål, har också införts i anslutning till tabellen för anslagsutvecklingen för respektive anslag. Vid behov har kompletterande information lagts till som kan vara nödvändig för förståelsen av anslagets ändamål, men som inte är en del av ändamålet. Utskottet är positivt till dessa förändringar.