bet · H001NU6 · 2013-02-13 00:00:00 — 2012/13:NU6 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem I betänkandet behandlas proposition 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem samt motioner som väckts med anledning av propositionen och två motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet tillstryker förslagen i propositionen om övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet och om konkretisering av detta mål. Detta innebär att forskningsinsatserna på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen samt syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Enligt utskottet är det angeläget att energiforskningens mål knyts an till de mål för klimat- och energipolitiken som beslutat ska uppnås till 2020 samt regeringens långsiktiga prioriteringar och visioner . Därtill avstyrker utskottet motionsyrkanden om energiforskningens inriktning och kommersialisering av innovationer. Ställningstagandena från utskottet har föranlett totalt fem reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för forskning och innovation på energiområdet godkänner vad regeringen föreslår om övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet och konkretisering av detta mål. Därmed bifaller proposition 2012/13:21 punkterna 1 och 2. Reservation 1 (MP, V) Reservation 2 (S) motiveringen 2012/13:N7 av (SD), 2012/13:N8 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 4, 2012/13:N9 av m.fl. (S), 2012/13:N293 av (M) och 2012/13:N347 av (M). Reservation 3 (S, MP, V) Reservation 4 (SD) 2012/13:N8 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 5 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (V), (S), (MP) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2012/13:21 om forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem tre motioner som har väckts med anledning av propositionen två motioner från den allmänna motionstiden . lade regeringen fram propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem, som antogs av (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19). Detta beslut innebar bl.a. att insatserna för forskning, utveckling och demonstration gavs långsiktiga förutsättningar. () gavs ansvaret att komplettera övergripande mål med visioner, operativa mål och delmål, samt att utifrån dessa utforma insatserna. Den första period som genomförts enligt dessa riktlinjer var 20072010. I skrivelsen Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet redogjorde regeringen för hur de statligt finansierade insatserna för forskning och innovation inom energiområdet bedrivits (skr. 2009/10:168). I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 21) beslutades att prioriteringar och beslut om riktlinjer, mål och resurser för insatser för forskning och innovation på energiområdet skulle hanteras i samband med andra prioriteringar och beslut i den samlade forskningspolitiska propositionen för perioden 20132016. Regeringen uppdrog därför åt att utarbeta underlag inför regeringens proposition om fortsatta insatser för forskning och innovation på energiområdet fram . Myndigheten redovisade uppdraget till . I budgetpropositionen , som biföll, föreslog regeringen en förlängning och successiv förstärkning av insatserna för forskning och utveckling inom utgiftsområde 21 Energi med totalt 20132016 (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU3). I proposition 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem anges riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Vidare föreslår regeringen övergripande mål för insatserna för forskning och innovation på energiområdet. Dessa insatser ska inriktas så att de kan bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen samt syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem Utskottets förslag i korthet godkänner att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att insatserna inriktas så att de bidrar till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen samt syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Vidare godkänner regeringens förslag om en konkretisering av målet för forskning och innovation på energiområdet. Därtill avslår motioner om energiforskningens inriktning och kommersialisering av innovationer. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (S), 3 (S, MP, V), 4 (SD) och 5 (V). I propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) behandlas den verksamhet som finansieras av anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi. Det finns ett avgränsat och sammanhållet långsiktigt program med insatser för forskning, utveckling, demonstration, kommersialisering och innovation på energiområdet som finansieras via detta anslag. Denna samlade insats utgör huvuddelen av de statliga insatserna för forskning, utveckling, demonstration och innovation på energiområdet. Regeringen föreslår att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att insatserna ska inriktas så att de kan bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen samt syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Forskning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering på energiområdet är ett av de instrument som kan möjliggöra dessa uppsatta mål och visioner. Det finns dock i nu gällande övergripande mål inte någon explicit formulering som kopplar energiforskningen till den förda energipolitikens mål och visioner. Det mål för energiforskningen som tidigare beslutat om formulerades i stället i relation till en mer allmän beskrivning av en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i och hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Regeringen gör bedömningen att insatserna för forskning och innovation på energiområdet är en central och integrerad del av energipolitiken som tillsammans med dess styrmedel ger synergieffekter som är viktiga för möjligheterna att nå energi- och klimatmålen samt regeringens långsiktiga prioriteringar och visioner . Energipolitiken skapar villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlättar omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. På så sätt främjar energipolitiken en god ekonomisk och social utveckling i hela . Den svenska energiforskningen bör därför inriktas mot att främja ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. För att öka tydligheten gentemot det övergripande målet och för att skapa en överensstämmelse med de tre s.k. grundpelare för energipolitiken (ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet) som angavs i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) föreslår regeringen även att forskning och innovation på energiområdet ska bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karakteriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. Det är nödvändigt för , som står för en begränsad del av de globala insatserna för forskning och innovation på energiområdet, att göra strategiska val och prioriteringar. Regeringen anger att relevanta faktorer för en sådan prioritering kan vara naturresurser, näringslivets struktur, högskolornas styrkeområden etc. Regeringen har även angett att utvecklingen av ny energiteknik bör fokusera på områden som bidrar till att uppnå de s.k. 2020-målen, där har en nationell styrkeposition, och där det finns förutsättningar för export (prop. 2008/09:163). Regeringen redovisar fem prioriterade områden för kommande insatser. Insatserna bör operationaliseras och genomföras i nära samverkan med näringslivet, universitet och högskolor, institut och samhället samt i samverkan med andra forskningsfinansiärer. De fem prioriterade områdena för energiforskning är enligt vad som redovisas i propositionen följande: Fossiloberoende fordonsflotta: Kraftfulla insatser behövs för att öka användningen av förnybara drivmedel och elfordon samt initiera systemförändringar för att gå från fossilberoende till fossiloberoende transportslag. Kraftsystem som klarar förnybar elproduktion: Kraftsystemet ska vara effektivt och ge god försörjningstrygghet och möjligheter för svenskt näringsliv att utvecklas. Framtidens elnät måste också klara mer förnybar elproduktion, som vind-, våg- och solkraft. Energieffektivisering i bebyggelsen: Kraftfull och långsiktig energiforskning och innovation om ny och befintlig bebyggelse samt forskning om beteenden och stadsplanering. Ökad användning av bioenergi: En långsiktigt hållbar försörjning av biobränsle är avgörande för att uppnå energi- och klimatpolitiska mål. Biomassa behövs för drivmedel till fordon, bränsle för el- och värmeproduktion och till andra produkter. Energieffektivisering i industrin: Industrin har gjort stora insatser för att se över sin energianvändning men fortsatt effektivisering behövs, vilket innebär en stor utmaning eftersom de lättaste insatserna har genomförts först. Fortsatta insatser krävs för att den svenska industrin ska kunna behålla sin internationella konkurrenskraft. Övrigt om insatser och genomförande Regeringen anser att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet under utgiftsområde 21 Energi även fortsättningsvis bör administreras av . Anledningen till detta är att medlen bör hanteras inom en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet och fångar upp hela värdekedjor. är samverkan med andra myndigheter, forskningsfinansiärer och näringslivet nödvändig. Det finns viktiga beröringspunkter mellan verksamhet som finansieras av och andra myndigheter som finansierar energiforskning. Verket för innovationssystem () fokuserar exempelvis en stor del av sin finansiering på grön tillväxt. En del av dessa insatser är energiforskning, och en större del har en mer eller mindre uttalad energirelevans. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har tre ansvarsområden, och två av dessa areella näringar och samhällsbyggande har en tydlig koppling till verksamheter inom energiforskningen. finansierar excellent nyfikenhetsstyrd forskning vars resultat på många sätt har relevans för energiområdet. och stöder även forskning inom materialområdet och finansierar forskning kring fusion och fission. stöder vissa forskningsinsatser kring kärnkraft. Enligt regeringen behöver det inte vara någon nackdel att det finns flera olika forskningsfinansiärer som är verksamma inom angränsande områden. Det är emellertid viktigt att säkerställa att berörda myndigheter har kännedom om varandras strategiska prioriteringar och insatser. Det är också angeläget att de statliga forskningsfinansiärerna samverkar på ett konstruktivt och transparent sätt. Enligt regeringen är det angeläget att samverkan mellan de statliga finansiärerna av forskning, utveckling, demonstration och innovation förbättras. bör få i uppgift att främja informationsutbyte på energiområdet. insatser kring s.k. strategiska innovationsområden innebär enligt regeringen en förnyelse av arbetssättet med behovsmotiverad forskning, utveckling och innovation. Arbetssättet främjar effektiv samverkan mellan politik, näringsliv och forskning och skapar förutsättningar för gränsöverskridande samverkan som krävs för nya innovativa lösningar. Satsningar inom energiområdet bör göras i samråd med , som då ansvarar för urval och uppföljning. Regeringen gör bedömningen att och tillsammans bör utveckla samarbetet kring strategiska innovationsområden. Vidare anser regeringen att det är viktigt att de nya program som byggs upp kan samordnas med andra insatser. Regeringen menar dessutom att det finns ett behov av att bygga upp miljöer där tester, verifiering och demonstration kan genomföras på ett ändamålsenligt sätt för olika teknik- och behovsområden. Därtill ser regeringen fortsatt ett stort behov av pilot- och demonstrationsprojekt för att ta specifika tekniker närmare marknaden, inte minst när det gäller nya fordon och transportsystem, förnybar energi, smarta städer och smarta elnät. Då detta ställer krav på långsiktighet och tydliga finansieringsformer avser regeringen att ge i uppdrag att utvärdera denna typ av stöd. Samarbetet inom EU blir allt viktigare såväl för utformningen av energi- och klimatpolitiken som för insatserna för forskning och innovation för att möta de stora samhällsutmaningarna på området. Deltagande i samarbetet kräver resurser och regeringen gör bedömningen att ytterligare medel för samverkan med EU bör ställas till förfogande. Enligt regeringens bedömning bör uppföljning och oberoende utvärdering genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning, resurser och mål och för att säkerställa att insatserna kring forskning och innovation på energiområdet genomförs i enlighet med intentionerna. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:N9 av m.fl. framförs att måste stärka satsningen på tillämpad industriell grundforskning och innovationer inom energiområdet för att nå de uppsatta energi- och klimatmålen. Energisystemets framtida utformning är en nyckelfråga för ett hållbart och resurseffektivt samhälle. Det finns ett stort behov av satsningar på test- och demonstrationsanläggningar för utprovning av ny teknik kopplad till förnybar energi. bör därför uppmana regeringen att se över detta stöd. I motion 2012/13:N293 av (M) argumenteras för att bygga en forsknings- och skolreaktor enligt den s.k. modellen för svensk tränings- och utbildningsreaktor (Sturemodellen). Motionären vill att regeringen ska se över möjligheten att bygga en forsknings- och skolreaktor vid . Även i motion 2012/13:N347 av (M) framförs att bör uppmana regeringen att se över möjligheterna att ge tillstånd till byggandet av en testreaktor vid . I motion 2012/13:N7 av (SD) anförs att basindustrin i står för en betydande del av elkraftskonsumtionen och att de befintliga kärnkraftsreaktorerna kommer att behöva bytas ut inom en överskådlig tid. Motionären uttrycker en oro för de utmaningar kan komma att stå inför om basindustrin upplever att osäker energisituation. Det är angeläget att forskning och utveckling inom kärnteknik behålls inom landet och att forskningen dessutom ges möjlighet att flytta fram sina positioner. Motionären anser därför att kärnkraftsforskning borde vara en av de prioriterade insatserna och förordar ett riksdagsuttalande om detta. Enligt vad som anförs i kommittémotion 2012/13:N8 av m.fl. (V) yrkande 1 motsvarar energiforskningen i inte de krav som ställs på ett framtida energisystem. För att nå motionärernas mål om ett energisystem baserat på förnybara energikällor till 2040 behöver öka sina ambitioner. Aktiviteten på energiforskningsområdet måste också öka. Då detta inte tillgodoses av regeringen följer att de medel som behövs till energiforskning inte heller är tillräckliga. Vidare anförs i motionen (yrkande 2) att regeringen bör återkomma med en ny inriktning av energiforskningsområdet i enlighet med de prioriteringar som föreslås i motionen. Motionärerna för fram fyra ytterligare områden som bör prioriteras inom energiforskningen, nämligen solenergi, smarta nät, lagring av el och vågenergi. Motionärerna framhåller även att det saknas en sammanhållen strategi för att främja kommersialiseringen av de innovationer som kan bli ett resultat av forskningen inom energiområdet. För att kunna genomföra intentionerna i propositionen behövs en tydlig ansvarsfördelning mellan olika aktörer. Motionärerna anser därför att bör få i uppgift att främja och samordna kommersialisering av innovationer inom energiforskningsområdet (yrkande 3). Vidare menar motionärerna att bör få i uppgift att i samverkan med andra aktörer starta nya samverkansprogram mellan olika aktörer inom energiforskningen (yrkande 4). Genom beslut med anledning av budgetpropositionen angavs de ekonomiska ramarna och de övergripande målen för fortsatta långsiktiga energipolitiska forskningsinsatser . Det övergripande målet för insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet som beslutade innebär att målet för de dessa insatser är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i . Målet innebär även att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3). Genom sitt beslut lade fast riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet samt för en långsiktig finansiering av energiforskningen (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19). Riksdagsbeslutet avsåg verksamhetens långsiktighet, övergripande mål och konkretisering av dessa samt energipolitiska insatser på klimatområdet. Regelbunden uppföljning och oberoende utvärderingar ska enligt detta beslut genomföras som underlag för successiva revideringar av inriktning och mål för fyraåriga etapper. Den svenska energipolitiken ska skapa ett uthålligt samhälle med god ekonomisk och social utveckling i hela landet. Detta konkretiseras i ett antal kvantitativa och kvalitativa mål. Följande kvantitativa mål ska nås till 2020: Andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Energianvändningen ska vara effektivare. Målet om energieffektivisering uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). har även fastställt 16 miljökvalitetsmål, varav dessa fyra i stor utsträckning är relaterade till energisystemet: begränsad klimatpåverkan, frisk luft, bara naturlig försurning och god bebyggd miljö (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25). Vidare finns de långsiktiga prioriteringarna om att fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen till 2030 och att ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. På har regeringen även en vision om att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och att det inte ska förekomma några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären (prop. 2008/09:162 och prop. 2008/09:163). I propositionen Forskning och innovation presenterar regeringen sitt mål för forskningspolitiken. ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (prop. 2012/13:30). antog regeringens förslag till anslag för inom utgiftsområde 21 Energi. I budgetpropositionen föreslog regeringen att insatserna för forskning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering på energiområdet borde förstärkas och att området skulle tillföras ytterligare för perioden 20132016. Regeringen anser att vissa typer av insatser som omfattas av energiforskningsanslaget bör ges ökade resurser. Några av dessa är teknikverifiering och demonstration, strategiska innovationsområden och samfinansiering med initiativ kring forskning och innovation inom EU (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU3). Utskottet tar först ställning till regeringens förslag om mål för forskning och innovation på energiområdet. Därefter behandlar utskottet motionsyrkandena som rör energiforskningens inriktning. Slutligen behandlas ett motionsyrkande som rör kommersialisering av innovationer. Mål för forskning och innovation på energiområdet Energiforskningen är en viktig och integrerad del av den svenska energipolitiken och den kan vara avgörande för att möjliggöra den önskade utvecklingen på energiområdet. Det är därför angeläget att energiforskningens mål knyts an till de mål för klimat- och energipolitiken som har beslutat ska uppnås till 2020 samt regeringens långsiktiga prioriteringar och visioner . Dessa mål och visioner visar vilken riktning och önskvärd förändringstakt som krävs för att ska kunna öka den ekologiska hållbarheten och försörjningstryggheten som energipriserna hålls nere till gagn för företagens konkurrenskraft och hushållens energikostnader. Det sagda innebär att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet. Således anser utskottet att insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att dessa kan bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen samt syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Utskottet instämmer vidare med regeringen om den konkretisering av det övergripande målet som föreslås i propositionen. Forskning och innovation på energiområdet ska, enligt utskottets uppfattning, således bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karakteriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Därtill bör forskning och innovation på energiområdet utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, samt bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. Med hänvisning till det anförda tillstyrks propositionen. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Utskottet står bakom den förda energipolitikens mål och visionen om att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. De energi- och klimatmål som har fastlagt visar tillsammans med regeringens ambitioner för en god ekonomisk och social utveckling i hela landet på den helhetssyn som måste prägla energipolitiken. är energiområdet mångfasetterat och forskningsutmaningarna omfattande. kan omöjligen fokusera på allt och behöver därför, som regeringen anför i propositionen, göra strategiska val och prioriteringar som tar till vara förutsättningar och söker skapa synergieffekter. Hänsyn bör tas till den svenska industristrukturen och naturresurser samt till högskolornas styrkeområden inom energiforskningen. Vidare bör insatserna genomföras i samverkan med näringslivet, och det internationella samarbetet är viktigt. I detta sammanhang vill utskottet påminna om den ökning av resurserna för anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi som beslutade på förslag av regeringen . Beslutet innebar en förlängning och en successiv förstärkning av insatserna för forskning och utveckling inom utgiftsområde 21 Energi med totalt 20132016.