· H001KrU7 · 2013-05-02 15:05:57 — Givetvis står vi socialdemokrater bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1 och 4.Nu ska kulturutskottet åter diskutera bibliotek och läsande, ett ämne som engagerar många av oss. Vi kommer att få vårt lystmäte , då vi också ska diskutera en ny bibliotekslag och förhoppningsvis mycket konkreta förslag utifrån , som regeringen nu har i sin hand. Vi socialdemokrater hoppas på många bra förslag, inklusive en nationell biblioteksstrategi.Vi är många som älskar folkbiblioteken, inte minst i dagens samhälle där så väldigt mycket är fokuserat på kommers och business. Det finns alldeles för få platser i det offentliga rummet där man inte utsätts för reklam och påverkan. Visserligen försöker förhoppningsvis bibliotekens duktiga personal att få besökarna att ta del av det stora utbud som våra folkbibliotek erbjuder, och kanske får de mig att låna en bok. Men när väl mitt intresse är fångat kostar det inget. Jag har fått professionell vägledning, och det är gratis. Bibliotekens duktiga och välutbildade personal är en ovärderlig tillgång.Dessa demokratiska rum och mötesplatser är för de flesta av oss en självklarhet. Men ibland kan jag känna ett hot inför upphandlingar, privatiseringar, entreprenader och allt vad det kan vara som en uppfinningsrik kommunpolitiker eller rikspolitiker kan få för sig.Herr talman! Många bibliotek har ett stort värde. Utvecklingen med nedläggning av kommundels- och stadsdelsbibliotek är olycklig och oroar oss mycket. Visst behövs det rejäla huvudbibliotek i varje kommun, men denna verksamhet mår bra av tentakler ute i bostadsområden och på andra orter än centralorten. bokbussverksamhet och arbetsplatsbibliotek är viktiga företeelser. Arbetsplatsbiblioteken är en fantastisk företeelse som gjort mycket för att föra ut läsandet till människor som annars aldrig hade nåtts av god litteratur. Vi vill särskilt nämna de så kallade vägkrogsbibliotek som Hotell- och restaurangfacket och Transportarbetarfacket skapat.Folkbiblioteken hör till det fundamentala i ett demokratiskt samhälle. Genom biblioteken kan alla i samhället få ett avgiftsfritt och allsidigt utbud av böcker och andra medier och kunskapskällor. Att barn och unga har tillgång till bra och inspirerande bibliotek ökar lusten att läsa och upptäcka både sitt eget liv och världen utanför.Herr talman! En av de experter som ingick i var neuroforskaren . Han upprörs av att halkat ned från en topplacering på läskunnighetslistan. går var fjärde pojke ut skolan utan att klara att läsa en svårare text. Det är naturligtvis tragiskt för pojkarna, men även för hela samhället. "Det moderna samhället vill inte ha 40-talsuppfostrade elever utan unga kunskapstörstande människor", säger . Men för att detta ska lyckas måste elever kunna läsa, skriva och räkna, menar han.Att locka, leka och traggla är upp till lärare, men också till föräldrar och slutligen även till de lite äldre eleverna själva. Här har inte råd att misslyckas, och förklarar varför: "I en klass där kanske av eleverna missar själva poängen med undervisningen så går det sociala kontraktet som varje grupp består av sönder." De "oläsande" hamnar i onda cirklar. Ju mindre värme och positiv uppmärksamhet icke-läsarna får, desto sämre fungerar deras inlärning. Så långt professor och litteraturhistorikern har i en krönika i Skolvärlden varit inne på ett liknande spår: "Elever som genom att läsa skönlitteratur har lärt sig att tänka i bilder, metaforer och liknelser, uppfatta och identifiera ambivalenser, metadrag, retorik, ironier och andra stilmedel, faller inte offer för nätets skadliga påståendekultur och åsiktsterror. För dem handlar inte mänsklig kommunikation om det enkla tyckandet: för eller emot, gilla - inte gilla. "Så kan några kloka personer uttrycka det tragiska i att halkar efter i läsandet.Att ha tillgång till språket är en grundpelare i ett demokratiskt land. växer läsklyftan som mycket av det uppsökande, läsfrämjande arbetet rustas ned. Detta hotar som kunskapsnation. Vi måste ställa oss frågan: Vad kan stat, kommuner och folkrörelser göra för att skapa det läsande landet? Frågorna kräver snabba svar, då vi halkar efter alltmer i europeiska jämförelser. Att kunna läsa och ha en god läsförståelse stärker individen och banar väg för ett individuellt liv och möjligheter att nå livsmålen. Ett text- och informationsbaserat samhälle begränsar personer som inte kan läsa.Det finns många vägar för att öka barns och vuxnas läsande. Vi socialdemokrater anser att Statens kulturråds insatser för läsfrämjande ska stärkas ytterligare. Även biblioteken kan självfallet göra mer. En bok för alla kan lämpligen få ett förnyat och bredare uppdrag.Det gäller att ta vara på och sprida alla goda exempel. Det var väldigt roligt att läsa en artikel i med . Här har jobbat med projektet för att få ungdomarna att läsa mer, och som en bonus blir de bättre spelare. , , säger: Läsning skapar fantasi och kreativitet, något som verkligen behövs på planen.Herr talman! Bättre kan det ju inte bli än att förena läsning och idrottande hos unga.Vi möts av nya medier. Även om e-boken inte är helt ny är den ytterligare en resurs för läsandet.I dagens finns en artikel om 72-åriga från . lånar hon sina böcker elektroniskt. För henne innebär läsplattan ett enklare sätt att läsa. Hon slipper bära tunga böcker, plattan gör texten tydligare och det går att reglera storleken. För är texten i pocketböckerna lite för liten. lånar så mycket hon får. Problemet är att biblioteken i nordvästra bara har en budget som räcker till 2 000 e-lån , och de vill inte nå taket för snabbt. Det blir ibland ett hinder för , som kan läsa två böcker . Här krävs kreativa lösningar. Jag hoppas att de kommer fram i de diskussioner som förs inom SKL. Jag välkomnar också kulturutskottets kartläggning i e-boksfrågan inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsarbete.Svensk Biblioteksförening har länge påpekat bristen på samordning av erfarenheter och kunskap inom bibliotekssektorn. Föreningen har också pekat på hur de andra nordiska länderna har genomfört uppmaning att fastställa en nationell bibliotekspolitik. För att nå målet att utveckla och förstärka kunskaps- och informationssamhället behövs biblioteken för att garantera allas rätt till fri tillgång till kunskap och information.Vi anser att regeringen bör ta initiativ för att ta fram en nationell biblioteksstrategi som visar alla vägen till ett starkare kunskaps- och informationssamhälle. Det här betänkandet behandlar ett antal motioner. Det är på intet vis en hel politik på området, men likväl tas ett antal viktiga frågor upp. Vi i har ställt oss bakom några reservationstexter. Vi står självfallet bakom dem även , men för att vinna tid yrkar jag bifall endast till reservation 2.I den här debatten har vi hört och kommer att höra om litteraturutredning, bibliotekslag och mycket som är på gång. Vi har precis fått ett förslag på en ny bibliotekslag som jag har förstått kommer att debatteras och beslutas om efter sommaren.Jag och har efterlyst en ny bibliotekslag. I en interpellationsdebatt här i kammaren kom det önskade beskedet från kulturministern att ett förslag om en bibliotekslag skulle läggas fram. Hon sade också att den beräknades kunna antas . Så blev det inte, men det går att leva med om bara innehållet förväntas bli riktigt bra. är jag ganska besviken över det förslag som har landat på bordet. Det är mycket av en nulägesbeskrivning med vissa förtydliganden.Bibliotekspersonalen finns inte med vare sig i bibliotekslagen eller i den skolbibliotekslag som är antagen.På en fråga från mig i kammaren om bemanning av skolbibliotek svarade kulturministern att situationen på biblioteken skiljer sig åt. Det är annorlunda att ha ett bibliotek i en storstad jämfört med i en glesbygd. Det är huvudmannens, det vill säga kommunens eller skolans, uppgift hur man väljer att utforma ett bibliotek.Då gör man det lite lätt för sig, skulle jag vilja säga.Vi har ett förslag på en bibliotekslag, och det ger oss anledning att återkomma. Men det är inte det vi ska debattera i dag.Det är även svårt att bara strunta i . Den har uppmärksammat den stora, oroväckande trenden som pekar på att läsförståelsen minskar, och det är framför allt unga pojkar som märks i det sammanhanget. I föreslås det en massa intressanta åtgärder.En av dessa åtgärder kallar man för Läslyftet. I Läslyftet lyfter man också fram bibliotekarier och skolbibliotekarier. Jag kan inte låta bli att säga det här. Jag tycker att det är en av de viktigaste ingredienserna när man pratar om bibliotek. Vi pratar inte om skolor utan lärare. Vi borde inte prata om skolbibliotek utan att prata om skolbibliotekarier.En reservation i dagens betänkande handlar om att utreda konsekvenserna av den förändring av förordningen för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande som gjordes 2010. Här anser vi att en förändring av definitionen av kulturtidskrifter innebär att kulturdebatten blir snävare utan till exempel ekonomisk eller social debatt och att antalet kulturtidskrifter blir färre. Jag tittade på det i , och man kan skönja en förändring i den.En reservation handlar om lagerhållning av böcker. Det kan tyckas vara en lite udda reservation, men den är intressant i sig. I , och lagerhåller förlagen sina titlar mycket längre än vad man gör här. Att efter utgivningen kunna köpa en bok direkt från förlaget är ingen ovanlighet i de här länderna. Men i är den som vill köpa en äldre bok hänvisad till antikvariat.Även om vi pratar mycket om e-boken och dess intåg är den tryckta boken en viktig kulturbärare. Många av oss har också ett starkt förhållningssätt till den och vill värna den. Det är stor skillnad mellan att hålla en elektronisk platta i handen och att hålla en fysisk bok i handen. Det är underbart att vi kan få göra både och.En annan fråga handlar om digitala bibliotek, e-boken och bibliotekens roll där. Här har skrivit i en reservation att regeringen bör återkomma med förslag som främjar bibliotekens e-boksutlåning.Även på det här området har jag haft en debatt i kammaren med kulturministern, som då hänvisade till det förslag som även finns i och som lyftes fram av tidigare talare här om att Kommuner och Landsting ska få en uppgift att med statens stöd också förhandla för bibliotekens räkning.Vi får anledning att följa den här utvecklingen. Jag hoppas att det blir bra, såklart.En reservation handlar om den nationella biblioteksstrategin. Här finns det en efterfrågan när det gäller att få en tydligare strategi. Även om nu har fått ett uppdrag är det inte riktigt samma sak som det som man har efterfrågat, har jag förstått.Det här behövs av många anledningar, inte minst för att man ska kunna vidareutveckla biblioteken. Det handlar om den här rollen mellan folkbibliotek, regionala bibliotek och Kungliga biblioteket.Detta är också en reservation som vi ställer oss bakom. Jag vill börja med att yrka bifall till de sverigedemokratiska reservationerna 6 och 9 samt till motion Kr309.Inledningsvis vill jag säga att det är trevligt att vara tillbaka i kulturutskottets debatter, även om det bara är tillfälligt. Jag har saknat det livliga meningsutbytet i det här utskottet och ljudet av era uppgivna suckar under mina anföranden, även om era kolleger i arbetsmarknadsutskottet också är ganska duktiga på både livligt meningsutbyte och uppgivna suckar.Skämt åsido - behandlar vi kulturutskottets betänkande 7 om litteratur, läsande, bibliotek och språk. Här berörs flera allvarliga frågor.Den i särklass allvarligaste av alla, som jag vet engagerar alla partier, är frågan om den försämrade läsförståelsen bland barn och unga. Den som i dagens informationssamhälle inte behärskar språket och inte kan förstå och analysera text på en grundläggande nivå löper en överhängande risk att hamna i ett permanent utanförskap både när det gäller arbetsmarknaden och när det gäller den demokratiska processen.I presenteras en del intressanta förslag i form av till exempel läsombud på förskolorna. Vi får se vad regeringen gör av dessa och andra förslag.I betänkandet finns det också en reservation från de rödgröna partierna där man förespråkar en förstärkning av läsfrämjande insatser. delar uppfattningen att detta är viktigt. Vi har också anslagit medel för just detta ändamål i vårt senaste budgetförslag. Men då det inte finns någon gemensam finansiering och då vi till skillnad från de rödgröna inte vill peka ut enskilda och ganska tydligt politiserade verksamheter, som till exempel En bok för alla, har vi valt att inte stödja den här reservationen.Herr talman! Läsombud, bibliotek, bokbussar och i all ära, men vad som står klart och som jag tror att de flesta av oss egentligen är överens om är att om den här negativa utvecklingen ska kunna vändas eller dämpas krävs det breda helhetslösningar och en nära samverkan mellan stat, civilsamhälle, kommun och kanske även näringsliv.Vi ska givetvis göra allt vi kan och ta vara på goda exempel. Men även med en sådan här stor och bred satsning är det nog tyvärr mycket som talar för att vi kommer att få leva med lägre eller till och med ytterligare sjunkande nivåer när det gäller läsförståelse bland barn och unga. Det här beror på de svårlösliga strukturella problem som driver på utvecklingen.De sociala och sysselsättningspolitiska problem som utgör en del av den socioekonomiska förklaringen är sannolikt ingenting som något parti kan lösa i en handvändning, även om det kanske ibland kan låta så i de politiska pamfletterna.Förändringar i läsvanor som är kopplade till en ökad användning av ny teknik är också svåra att rå på.Den del av problemen som är kopplad till invandrings- och integrationspolitiken skulle man däremot faktiskt kunna åtgärda ganska snabbt och ganska enkelt.Skolverkets och rapporter har visat att nästan varannan utlandsfödd elev inte når upp till en grundläggande nivå av läsförståelse. Motsvarande nivå för infödda elever med svenskfödda föräldrar är . En stor del av den här skillnaden kvarstår även om man har extrapolerat för socioekonomiska variabler.Många invandrarelever gör helt fantastiska insatser och framsteg trots svårigheterna som det innebär att lära sig ett nytt språk och att behöva kompensera för en tidigare bristfällig eller till och med helt obefintlig skolgång. Men deras ansträngningar försvåras av ett antal faktorer.Den ganska extrema invandringspolitik som regeringen nu bedriver ger ett ständigt inflöde av nya och ännu mer resurskrävande elever till de redan segregerade skolorna. Det urholkar ekonomin, och det urholkar kvaliteten på undervisningen. Det här tror jag att många kommunpolitiker kan vittna om.Såväl migrationsministern som integrationsministern har varit inne på att karaktären på och omfattningen av invandringen har en helt avgörande betydelse för samhällets förmåga att klara integrationen. Men trots det har man inte dragit några slutsatser.Missriktade mångkulturalistiska doktriner som innebär att man i vissa områden kan gå i princip från vaggan till graven utan att behöva använda svenska i sitt vardagsliv försvårar givetvis de här problemen. Men med ett skifte till en mer ansvarsfull invandrings- och integrationspolitik skulle de här problemen kunna lindras. Ett led i en sådan politik är att på alla nivåer stärka det svenska språkets ställning, vilket vi lyfter fram genom vår reservation i det här betänkandet.Herr talman! När det gäller vår andra reservation i det här betänkandet köper vi utgångspunkten att ansvaret för till stor del är en angelägenhet. Men när det gäller frågan om att instifta ett nationellt lånekortssystem som skulle kunna utöka utlåningen och också läsandet i landet tycker vi att det är märkligt att, som man gör i betänkandet, hänvisa till den kommunala kompetensen. Övergripande nationella frågor utan direkta ekonomiska konsekvenser för kommunerna skulle man faktiskt kunna besluta om på nationell nivå.Avslutningsvis, herr talman, skulle jag än en gång vilja lyfta frågan om punktskriftens ställning. Mot bakgrund av att den här frågan har behandlats under en lång rad år här i kammaren valde vi först i utskottet att inte reservera oss till förmån för motion 309. Men efter att ha läst protokollen från de föregående debatterna och insett att utskottsmajoriteten fortfarande inte har presterat någonting som ens liknar ett vettigt svar på frågan om varför synskadade inte ska ha samma garanterade rätt till ett språk som hörselskadade eller personer utan funktionshinder väljer jag ändå att yrka bifall till motionen här.Punktskriften borde antingen ses som ett eget skriftspråk och då ges samma status som teckenspråket och de nationella minoritetsspråken eller betraktas som en version av det svenska skriftspråket och därigenom omfattas av det skydd som språklagen ger. Det måste vara på det ena eller det andra sättet. Allting annat är orimligt. Det anser även , som utskottsmajoriteten återkommande hänvisar till. betänkande handlar om språk, litteratur, läsande och bibliotek. vill yrka bifall till reservationerna 1, 2, 4, 5 och 7.Herr talman! Språket är någonting som vi föds in i och växer och utvecklas med. Det muntliga språket får sitt uttryck redan innan orden kommer. Det lilla barnets gurglande och ljudande är de första ansatserna till att uttrycka någonting, liksom gallskriket och kroppens rörelser.Men det är med alfabetets hjälp, dessa språkets byggstenar, som vi successivt bygger upp vår identitet, våra jag, som ska länkas samman med alla de andra jagen runt om i det hem som vi kallar för världen.Mitt modersmål är faktiskt inte svenska, utan värmländska som inte talas på ett och samma sätt ens i . Till och med i norra låter målen lite olika, beroende på vilken dalgång man råkar leva i. Mellan och är det bara fyra . Ändå sjunger språken i olika tonarter.Vad vill jag nu ha sagt med detta? Jo, att ens identitet ligger på tungan. Och det är med ordens och språkets hjälp som vi har den fantastiska förmågan att uttrycka oss själva och förstå andra och bygga broar och få ett samhälle att fungera.Herr talman! Genom leken och fantasin bygger barnen upp sina språkvärldar innan de ännu kan skilja på det som är rätt och det som är fel i våra vuxna ögon. Trots att varje barn äger förutsättningen för detta språkbygge bidrar ändå uppväxtmiljön till hur ett barns väg genom språket och livet kommer att te sig. Detta beror på olika faktorer och individuella omständigheter som funktionsnedsättningar likaväl som olika sociala och ekonomiska uppväxtvillkor.Det är alltså en klassfråga som allt annat här i samhället när de högavlönades skattesänkningar utarmar den ekonomi som kunde investeras i kultur, i böcker och i bibliotek. Dessa besparingar är helt onödigt slöseri med de själens C-vitaminer som varje barn, som varje ung människa, ja, som alla människor i vårt samhälle så väl behöver.Herr talman! Böckernas värld står inte lika öppen för alla barn, men alla barn måste få chansen att stiga in i de världar som böckerna tillhandahåller. För de barn som inte har välfyllda bokhyllor där hemma kan ett skolbibliotek utgöra en skattkammare. Men redan i förskolan är det nödvändigt att låta de minsta barnen lära sig umgås med alla dessa berättelser och bilder som finns i böckerna. I har vi dessutom en så rik och så fin barnbokstradition, så det är därför inget konstigt i att årets barnboksmässa i , världens största, hade i fokus.Herr talman! arbetar för att också förskolor ska få sina bibliotek, lika självklart som att alla skolor ska ha bra bibliotek, och att bibliotek ska finnas även i friskolorna som annars lätt slinker undan sitt ansvar.När det gäller bibliotek visar förslaget till en ny bibliotekslag på nödvändigheten av att tillföra mer statligt stöd till denna för demokratin så viktiga institution som heter bibliotek. Nyckelpersonerna i bibliotekens verksamhet är förstås bibliotekarierna, dessa välutbildade och för alla grupper i samhället så viktiga kulturförmedlare. Märkligt nog nämns knappast denna yrkeskategori i lagförslaget, och kulturministern säger sig ha tagit för givet att de finns.Det behövs dock lite större ambitioner än så. Det finns ett samband och ett växelspel mellan språk, läsande, tillgången till böcker och demokrati. Vi måste ta ett samhälleligt ansvar för att det finns ekonomiska resurser för att göra språket till allas vårt gemensamma verktyg.Vänsterpartiet vill inrätta digitala bibliotek för utlån inte bara av film och musik utan också av e-böcker. Det ska också vara gratis. vill vi att upphovsmännen ska få en ordentlig ersättning för sitt arbete.Herr talman! Den förmedlande länken mellan bok och människa går inte att överskatta. Runt om i landet pågår läsecirklar, och böckerna har en sällsam förmåga att skapa sociala gemenskaper. En bokläsare är också medskapare till den inre film som texten framkallar hos var och en, och var och en kan av samma bok se sin egen inre film.Jag menar att det är en utmaning för kulturpolitiken. Den utmaningen kan ligga i meningen att man kan ge folk det de inte visste att de behövde. Man måste inte alltid ge folk, som det brukar heta i kommersiella sammanhang, det folk vill ha. Det ska man också ibland, men man kan också utmana. Det är en del av kulturens uppgift och en del av litteraturens mer spännande uppdrag.Herr talman! kultur visar med uppenbar tydlighet att behovet av läslyft och andra språkstimulerande åtgärder bara ökar. Denna kartläggning av läsandet i visar entydigt på att läsandet faktiskt är i avtagande hos vissa grupper och att språkförståelsen och förmågan att använda språket som ett demokratiskt och personligt verktyg därmed kan bli sämre, särskilt hos tonårspojkar men även generellt.Åt detta måste det göras någonting. Man måste rikta sina insatser särskilt mycket mot dem som behöver dem mest. vill också satsa än en gång på En bok för alla, både för barn och vuxna, liksom projekten "Läs för mej, pappa! ", arbetsplatsbibliotek, vägbibliotek och även bibliotek i fängelser.Herr talman! Det finns redan många mötesplatser där litteraturen har en central plats. Biblioteken är som sagt den viktigaste, men då behövs också en rikstäckande och rättvis biblioteksstrategi för att garantera kvaliteten, mångsidigheten och tillgängligheten - helt enkelt en nationell biblioteksplan.Men det finns även andra oaser för dem som vill besöka böckernas värld, för den bildningstörstande och för den gemenskapssökande. Det finns bokhandlar och kaféer. Man debatterar, man har uppläsningar och man byter idéer och erfarenheter. Allt bidrar till den mellanmänskliga kontakten och till att vi faktiskt får ett lite varmare klimat i det här landet. Att lämna utrymme för olikheter, att skapa tolerans och låta nyfikenheten få lite extra spelrum - också det är kulturens och litteraturens uppgift.Till sist, herr talman, vill jag dra en lans för kulturtidsskrifterna, dessa våghalsiga och med entusiasmen som bränsle drivna publikationer. Det är ofta ett stort ideellt engagemang som gör en tidskrift möjlig, men även och inte minst är det statliga tidskriftsstödet avgörande. Många tidskrifter har vidare ramar än de rent kulturella. De utgör ofta saltet och utmaningen i samhällsdebatten. De behövs om vi menar någonting med kulturell och demokratisk mångfald. Jag vill börja med att yrka bifall till kulturutskottets förslag till beslut, och det innebär också att samtliga motionsyrkanden avslås.Man kan tycka att det här är en lite prematur debatt. Det är flera som har varit inne på det. Det finns utredningar som är i gång. Bibliotekspropositionen har lagts fram alldeles , och vi kommer att få anledning att återkomma skarpt i många av de här frågorna till hösten.Sedan vi behandlade betänkandet i utskottet har som sagt bibliotekspropositionen kommit, och dess inställning är att vi ska kunna ha en ny bibliotekslag från .