bet · H101AU1 · 2013-12-04 00:00:00 — Utskottet vill dock understryka att det fortfarande finns stora brister i jämställdheten mellan kvinnor och män. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet har kvinnor och män olika möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet och att kunna kombinera arbete och familjeliv. Löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och uttaget av föräldrapenningen samt underrepresentationen av kvinnor i ledande befattningar är till stor del ett uttryck för att kvinnors och mäns verkligheter i arbetslivet alltjämt skiljer sig åt. För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. Utskottet ser fram emot att ta del av de förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män som kommer att presenteras av Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet ser också fram emot att ta del av de resultat som ska redovisas av Utredningen om män och jämställdhet (dir. 2012:97). Utredningen ska bl.a. beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvinnors i dagens och hur den har förändrats . Uppdraget ska redovisas . Vidare noterar utskottet att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att bl.a. ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen (S2012/8858/). Utskottet noterar att kvinnor svarar för en större andel av sjukfrånvaron än män och totalt sett har ett ohälsotal som är högre än männens. Kvinnor anmäler fler arbetssjukdomar än män och fler kvinnor tvingas avsluta sitt arbetsliv på grund av hälsoskäl. Belastningsskador är den främsta orsaken till sjukfrånvaro på grund av arbetssjukdom för både kvinnor och män (, Korta arbetsskadefakta nr 1/2012). Utskottet ser därför positivt på att regeringen gett i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (A2011/2209/ARM). Uppdraget syftar bl.a. till att ge ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet välkomnar att regeringen gör en särskild satsning på ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken. Att ett sådant system etableras är enligt utskottets uppfattning ett viktigt steg framåt. Det bidrar till kontinuitet och struktur för jämställdhetspolitiken. En strategisk och förutsägbar uppföljning ger bättre förutsättningar att ta till vara resultat och erfarenheter utifrån den förda politiken, vilket främjar kvalitet och långsiktighet inom politikområdet. Utskottet välkomnar också att arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, och våld i samkönade relationer fortsätter att ha hög prioritet. Utskottet ställer sig mot denna bakgrund bakom regeringens förslag till förstärkt stöd till kvinnojourer. Oppositionspartiernas förslag till anslag När det gäller oppositionspartiernas alternativa förslag till anslag inom utgiftsområdet Integration och jämställdhet kan utskottet konstatera att det framgår av budgetmotionerna att det likt saknas ett gemensamt alternativ. Mot en tydlig och lösningsorienterad allianspolitik står fyra alternativa förslag som varken kan förenas i en gemensam problemformulering eller gemensamma förslag till lösningar på de problem de anser sig vilja åtgärda. Utskottet kan därför konstatera att det inte finns något reellt alternativ till regeringens politik. Socialdemokraterna anser i motion 2013/14:A288 yrkande 1 av m.fl. att det tar för nyanlända invandrare att komma i arbete. För att höja kvaliteten i etableringsinsatserna och därmed långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda vill partiet omfördela de medel som regeringen har avsatt för integrationsåtgärder i vissa utsatta områden – den s.k. 15-satsningen – till att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden. Att lyfta de mest utsatta stadsdelarna i landet är enligt utskottets mening en av samhällets stora sociala utmaningar. Regeringens arbete med urban utveckling är därmed en viktig insats för att bryta det utanförskap som finns i många stadsdelar. Målsättningen för arbetet är att stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av långvarigt försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasiet ska förbättras och att skillnaderna jämfört med övriga stadsdelar i kommunen ska minska. Utskottet delar regeringens inställning att det krävs insatser på många olika nivåer för att nå denna målsättning. Det är således av betydande vikt att inte enbart arbeta med stadsdelarna som är i fokus, utan också utifrån förståelsen att utvecklingen påverkar och påverkas av den övriga staden och regionen. Till skillnad från Socialdemokraterna ställer sig utskottet positivt till regeringens satsning på att stärka, stimulera och utveckla utanförskapsområden genom det prestationsbaserade stödet som ska fördelas till 15 utsatta stadsdelar i nio kommuner. Det prestationsbaserade stödet betalas ut enligt en fördelningsmodell som baseras på förbättrade resultat inom utbildning, sysselsättning och försörjningsstöd. Enligt utskottets mening ger stödet ökade incitament till kommunerna att intensifiera arbetet med att minska utanförskapet, eftersom det ges efter resultat och således premierar kommuner som uppvisar ett minskat utanförskap. föreslår i sin motion 2013/14:A397 yrkandena 1 och 2 av m.fl. en ram som är lägre än regeringens alternativ. Partiet vill framför allt att de medel som regeringen avsatt för en prestationsbaserad ersättning till kommuner i stället används till att förbättra sfi-undervisningen i de aktuella bostadsområdena. Partiet vill även öka anslaget till () liksom resurserna till antidiskrimineringsbyråerna (yrkandena 3 och 4). Därutöver vill partiet tillföra resurser till organisationer som arbetar med hbt-frågor och till projekt mot näthat (yrkandena 5 och 6). I de övriga motionerna 2013/14:K394 yrkandena 4, 7 och 11 samt 2013/14:A292 yrkande 4 föreslår partiet att uppdraget till kompletteras med ett antirasistiskt perspektiv, att en fond för att driva diskrimineringsmål i domstol inrättas, att antidiskrimineringsbyråerna ges bättre villkor och att ytterligare medel avsätts till DO. Enligt utskottets mening representerar flera av motioner ambitiösa förslag. I fråga om ökat anslag till DO vill utskottet peka på att myndighetens uppdrag är brett. DO har i uppgift att inom sitt verksamhetsområde förebygga diskriminering, bl.a. genom att informera, utbilda, överlägga med och ha andra kontakter med myndigheter och företag. Myndigheten kan företräda enskilda i diskrimineringsärenden och ska genom tillsyn och andra åtgärder verka för att förebygga diskriminering i samhället. DO:s roll i bekämpandet av diskriminering är central. Myndigheten ska bidra till att skapa ett samhälle där människors mänskliga rättigheter och individens möjligheter inte begränsas eller hindras på någon av de diskrimineringsgrunder som lagen omfattar. Myndigheten ska fungera både som en pådrivande kraft och som en kunskapsbas för andras arbete med dessa frågor. Arbetet handlar också om att synliggöra strukturer som kan vara ett hinder för lika rättigheter och möjligheter. Utskottet anser att det är viktigt att DO arbetar strategiskt för att nå resultat inom hela sitt verksamhetsområde. När det gäller förslag om att återinrätta DO:s främjandefunktion och att ge DO ett förstärkt och förtydligat tillsynsansvar kan utskottet konstatera att DO påbörjade ett utvecklingsarbete och att myndigheten nu har gjort en omfördelning av resurser från individärendehantering till främjande- och granskningsarbete. En granskningsenhet för att hantera frågor om aktiva åtgärder har inrättats. Utskottet vill betona att arbetet med främjande åtgärder ingår i DO:s uppdrag, men att det har fått stå tillbaka på grund av arbetet med att hantera höga ärendebalanser. Utskottet kan vidare konstatera att DO har fortsatt att satsa resurser på att systematiskt kvalitetssäkra handläggningen av anmälningar för att minska ärendebalanserna och förkorta handläggningstiden. Detta har resulterat i att den utgående balansen har minskat jämfört med och jämfört med . Utskottet noterar att regeringen har gett DO i uppdrag att utöka tillsyns- och främjandeinsatserna som rör arbetsgivares arbete med lönekartläggningar och universitets och högskolors arbete med aktiva åtgärder. Uppdraget löper –2014 och ska redovisas . När det gäller förslag om ökade satsningar på antidiskrimineringsbyråer kan utskottet konstatera att regeringen har ökat det statliga stödet med till antidiskrimineringsbyråer och andra organisationer och stiftelser som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering. Stödet har permanentats . fanns ett statligt stöd för dessa verksamheter, men stödet utgjorde inte någon permanent post i statsbudgeten. Utskottet ser därför positivt på att antidiskrimineringsbyråer och andra organisationer och stiftelser som arbetar med att förebygga och motverka diskriminering ges ett fast anslag och möjlighet att utvecklas och bli bättre. Utskottet noterar att delades ut till 16 lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer) . Utskottet noterar även att DO har samverkat med antidiskrimineringsbyråer i olika sammanhang och att ett flertal individanmälningar har kommit in till myndigheten via dessa byråer. Utskottet anser att organisationer som arbetar med att motverka diskriminering är viktiga lokala komplement till DO. De är dessutom värdefulla för den enskilda individen genom att de ger rådgivning och stöd och driver processer för enskilda personer. Mot denna bakgrund ser utskottet inte något behov av att tillskjuta antidiskrimineringsbyråerna ytterligare medel. Utskottet kan inte heller se något behov av en fond ur vilken antidiskrimineringsbyråer och andra privata aktörer kan söka pengar för att täcka rättegångskostnader vid diskrimineringstvister. Arbetet för att stärka hbt-personers situation måste fortsätta. Att homosexuella, bisexuella och transpersoner fortfarande drabbas av diskriminering och andra kränkningar är enligt utskottets mening oacceptabelt. ska vara ett öppet och fritt samhälle där alla människor ska ha samma möjlighet att förverkliga sin fulla potential utan att hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Utskottet välkomnar därför att regeringen satsar ytterligare sammanlagt () och för att stärka homosexuellas, bisexuellas och transpersoners (hbt) lika rättigheter och möjligheter. Utskottet välkomnar också att regeringen avser att stärka hbt-personers lika rättigheter och möjligheter genom att besluta om en samlad strategi med långsiktiga insatser. Syftet med hbt-strategin är att ett samlat och strukturerat arbete ska bidra till ökad effektivitet och långsiktighet i tidigare och planerade insatser. Därtill noterar utskottet att regeringen avser att utse strategiska myndigheter för att skapa bättre förutsättningar för att uppnå lika rättigheter för hbt-personer. I fråga om främlingsfientlighet och intolerans kan utskottet konstatera att , enligt , är ett av världens bästa länder när det gäller att på ett strukturerat sätt bekämpa rasism. Trots detta är inte förskonat från rasism och intolerans. Olika minoriteter såsom judar, muslimer, romer och afrosvenskar utsätts fortfarande för främlingsfientlighet och intolerans. Av utredningen inom oss (SOU 2012:74) framgår bl.a. att det största hotet mot utsatta i inte är de extrema grupperna utan den vardagsrasism som många människor gör sig skyldiga till. Utredningen visar också att främlingsfientliga och rasistiska budskap sprids alltmer via internet. Därför behövs vidare insatser för att bekämpa intolerans. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit en rad åtgärder mot främlingsfientlighet och intolerans. Stödet har t.ex. riktats till att bekämpa bl.a. antisemitism och islamofobi med fokus på skolan. Utskottet delar regeringens bedömning att utbildningsinsatserna intar en särställning när det gäller det förebyggande arbetet och att fler särskilda riktade åtgärder mot skolan därför kan behövas. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att det arbete som har påbörjats för att höja kunskapen om främlingsfientlighet och intolerans på internet behöver fortsätta. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen satsar ytterligare sammanlagt 2014–2017 för att vidga arbetet med att motverka främlingsfientlighet och intolerans. När det gäller motionsyrkande om den prestationsbaserade ersättningen till kommuner vill utskottet hänvisa till vad som anförts tidigare i betänkandet. avviker från övriga oppositionspartier genom att föreslå en kraftigt sänkt ram för utgiftsområdet. I motion 2013/14:A359 föreslår att flera anslag skärs ned och att anslagen integrationsåtgärder, ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare, hemutrustningslån, diskrimineringsombudsmannen och åtgärder mot diskriminering och rasism tas bort i sin helhet. I motionerna 2013/14:A358 och 2013/14:A394 föreslås att hemutrustningslånet respektive sfi-bonusen tas bort. I motion 2013/14:A405 yrkandena 4 och 5 föreslås att den särskilda jämställdhetssatsningen utökas och att resurser ges till inrättandet av särskilda hedersjourer för personer som utsätts för hedersrelaterat våld. Dessa satsningar finansieras dock genom en omfördelning av resurser inom anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Anslaget föreslås halveras. Utskottet vill inledningsvis starkt ifrågasätta kraftiga besparingar inom utgiftsområdet. Utskottet anser att det är oansvarigt att drastiskt minska på anslagen inom utgiftsområdet utan att ge någon trovärdig förklaring till detta ingrepp i integrationspolitiken. Frågan om hur människor som kommer till på flykt undan krig och förtryck ska hjälpas in i vårt samhälle berörs över huvud taget inte i motioner. I praktiken innebär det sverigedemokratiska budgetalternativet samma politik som tidigare: att halvera utgifterna på integrationspolitiken och att i stort sett helt avveckla området . Utskottet betvivlar den sverigedemokratiska analysen att drastiskt minskade anslag till integrationsåtgärder skulle leda till minskade spänningar i det svenska samhället. Utskottet gör bedömningen att sådana kraftiga besparingar förutom att vara oansvariga och icke önskvärda i sak framstår som helt orealistiska att genomföra i den takt som föreslås. Enligt utskottets mening kan hela det sverigedemokratiska budgetalternativet ifrågasättas eftersom det i så stor utsträckning baseras på såväl oansvariga som orealistiska besparingar. I sammanhanget vill utskottet också understryka att det inte delar den negativa och inhumana syn på människor som kommit till på flykt undan krig och förtryck eller för att förverkliga sina drömmar som kännetecknar politik. Till skillnad från välkomnar utskottet att människor med andra erfarenheter och kunskaper ges möjlighet att bidra såväl kulturellt som ekonomiskt till vår gemensamma framtid. De integrationsproblem som finns i samhället generellt och på arbetsmarknaden specifikt – och som varken ska förminskas eller förenklas – löses enligt utskottets mening framför allt genom att man underlättar för invandrare att få sin egen försörjning och att man ger dem förutsättningar att lära sig svenska. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett flertal satsningar för en snabbare och mer effektiv integrationsprocess, bl.a. i form av att Arbetsförmedlingen får möjlighet att använda målgruppsanpassade utbildningar vid folkhögskolor som etableringsinsats, möjligheter att arbeta och få behålla etableringstillägg och bostadsersättning samt en komplettering av kommunersättningssystemet med en ersättning till kommuner som har ett högt mottagande i förhållande till sin befolkning. Regeringen föreslår också att bosättningsprocessen för nyanlända flyktingar effektiviseras, att starttidpunkten för etableringsplanen flyttas fram för nyanlända i anläggningsboende till dess att de blivit mottagna i en kommun för att få en effektivare etableringstid, och att nyanlända som är föräldralediga på deltid ska kunna få sin etableringsplan förlängd med högst så att den effektiva plantiden motsvarar maximalt 24 månader med heltidsinsatser. Utskottet välkomnar dessa förslag på insatser. Utskottet välkomnar också regeringens satsning på att tydligare än tidigare använda medborgarskapet som ett verktyg för integration genom att ålägga alla kommuner att en gång anordna en medborgarskapsceremoni. Genom att uppvärdera betydelsen av medborgarskapet kan känslan av tillhörighet och gemenskap främjas. vill i likhet med övriga oppositionspartier ha en lägre ram för utgiftsområdet än den som föreslås av regeringen. Partiet skiljer sig dock från övriga oppositionspartier såtillvida att det i motion 2013/14:A333 gör andra prioriteringar när det gäller ramens fördelning på de olika anslagen. Framför allt föreslår ett förstärkt anslag för kommunersättningar vid flyktingmottagande, ett ökat anslag till DO och ett ökat anslag till särskilda jämställdhetsåtgärder. Det ökade anslaget till särskilda jämställdhetsåtgärder föreslås gå till ett nytt statligt grundstöd till kvinnojourer. Partiet avvisar regeringens förslag om ett prestationsbaserat stöd till kommuner som tar emot flyktingar. Partiet avvisar även regeringens modell med etableringslotsar, liksom regeringens satsningar på urbant utvecklingsarbete, sfi-bonus och portalen . I motion 2013/14:A301 yrkande 6 föreslås att DO får ett utökat uppdrag att öppna och driva minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län. När det gäller förslag om ett förstärkt anslag för kommunersättningar vid flyktingmottagande kan utskottet konstatera att anslagsbehovet beräknas till ca 7 , vilket är en ökning med en dryg miljard kronor jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Antalet personer som söker skydd i förväntas fortsätta att öka , bl.a. till följd av fler asylsökande från . är mottagandet av flyktingar och skyddsbehövande ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Under dessa omständigheter behöver kommuner med ett stort mottagande stöttas för att kunna erbjuda ett bra mottagande. Utskottet välkomnar därför regeringens satsning på ett förstärkt prestationsbaserat ersättningssystem till kommuner som tar emot nyanlända invandrare. Kommuner som i förhållande till sin folkmängd tar emot fler nyanlända kommer att få en högre ersättning. Kommuner med ett lågt mottagande kommer att få något sänkt ersättning. Sammanlagt ökar ersättningen till kommunerna med 2014–2017. Utskottet delar regeringens bedömning att integrationsprocessen behöver påskyndas och effektiviseras. I budgetpropositionen aviserar regeringen ytterligare steg mot en snabbare integrationsprocess. Nyanlända invandrare som omfattas av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag föreslås exempelvis få möjlighet till särskilt utformade utbildningar i folkhögskolornas regi. Det kan t.ex. handla om sammanhållna utbildningar som omfattar bl.a. svenska samt vissa orienterande och arbetsförberedande insatser. Bosättningsprocessen för nyanlända flyktingar effektiviseras och starttidpunkten för etableringsplanen flyttas fram för nyanlända i anläggningsboende till dess att de blivit mottagna i en kommun. Utskottet välkomnar dessa förslag till insatser. I fråga om etableringslotsar är utskottets inställning att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta . För att man ska kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden krävs ofta – förutom lämplig utbildning och erfarenhet – ett personligt nätverk, språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället och arbetslivet. I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. I lotsens uppdrag ingår bl.a. råd och stöd vid studie- och yrkesval, matchning, coachning, jobbsökaraktiviteter, hjälp med arbetsgivarkontakter, anskaffning av praktikplatser och socialt stöd. Det finns dock tecken på vissa brister i etableringslotsarnas verksamhet. Mot denna bakgrund ställer sig utskottet positivt till att gör en granskning av modellen med etableringslotsar. Granskningen ska undersöka bl.a. om regeringen och Arbetsförmedlingen har skapat förutsättningar för att den arbetsförberedande insatsen etableringslots ska fungera på ett ändamålsenligt sätt och om de nyanlända fått tillräckliga förutsättningar för att kunna utnyttja möjligheten att välja lots. Resultatet av granskningen kommer att presenteras . Till skillnad från anser utskottet att portalen kan utgöra en av flera viktiga informationskanaler för nyanlända. Portalen är en del av länsstyrelsernas samhällsinformation till nyanlända flyktingar. Den ger bl.a. information om hur man ska söka arbete eller starta eget, vilka utbildningsmöjligheter som finns och hur yrkeskompetens kan bli validerad samt vilka lagar som gäller på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet ser inget skäl att minska på den information om att vara ny i som kommer nyanlända till del. I fråga om förslag om ett nytt statligt grundstöd till landets kvinnojourer kan utskottet konstatera att mäns våld mot kvinnor är ett omfattande samhällsproblem som berör både kvinnor och män. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdheten och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Förutom att skydda och bistå dem som utsätts måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen att öka de medel som beviljas i enlighet med förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området i syfte att ytterligare stärka de ideella kvinnojourernas arbete. Utskottet noterar att den tidigare beslutade tillfälliga förstärkningen med 2014 tillförs ytterligare och att regeringen beräknar permanent . Utskottet ser även fram emot att ta del av den nationella samordnarens analys av hur bl.a. våld i nära relationer bäst ska förebyggas och bekämpas. I den nationella samordnarens uppdrag ingår att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. Samordnaren ska också överväga hur stöd till och skydd för brottsoffren kan utvecklas. Uppdraget ska slutredovisas senast . Därtill noterar utskottet att har fått –2013 för att genomföra en informationskampanj om brott i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck (Ju2011/5789/PO). Utskottet noterar även att har fått i uppdrag att göra en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer och att ta fram ett vägledande material för berörda målgrupper (S2012/3248/FST). Uppdragen ska slutredovisas respektive . När det avslutningsvis gäller förslag om att avskaffa sfi-bonusen liksom dess inställning till det prestationsbaserade stödet till kommunerna vill utskottet hänvisa till vad som anförts tidigare i betänkandet. Detsamma gäller partiets förslag om ökat anslag till DO och antidiskrimineringsbyråerna. Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen Utskottet kan konstatera att regeringens förslag i proposition 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen gör det möjligt för fler nyanlända och andra skyddsbehövande att omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända flyktingar. Lagändringen innebär att den tid inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd förlängs. skulle en anhörig ha ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen togs emot i en kommun för att omfattas av etableringsreformen. Den tiden förlängs nu till .