bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att främja det internationella kulturutbytet med hänvisning bl.a. till att regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med och föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Jämför reservation 33 (S, MP, V). bör ges i uppdrag att, i samråd med och , föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. I budgetpropositionen beräknar regeringen att tillförs för uppdraget . Regeringen gör bedömningen att ansvarsfördelningen mellan och när det gäller stöd till internationellt litteraturutbyte bör förtydligas. bör ges möjlighet att bevilja bidrag till översättare av svensk litteratur och dramatik för deltagande i internationellt utbyte. I propositionen behandlas vidare frågan om att främja svenskundervisning i utlandet. Regeringen gör bedömningen att bör ges i uppdrag att analysera utvecklingen för universitetsinstitutioner med svenskundervisning utomlands och föreslå insatser som kan motverka nedläggning eller kapacitetsbrist i prioriterade länder och språkområden. Bland annat bör föreslå hur myndigheten tydligare ska prioritera strategiskt utvalda institutioner, som kan utvecklas till centrum för översättning och litteratur inom sina respektive språk- och kulturområden. I uppdraget bör även ingå att peka på behovet av nya . bör även ges i uppdrag att analysera hur svenskstuderande med översättar- eller litteraturinriktning skulle kunna prioriteras inom Svenska institutets stipendieprogram för studier i och vilka effekter detta skulle kunna medföra. Analysen ska gälla stipendier som finansieras inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. I kommittémotion 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 22 framförs att bör inleda ett samarbete med för att bjuda in översättare av utländsk litteratur till dialog. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 10 att regeringen bör återkomma till med förslag på mer omfattande åtgärder för att stödja och förstärka det internationella kulturutbytet utomlands och i . Internationellt och interkulturellt utbyte och internationell och interkulturell samverkan är prioriterade uppgifter inom kulturpolitiken. Samarbeten och kontakter mellan kulturskapare i olika länder är grundläggande för kulturlivets utveckling och förnyelse. Det finns inte något strukturerat program för internationellt utbyte på litteraturområdet i . Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med och föreslå hur ett sådant program ska utformas. har, som regeringen också påpekar, tidigare erfarenhet av internationella utbytesprogram och besitter kunskap om hur strukturer kan byggas upp som sätter konstnärerna i fokus. Utskottet delar regeringens bedömning att verksamheten i ett utbytesprogram bör vara öppen för författare, översättare och kulturjournalister i hela världen. Det finns enligt utskottet inte skäl att föregripa arbetet med att ta fram ett internationellt utbytesprogram på området, och motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 10 och 2013/14:Kr7 (S) yrkande 22 avstyrks därför. Litteraturens roll inom internationella bistånd Utskottets förslag i korthet har ingenting att invända mot regeringens bedömning att litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas. Ett motionsyrkande om kulturbiståndet avslås. Jämför reservation 34 (S, MP, V). Regeringen bedömer att litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 11 att regeringen bör återkomma till med förslag på hur kulturbiståndet ska förstärkas inom internationella biståndsagenda. Motionärerna välkomnar regeringens ståndpunkt att litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas, men efterlyser konkreta åtgärder för att detta ska uppnås. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionerna har betonat kulturens betydelse för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter och därmed fattigdomsbekämpning i bred bemärkelse. Litteraturen och det fria ordet är ett verkningsfullt medel i demokratiarbetet och yttrandefrihet är en förutsättning för ett öppet samhälle. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17 och utg.omr. 7) aviserar regeringen att den avser att fortsätta arbetet med att få till stånd och konkretisera synergier mellan biståndspolitiken och kulturpolitiken. Utskottet välkomnar regeringen bedömning att litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas och gör bedömningen att ett sådant arbete också sker. Utskottet menar därför att motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 11 är tillgodosedd i detta avseende, varför den avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sänkning av bokmomsen. Jämför reservation 35 (MP, V). m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 4 att regeringen återkommer till med ett förslag om att momsen för e-böcker sänks till samma nivå som för pappersboken, dvs. Motionärerna förutsätter att regeringen inom ramen för arbetet med EU:s nya momsdirektiv driver frågan om sänkt moms på e-böcker. Utskottet konstaterar när det gäller mervärdesskatt på e-böcker att svenska momsnivåer är bundna av EU-reglerna i det s.k. momsdirektivet. Momsen är för tryckta böcker och för elektroniska utgåvor. Frågan om moms på e-böcker har behandlats av vid ett flertal tillfällen. I betänkande 2012/13:SkU18 Mervärdesskatt behandlade skatteutskottet motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Där anfördes bl.a. följande: Skattesatsen på e-böcker och digitala publikationer jämförd med andra medier tas upp i flera motioner. Finansminister har besvarat liknande frågor , se t.ex. frågorna 2012/13:98 och 179. I ett svar på en skriftlig fråga om moms på e-böcker skriver finansministern följande. Den svenska mervärdesskatten bygger på momsdirektivet och det reglerar möjligheterna att införa reducerade skattesatser, så kallad lågmoms. ger direktivet möjlighet att införa lågmoms på tillhandahållande av böcker på alla typer av fysiska bärare, det vill säga även ljudböcker på cd-skiva. Ändringen föregicks av ett aktivt arbete av den . Möjligheten till lågmoms omfattar dock inte elektroniskt levererade (nedladdade) böcker, det vill säga de som saknar fysiska bärare. Det är korrekt att och infört lågmoms på elektroniska böcker . De har dock av Europeiska kommissionen uppmanats att ändra sin lagstiftning och rättsliga åtgärder har inletts av kommissionen. I strategin för det framtida mervärdesskatteuttaget, som kommissionen lade fram , lanserades en djupgående reform av EU:s system för mervärdesskatt. Som ett led i detta har kommissionen beslutat att påbörja ett offentligt samråd i syfte att granska reducerade skattesatser för ett mer effektivt skattesystem. Samrådet sker genom att kommissionen på sin hemsida bjuder in medborgare, företag och andra intressenter att uttala sig. Kommissionen uppger att den avser att lägga fram förslag om mervärdesskattesatser . Det är angeläget att liknade produkter behandlas lika. Jag kommer därför att följa det pågående arbetet inom EU noggrant och konstruktivt. Utskottet vill lyfta fram det faktum att kommissionen håller på med en omfattande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur och att ett förslag kan förväntas före utgången av 2013. Utskottet vill också återigen framhålla sin tidigare framförda enhälliga syn att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns i både traditionella sammanhang och en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för . Skattesatsen på e-böcker och digitala publikationer bör anpassas till vad som gäller för övriga publiceringsformat. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående inte någon anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Den digitala utvecklingen går mycket fort. Flera förslag och insatser från regeringen på kulturområdet syftar till ökad teknikneutralitet. Det är mot denna bakgrund angeläget att mervärdesskattesatserna följer teknikutvecklingen och utvecklingen i övrigt i samhället. konstaterar att det pågår ett arbete inom och ett aktivt arbete av den i frågan. Utskottet konstaterar vidare att skatteutskottet liksom kulturutskottet noga följer frågan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr5 yrkande 4. Nationell biblioteksstrategi och nationell biblioteksplan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. Jämför reservation 36 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 5 anförs att Kungl. har ett viktigt regeringsuppdrag att vara den myndighet som ansvarar för nationell överblick och att främja samverkan mellan och utveckling av biblioteken i . Men uppdraget är inte tillräckligt för att möta de utmaningar som finns . Motionärerna föreslår att regeringen ger Kungl. i samarbete med i uppdrag att utarbeta en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. bör bli den nationella biblioteksmyndigheten. I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 23 begärs att regeringen ger Kungl. i samarbete med i uppdrag att utarbeta en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. Utskottet har , i samband med behandlingen av proposition 2013/14:KrU4 Ny bibliotekslag, behandlat motionsyrkanden om en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan. Yrkandena avstyrktes med hänvisning till den föreslagna bestämmelsen i bibliotekslagen om uppföljning och till Kungl. uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:27). infördes ett krav på kommuner och landsting att anta biblioteksplaner för sina biblioteksverksamheter (prop. 2004/05:1 utg.omr. 17, bet. 2004/05:KrU1, rskr. 2004/05:97). infördes ett krav på samverkan mellan bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet. I enlighet med vad som aviserades i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) har regeringen gett Kungl. i uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet. Enligt 5 § förordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. ska myndigheten även bl.a. främja samverkan och utveckling inom området samt svara för att tillsammans med länsbiblioteken – det som i den nu föreslagna bibliotekslagen kallas för den regionala biblioteksverksamheten – följa upp utformningen och användningen av biblioteksplaner. har yttrat sig till kulturutskottet över bl.a. kommittémotion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 4. I yttrandet anförs följande (yttr. 2013/14:UbU2y): anser att det i det uppdrag som Kungl. redan har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Detta har utskottet också tidigare framfört (yttr. 2012/13:UbU4y). Utskottet anser således att Kungl. redan enligt sitt nuvarande uppdrag kan bedöma om det finns behov av nationella plandokument. anser att det inom ramen för det uppdrag som Kungl. har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Myndigheten kan således självständigt bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i sådana fall utarbeta sådana. Det ligger också inom ramen för Kungl. uppdrag att följa utvecklingen på området och uppmärksamma behov av utvärdering och andra insatser. Utskottet finner inte skäl att nu göra en annan bedömning än vid behandlingen av den nya bibliotekslagen. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkande 5 och 2013/14:339 (S) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden som rör bibliotek samt motionsyrkanden om statlig tillsyn över tolkförmedlingarna och bättre samordning av språktolkservice. Jämför reservation 37 (SD). I motion 2013/14:Kr212 av och (båda S) framförs dels att det demokratiska uppdraget för folkbiblioteken bör stärkas, dels uppfattningen att det i den nya bibliotekslagen bör finnas krav på att kommuner ska upprätta biblioteksplaner liksom krav på att det ska finnas bibliotekarier. I motion 2013/14:Kr334 av och (båda SD) begärs att möjligheten att införa ett nationellt lånekortssystem ska utredas. I motion 2013/14:Kr290 av (S) yrkande 1 förespråkas bl.a. en statlig tillsyn över tolkförmedlingarna. I samma motions yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för en bättre samordning av kvalificerad språktolkservice. Inledningsvis konstaterar utskottet att det tidigare har avstyrkt motionsyrkanden som är likadana som eller snarlika dessa yrkanden. När det gäller frågan om ett nationellt lånekort anförde utskottet i betänkande 2012/13:KrU7 och i betänkande 2011/12:KrU7 att det i och för sig kan se fördelar med ett gemensamt lånekort för alla bibliotek i landet, men att frågan i första hand bör lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Utskottet konstaterar vidare att frågan om biblioteken och deras uppdrag och uppgifter behandlades av med anledning av regeringens förslag till ny bibliotekslag (bet. 2013/14:KrU2). I bibliotekslagen stadgas att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser (14 §). När det gäller motion 2013/14:Kr212 hänvisar utskottet till 2 § i den nya bibliotekslagen, där det bl.a. anges att bibliotekens uppgift är att verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Vad gäller frågan om språktolkar har utskottet tidigare (bet 2012/13:KrU7) anfört följande: Vad gäller språktolkar har Statskontoret på regeringens uppdrag analyserat ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera språktolkar samt tillgången på språktolkar med formell kompetens (Statskontoret 2012:2). Statskontoret har inte identifierat några särskilda problem eller tydliga nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera tolkar, och ser inga skäl att ändra den. Utskottet ser inte heller nu några skäl för tillkännagivanden i dessa frågor och avstyrker därför motionerna 2013/14:Kr212 (S), 2013/14:Kr334 (SD) och 2013/14:Kr290 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Uppföljning och utvärdering av nationella mål, punkt 2 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 1. Vi tror att nationella mål för litteratur- och läsfrämjande kan gagna litteraturens ställning och bidra till ökat läsande. Men det kräver att någon tar ansvar för att föra ut dessa mål och implementera dem i olika verksamheter, dvs. att det finns en ansvarig myndighet. Det är viktigt att den ansvariga myndigheten har tät kontakt med länsbiblioteken, följer de olika läsfrämjandesatsningarna och samverkar med offentliga aktörer och folkrörelseaktörer om metodutveckling m.m. Den nationella biblioteksmyndigheten bör få i uppdrag att ta fram en strategi för samverkan mellan offentliga och föreningsdrivna bibliotek, exempelvis arbetsplats- och tvättstugebibliotek. Vi ser gärna en situation där offentliga institutioner stöder de ideella krafterna och att man hittar fungerande samverkansformer när det gäller utbildning, bokinköp och erfarenhetsutbyte. Inte minst viktigt är det att hitta stabila finansieringsformer för lyckade projekt. I en satsning på läsning och litteratur är det viktigt att involvera de svenska folkrörelserna och studieförbunden. Andra aktörer kan vara , och fackliga organisationer. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 3, delvis bifalla motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 3 och 2013/14:Kr7 (S) yrkande 4 samt avslå motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 1. Uppföljning och utvärdering av nationella mål, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 1 och 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 3 och 4. För att kunna följa upp om målen för litteratur- och läsfrämjande verkligen nås och om de förslag som regeringen lägger fram verkligen får någon effekt, är det av vikt att det finns lätt kvantifierbara och tolkningsbara indikatorer. anser därför i likhet med att målen bör utvärderas och redovisas 2018 så att man kan se om önskade resultat har uppnåtts och hur arbetet fortskrider. Liksom anser vi även att uppföljningen bör ske via en parlamentarisk grupp i stället för inom befintliga myndigheter. Det finns annars en risk för att reformer som inte får avsedd effekt förlängs alternativt att reformer som gett gott genomslag inte får tillräcklig uppbackning. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 1 och avslå motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 3 och 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 3 och 4. Uppföljning och utvärdering av nationella mål, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 1. anser att de mål som uppställs i propositionen för litteratur- och läsfrämjande är bra och att det är viktigt att målen har en mer långsiktig karaktär. I likhet med vad regeringen själv anger vore det lämpligt att göra en utvärdering av måluppfyllelsen vid en viss given tidpunkt. bör besluta att en utvärdering av måluppfyllelsen i fråga om de nationella målen för litteratur och läsfrämjande ska göras 2018. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 3, delvis bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 3 och 4 och avslå motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 1. Kompetensutveckling för lärare inom läs- och skrivområdet, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 1. välkomnar förslaget om en fortbildningsinsats för lärare inom läs- och skrivområdet. Däremot ser vi förslaget som otillräckligt. föreslog mer omfattande insatser. Flera remissinstanser har poängterat att fler behöver omfattas av insatsen. Det gäller t.ex. skol- respektive folkbibliotekarier, så att folkbibliotek och skola kan samarbeta och komplettera varandra i uppdraget läsfrämjande. anser att läsning behövs i alla ämnen och att fortbildningen ska vara öppen för alla lärare i förskolan, och gymnasiet. Förskollärare som ges möjlighet att ta del av kompetensutvecklingen kan fungera som de läsombud i förskolan som föreslagits. Utöver lärare har fler yrkesgrupper och professioner behov av kunskaper om läsningens betydelse och läsfrämjande. Med tanke på bibliotekens viktiga funktion bör även bibliotekarier få ta del av kompetensutvecklingen så att de kan fördjupa sin specialistkompetens inom fältet. Det ökar även möjligheterna för lärare och bibliotekarier att samarbeta och komplettera varandra. Vad som här har anförts om att fler yrkesgrupper ska ha möjlighet att ta del av fortbildningsinsatser på läs- och skrivområdet ska som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 1. Läsombud, punkt 4 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 9 och 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 1. föreslog att läsombud skulle inrättas, vilket många remissinstanser har yrkat bifall till. Vi vill gärna se en försöksverksamhet med läsombud finansierad av de som erhållit för läsfrämjande insatser. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 9 och avslå motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 1. Läsombud, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 9. För barn och ungdomar är språkförståelsen och läsandet mycket viktigt, dels för att främja deras personliga utveckling, dels för att ge dem verktyg för livet som väntar. Det skrivna ordet har genom ny teknik och internet fått väldigt många att uttrycka sig över nätet. Just därför är det betydelsefullt att stötta dem som inte har tillgång till en egen dator. Här fyller biblioteken och den nationella biblioteksstrategin en viktig funktion för att förverkliga det övergripande demokratiska målet om allas rätt att delta. Vi vill lägga stor kraft på en satsning för att främja språktillgången och läsförståelsen bland barn, unga och vuxna, för att på så sätt öka den samhälleliga gemenskapen. För att uppnå syftet med en sådan satsning är det viktigt att insatserna sätts in mycket tidigt i barns och ungas liv. Vi delar bedömning att lärarnas kunskaper om litteratur, särskilt barn- och ungdomslitteratur, samt litteraturdidaktiska kunskaper behöver stärkas. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om att inleda en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna i enlighet med förslag. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 1 och avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 9. Skolbibliotekariens roll, punkt 5 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 2. Förväntningarna på den nya skollagen i fråga om skolbiblioteken var stora. skolbiblioteksstatistik som presenterades blev därför en stor besvikelse. Kartläggningen visar på en ojämlik och odemokratisk skolbibliotekssituation. Den visar att hälften av elever saknar tillgång till skolbibliotek, vilket de har lagstadgad rätt till. Dessutom visar kartläggningen att endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Vi anser att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek, och för att höja kvaliteten ska skolans huvudmän sträva efter att skolbiblioteken ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. Det finns nu en lagstiftning, men det finns undersökningar som visar att lagen inte följs, vilket är en oacceptabel situation. Vi föreslår att Kungl. får i uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot lagen. När det gäller tillsynen av hur skolorna lever upp till kraven på skolbibliotek är detta Skolinspektionens ansvar. Härvidlag bör Skolinspektionen samverka med Kungl. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna.