bet · H101NU2 · 2013-11-28 00:00:00 — Av propositionen framgår att () på uppdrag av regeringen gjort en översyn av bemyndigandesystemet under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs enligt ESV bemyndiganden för att kunna hantera senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden . Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst –2021. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att ca anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till samma summa . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för strukturfondsperioden –2013. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet. Utbetalningarna sker också till programmet –inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till ca för de program som redovisas på statens budget. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från styr vilken valutakurs som används vid beräkningen av de finansiella ramarna för programperioden –2013 för de program som hanteras inom statens budget. För att inte differensen ska bli för stor mellan den verkliga kursen och den kurs som regeringen fastställer i förordningen måste det, enligt regeringen, ske en löpande analys samt vid behov en revidering av den valutakurs som används. De budgeterade årliga anslagen bör enligt regeringen anpassas efter de bedömningar som kan göras om när utgifterna faktiskt uppkommer på anslaget. Utbetalningarna bedöms vara lägst mot slutet av programperioden. Eventuella mindre slutregleringar av programperioden –2006 kan belasta anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 . Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för strukturfondsperioden –2020. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till regionala strukturfondsprogram och ett nationellt program. Av budgetpropositionen framgår att och förväntas anta berörda förordningar för programperioden –2020. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till strukturfondsprogrammen inom målet för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet för dessa program. Utbetalningar sker också till programmet –inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Regeringen beräknar att medlen från regionala utvecklingsfonden kommer att uppgå till ca i löpande priser varav ca kommer att tilldelas de territoriella program som deltar i. Till följd av osäkerhet kring den faktiska tilldelningen från och vilka program som kommer att ligga utanför statsbudgeten kan regeringen behöva återkomma till i frågan. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget kommer även de att fastställas eftersom programmen ännu inte är beslutade (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för programmen som förvaltas utanför , inklusive European Neighbourhood and Kolarctic, kommer också att fastställas eftersom programmen ännu inte är beslutade (även här avser beloppet samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som används vid beräkningen av de finansiella ramarna för programperioden –2020 för de program som hanteras inom statens budget styrs liksom under föregående programperiod av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 . Vidare förslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst –2020. I kommittémotion 2013/14:N431 av m.fl. (MP) framhålls vikten av tillgång till service och goda kommunikationer på landsbygden. Motionärerna påminner om att regeringen har beslutat att av medborgarna och företagen ska ha tillgång till snabbt bredband till 2020 och menar att det saknas medel i budgetpropositionen för att uppnå det målet. Det behövs, enligt motionärerna, en större stabilitet och förutsägbarhet i finansieringen av bredbandsutbyggnaden på landsbygden, och därför föreslås en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med för finansiering av bredbandsutbyggnad . Totalt föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2014. I kommittémotion 2013/14:N386 av m.fl. (SD) föreslås en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med och en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag med . De föreslagna anslagsökningarna syftar till att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av längre transportavstånd. Ett stöd till mackar och utveckling av lanthandeln som säkerställer kommersiell service för landsbygdsbefolkningen föreslås i partimotion 2013/14:N357 av m.fl. Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med . I motionen framhålls att det finns behov av ett logistikstöd till lanthandeln som kompensation för ett sämre geografiskt läge och mindre varuvolymer. Vidare konstateras att människor på landsbygden behöver bilen för att kunna resa till arbete och fritidsaktiviteter, och för dessa måste det, enligt motionärerna, finnas möjlighet att tanka drivmedel inom rimliga avstånd. I budgetpropositionen (utg.omr. 22 Kommunikationer) framgår att regeringen i första hand anser att det är marknadsaktörernas uppgift att göra investeringar i bredbandsinfrastruktur. Regeringen konstaterar dock att det i gles- och landsbygder, i vissa områden, saknas incitament för marknaden att göra sådana investeringar. Inom ramen för landsbygdsprogrammet har regeringen genomfört satsningar på bredbandsutbyggnad. överlämnades ett förslag till ändring i landsbygdsprogrammet till kommissionen som innebar att regeringen utökade satsningen på bredband på landsbygden med . Av budgetpropositionen framgår att regeringen menar att det finns ett fortsatt behov av statliga stödinsatser i vissa områden, och regeringen har därför som avsikt att även fortsättningsvis satsa på bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammen (utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Den fortsatta satsningen görs under förutsättning att bredband ingår som ett prioriterat område i den svenska partnerskapsöverenskommelsen med kommissionen. (För mer information om landsbygdsprogrammet och partnerskapsöverenskommelsen se avsnittet Den regionala tillväxtpolitikens inriktning respektive avsnittet om .) I regeringens budgetförslag (utg.omr. 22) framgår att regeringen föreslår att bemyndigandet sänks med jämfört med då den tidigare satsningen på medfinansieringsmedel för bredband inom landsbygdsprogrammet löper ut . Regeringen tillsatte en utredning som har till uppgift att följa upp hur tillgången till bredband har utvecklats i förhållande till målet i regeringens bredbandsstrategi (dir. 2012:123). Utredningen har överlämnat ett delbetänkande (SOU 2013:47). I budgetpropositionen (utg.omr. 22) framhåller regeringen att utredningens delbetänkande utgör ett viktigt bidrag till att skapa effektiva former för stöd till bredbandsutbyggnad. Vidare lyfter regeringen fram vikten av dialog och samverkan mellan de olika aktörer som verkar på bredbandsmarknaden och hänvisar till de insatser som görs inom ramen för regeringens bredbandsforum. Transportbidraget har varit föremål för flera översyner och utskottet har i ett tidigare betänkande refererat till en studie genomförd av med uppdrag att ta fram förslag på ett miljöanpassat transportbidrag som bidrar till regional utveckling (bet. 2012/13:NU2). Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har som tidigare nämnts på uppdrag av regeringen enligt regleringsbrevet genomfört en samlad utvärdering av de regionala företagsstöden där en empirisk analys av det regionala transportbidragets effekter ingår. I en rapport (WP 2012:17) utvärderas transportbidragets effekter på de stödmottagande arbetsställenas förädlingsvärde, omsättning och vinst. Myndigheten har jämfört företag i sågverksindustrin som har fått transportbidrag med en jämförelsegrupp utanför stödområdet. Tillväxtanalys hittar ett positivt samband mellan transportbidrag och de stödmottagande arbetsställenas omsättning och förädlingsgrad, men det finns inget belägg för att detta kan tolkas som en kausal effekt orsakad endast av bidraget. Vidare när det gäller transportbidragets effekter på de stödmottagande arbetsställenas vinst visar resultatet inte på någon entydig positiv effekt. I rapporten problematiseras svårigheten att studera effekter av transportbidraget. Vidare berörs också problemet med en svag koppling mellan mål och medel när det gäller bidraget. Tillväxtanalys menar att det inte är uppenbart hur ett transportbidrag kan öka förädlingsgraden i de stödmottagande arbetsställena. Bemyndigandesystemet under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Som nämnts i det föregående har () haft i uppdrag att genomföra en uppföljning av systemet för beställningsbemyndiganden avseende anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I uppdraget ingick även att vid behov lämna förslag till hur bemyndigandesystemet kan förbättras så att det blir väl anpassat till de anslagna medlen, de olika stödens utformning och syften samt till det stora antalet beslutsfattare. Några iakttagelser är följande. ESV anser att en mer ändamålsenlig styrning och förenklad ekonomiadministration skulle kunna uppnås genom att bl.a. anslagsstrukturen och bemyndiganden ändras. Vidare anser ESV att ansvarsförhållandet mellan staten och självstyrelseorganen avseende bemyndigandesystemet bör ses över. Mot bakgrund av att regeringen behövt ändra beställningsbemyndiganden löpande till följd av senarelagd verksamhet bedömer ESV att regeringen behöver ha ett utrymme för att kunna hantera oväntade händelser som påverkar utestående åtaganden. ESV anser att regeringen bör överväga att återinföra möjligheten till anslagssparande på poster under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Vidare ställer sig ESV tveksamt till att i regleringsbreven reglera maximala utbetalningar som inte är hänförbara till händelser eller åtaganden som avser budgetåret, vilket görs . Om regeringen ser ett behov av att reglera maximala utbetalningar bör det finnas en koppling till bemyndigandet i regleringsbrevet. Utskottet har i detta betänkande redovisat sin syn på inriktningen av politiken för regional tillväxt, vilken överensstämmer med regeringens. Förslagen i budgetpropositionen om anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt är beräknade med utgångspunkt i denna syn. Utskottet har tidigare, genom ett yttrande till finansutskottet, tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet, och har, genom beslut , fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2013/14:FiU1). Förutsättningarna för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt har fastställts till . I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet samt de övriga förslag som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta avsnitt. Utskottet noterar att regeringen föreslår en minskning av ramen för utgiftsområdet med ca jämfört med ramen . Den enskilt största förändringen gäller en minskad tilldelning av resurser för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013. Enligt regeringens uppfattning bör de budgeterade årliga anslagen anpassas efter de bedömningar som kan göras om när faktiska utgifter uppkommer på anslaget. Enligt regeringens bedömning kommer utbetalningarna att vara lägre mot slutet av programperioden och de budgeterade årliga anslagen bör således minskas. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i den här frågan. Utskottet övergår nu till att kommentera de aktuella motionerna. Som framgår av de tidigare redovisade motionerna och av tabellen i bilaga 2 har ökade medel till utgiftsområde 19 Regional tillväxt och en annan fördelning på anslagsnivå än vad regeringen föreslagit förordats i budgetförslag från , och . Utskottet vill mot denna bakgrund och före behandlingen av de enskilda anslagen framhålla att det givetvis finns många områden inom utgiftsområde 19 där ytterligare medel skulle kunna komma till användning. En ansvarsfull politik, som tar ansvar för de offentliga finanserna, innebär dock att det måste göras avvägningar mellan olika områden. I motion 2013/14:N357 (V) föreslås ett ökat stöd till kommersiell service i glesbygd och landsbygd. Utskottet kan konstatera att regeringen i inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken lyfter fram betydelsen av en god tillgång till såväl kommersiell som offentlig service. I sitt ställningstagande under avsnittet kommersiell och offentlig service har utskottet redogjort för de insatser som sker inom detta område. Vidare vill utskottet i sammanhanget än en gång påminna om att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över förutsättningarna för ett kompletterande stöd till kommersiell service i glesbygden. I motion 2013/14:N431 (MP) föreslås ökade medel för bredbandsutbyggnad. Enligt fastställda mål ska ha bredband i världsklass. Utskottet står givetvis bakom detta mål och konstaterar med tillförsikt att regeringen har konkretiserat arbetet för att nå detta mål genom en bredbandsstrategi. Vidare noterar utskottet att regeringen har tillsatt en utredning som ser över tillgången på bredband i förhållande till målet i strategin. Utskottet delar regeringens uppfattning att investeringar i bredbandsinfrastruktur i första hand är en uppgift för marknadsaktörerna som det finns ett behov av statliga stödinsatser i områden där marknaden saknar incitament att göra sådana investeringar. Utskottet konstaterar att regeringen även fortsättningsvis avser att satsa på bredbandsutbyggnad inom utgiftsområde 23 genom landsbygdsprogrammet, under förutsättning att bredband ingår som ett prioriterat område i den svenska partnerskapsöverenskommelsen. Utskottet noterar att regeringen framhåller att den har varit tydlig i sin uppfattning gentemot kommissionen att även svenska regioner ska ha möjlighet att investera i infrastruktur. Det är positivt. I motion 2013/14:N386 (SD) föreslås en höjning av de regionala anslagen för att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av längre transportavstånd. Utskottet tog ställning till ett identiskt förslag i samband med förra årets behandling av utgiftsområdet (bet. 2012/13:NU2). Utskottet kan konstatera att transportbidraget fortfarande fungerar i enlighet med de syften och intentioner som ligger bakom bidraget. Sammantaget ansluter sig utskottet till regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Utskottet har heller inget att invända mot de bemyndiganden för olika anslag som föreslås i propositionen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för inom utgiftsområdet. Samtliga här aktuella motioner avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N248 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N260 av (S), 2013/14:N296 av m.fl. (S), 2013/14:N298 av m.fl. (S), 2013/14:N366 av m.fl. (S), 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6 samt 2013/14:N239 av (M), 2013/14:N264 av (KD), 2013/14:N329 av (M), 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 6, 2013/14:N434 av (M) och 2013/14:N442 av och (båda S). Vi socialdemokrater vill göra den regionala tillväxtpolitiken till en central fråga där konsekvenserna för den regionala utvecklingen blir en ständigt närvarande aspekt i utformningen av strategiska politiska beslut. I linje med vad som sägs i motion 2013/14:N426 (S) vill vi genom att nyttja hela landets tillväxtpotential skapa jobb och stärka hela . Detta menar vi förutsätter en väl fungerande samordning mellan såväl olika politikområden som olika politiska nivåer. Vi accepterar inte att regionalpolitiken reduceras till en lågambitiös politik för gles- och landsbygd. En kraftfull regionalpolitik måste anta utmaningen att formulera övergripande tillväxt- och utvecklingsstrategier för hela landet. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. Genom tillgång till vattenkraft, jordbruk, skogs- och mineralnäringar har kunnat bygga upp en exportekonomi som stärkt tillväxten i vårt land. Företag, naturresurser och arbetskraft återfinns i alla delar av landet och de är sammanlänkade i ett komplext system av produktion och transporter som knyter samman . För oss socialdemokrater är det oerhört angeläget att solidariteten mellan regionerna vidmakthålls. Det starka ömsesidiga beroendet mellan olika landsändar innebär att den regionala tillväxtpolitiken måste söka lösningar på såväl de snabbväxande storstädernas problem som de svåra välfärdsutmaningar som väntar många mindre regioner som tampas med kraftigt minskande befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur. Därtill får vi inte glömma de medelstora regionerna, där halva befolkning lever. Här återfinns sannolikt både framtida tillväxtregioner och regioner som, utan en kraftfull politik, kan få problem att hantera ett snabbt tilltagande internationellt konkurrenstryck. Vi menar att de statliga insatserna måste vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Väl fungerande områden är viktiga för ett modernt och konkurrenskraftigt . Storstadsregionernas betydelse för tillväxt och välstånd kommer att bli allt större. Därför vill vi utforma en framtidsstrategi för tillväxt och utveckling i såväl stad som landsbygd. Vidare vill vi uppmärksamma situationen för skärgårdskommunerna, som har stora likheter med situationen i våra glesbygder på fastlandet. Därför ser vi också behovet av en samlad skärgårdspolitik. Med anledning av vad som framförs i motion 2013/14:N442 (S) om behovet av ett integrationsperspektiv i den regionala tillväxtpolitiken vill vi anföra följande. Vi har förståelse för motionärernas oro över de påvisade bristerna av ett integrationsperspektiv i den regionala tillväxtpolitiken. Vi strävar efter ett samhälle där utbildning, arbete och rätten till ett värdigt liv omfattar alla oavsett kön och etnicitet. Vi menar dock att detta synsätt ska genomsyra alla politikområden utan att något särskilt område pekas ut. Vi anser att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder och verka med den inriktning som vi redovisat här. Med det sagda tillstyrker vi motion 2013/14:N426 (S) i här berörda delar. Därmed blir även motionerna 2013/14:N248 (S), 2013/14:N260 (S), 2013/14:N296 (S), 2013/14:N298 (S), 2013/14:N366 (S) och 2013/14:N414 (S) i här aktuella delar tillgodosedda och de tillstyrks. Övriga motioner i avsnittet avstyrks i här aktuella delar. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 6 samt 2013/14:N239 av (M), 2013/14:N248 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N260 av (S), 2013/14:N264 av (KD), 2013/14:N296 av m.fl. (S), 2013/14:N298 av m.fl. (S), 2013/14:N329 av (M), 2013/14:N366 av m.fl. (S), 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6, 2013/14:N434 av (M) och 2013/14:N442 av och (båda S). De regionala skillnaderna ökar nu på ett alarmerande sätt. I likhet med vad som framförs i motion 2013/14:N360 (V) menar jag att det måste skapas likvärdiga villkor för landets medborgare. För att hålla ihop och skapa tillväxtförutsättningar i hela måste samma grundläggande förutsättningar finnas oavsett var i landet man bor. Det behövs en god landsbygdsutveckling för landsbygdens egen skull, men även för att det där finns en stor utvecklingspotential som kan komma hela samhället till gagn. Trots ett ambitiöst och stort ekonomiskt stöd till regionalpolitisk utveckling har det ännu inte skapats likvärdiga förutsättningar för att ge alla områden, såväl landsbygdsdistrikt som tätortsmiljöer, samma chanser . Den strategi som har använts har i stort sett gått ut på att via kortsiktiga statliga bidrag försöka kompensera de klyftor som marknadskrafterna har skapat. Resultatet har blivit att en majoritet av landets kommuner har en sjunkande befolkning och en minskad tillgång till kommersiell och offentlig service. behöver en politik som skapar likvärdiga villkor för landets medborgare. Jag, och , vill se en politik för att hela ska leva. Det behövs en strategi för utvecklad samverkan, ökat regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att samhällsservicen fungerar. Det finns en kreativitet och handlingskraft lokalt och regionalt runt om i landet, och den måste vi ta till vara. Den regionala utvecklings- och landsbygdspolitiken måste demokratiseras. Det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften överallt i landet. Staten måste emellertid ta sitt fulla ansvar för landsbygdens utveckling. Regionernas framtid beror i hög grad på vilka insatser staten beslutar om på flera olika politikområden. Ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement. Det menar jag är olyckligt. En bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling anser jag är helt nödvändig. Regionalpolitiska konsekvenser för landsbygden vad gäller nya lagar, reformer och förändringar av myndigheternas organisation eller uppdrag bör alltid redovisas. bör därför ge regeringen i uppdrag att samordna alla landsbygdsfrågor och regionalpolitiska frågor i . Vidare delar jag den uppfattning som kommer i uttryck i den nämnda motionen om att regeringen skyndsamt måste tillsätta en utredning som utvärderar vad privatiseringar och uppbrytning av statliga monopol har haft för konsekvenser för landsbygden. Detta bör tillkännage för regeringen. Med det sagda tillstyrks motion 2013/14:N360 (V) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden i avsnittet avstyrks. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning, punkt 1 – motiveringen (MP) av (MP). Jag, och , vill ha en politik som skapar förutsättningar för regional utveckling i hela landet.