bet · H101NU7 · 2013-12-18 00:00:00 — Syftet med målen är att förbättra värdeutvecklingen genom att löpande mäta, följa upp och utvärdera bolagets lönsamhet, effektivitet och risknivå. Regeringen hänvisar till att den i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24) aviserade att den skulle ha gått igenom de ekonomiska målen för de bolag som förvaltas av . fick nya ekonomiska mål på en extra bolagsstämma . Nya ekonomiska mål för (), , , och beslutades vid respektive bolags årsstämma . När det gäller hållbart företagande sägs att de statligt ägda bolagen ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagen ska identifiera risker och möjligheter förenade med hållbarhet, rapportera dem på ett transparent sätt och därefter hantera dem i sin affärsverksamhet. Bolagen ska bedriva ett hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen förväntar sig att alla statligt ägda bolag stöder och följer riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact samt för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen ålade de statliga bolagen 2007 att rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). har regeringen arbetat med att mer systematiskt integrera hållbart företagande i den löpande bolagsstyrningen, bl.a. genom att ställa krav på att styrelserna i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande mål inom området hållbart företagande som är knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar och kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande förvaltningen av bolagen. som gått har anordnat fyra seminarier om hållbart företagande som styrelserna och de verkställande direktörerna i de statligt ägda bolagen inbjudits till samt haft temat hållbart företagande på det årliga styrelseseminariet där samtliga avgående, sittande och nyvalda ledamöter och verkställande direktörer bjuds in. Dessutom framför regeringen att den har hållit ett stort antal enskilda dialoger med styrelser och ledningsgrupper om förväntningarna på deras arbete med hållbart företagande och deras strategiska arbete. Vidare har genom ett nätverk för hållbart företagande inom de statligt ägda bolagen anordnat träffar med företrädare för bolagen som arbetar operativt med frågorna för att öka kunskapsnivån inom hållbarhetsområdet. Ett av de viktigaste instrumenten för styrningen av de statligt ägda bolagen är enligt regeringen att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Ungefär hälften av styrelseledamöterna () i de statligt helägda bolagen utgörs av kvinnor, vilket kan jämföras med att det i de svenska börsbolagen finns . av de statligt ägda bolagen har en styrelseordförande som är kvinna, vilket är en ökning från 2006 och kan jämföras med börsbolagens . Bland de verkställande direktörerna i de del- och helstatliga bolagen var kvinnor vid utgången av 2012, vilket var samma andel som föregående år. Andelen kvinnor i bolagens ledningsgrupper var . I regeringens skrivelse (skr. 2012/13:140 s. 16) redovisas att har bemyndigat regeringen att minska eller avveckla ägandet i dels Aktiebolaget , och (prop. 2012/13.1 utg.omr. 24, bet. 2012/13:NU1), dels (prop. 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4 och prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16), (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35) och AB (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26 och prop. 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14). Efter det att regeringen avlämnade sin skrivelse minskade regeringen samma månad det statliga ägandet i från till , vilket resulterade i intäkter på . Den kvarvarande statliga ägarandelen såldes därefter helt för . avtalade staten vidare om en försäljning av . Intäkterna från den försäljningen uppgick till . Regeringen fattade beslut om att överföra från Riksgälden till för förvaltning av aktierna i bolaget där. Regeringen har bemyndigande (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) att helt eller delvis avyttra statens aktier även i Parts. Parts bytte namn till . Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag I regeringens skrivelse (skr. 2012/13:140) sägs i avsnittet om ersättningar och andra anställningsvillkor under rubriken för anställningsvillkor (s. 32) följande om ersättning till ledande befattningshavare: beslutade regeringen om riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande []. Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa riktlinjer. I bolag där staten direkt eller indirekt är en av flera delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. Riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande återges i skrivelsen (s. 131). Regeringen följer upp hur riktlinjerna har tillämpats. Resultatet av den senaste uppföljningen redovisas i skrivelsen i ett särskilt avsnitt (s. 32 f.). avslog en motion med begäran om nya riktlinjer för lönesättning för ledande befattningshavare i statliga bolag (bet. 2012/13:NU7). återkallade det bemyndigande som lämnande om dåvarande om att regeringen utan begränsningar fick förändra statens ägande i bolaget och de bemyndiganden som lämnade om (bet. 2010/11:NU7). I en reservation (M, FP, C, KD) motsatte sig reservanterna att bemyndigandena skulle återkallas. avslog ett likalydande motionsyrkande som i motion 2013/14:N274 (M) om försäljning av statens aktieinnehav i Sonera (bet. 2012/13:NU7). är näst största fastighetsbolag. Hyresgästerna utgörs till av universitet och högskolor. Bolaget agerar i öppen konkurrens med andra aktörer, och bolagets marknadsandel för universitets- och högskolefastigheter uppgick . Enligt den nuvarande bolagsordningen ska verksamheten vara att äga och förvalta fast egendom och bedriva byggnadsverksamhet och byggadministration samt bedriva därmed förenlig verksamhet, även som äga och förvalta lös egendom. Som nämnts i avsnittet riksdagsbehandling beslutade att godkänna en ändring av uppdraget för Akademiska Hus. Enligt det nya uppdraget ska bolaget äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning genom en hyressättning som beaktar verksamhetens risk. Akademiska Hus ska verka för en långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden. Regeringen ville med förslaget tydliggöra bolagets inriktning, mål och ansvar. I budgetpropositionen hänvisar regeringen till att marknadsförutsättningarna har förändrats sedan bolagets uppdrag formulerades. Vidare har bolagets uppdrag uppfattats som oklart när det gäller bolagets roll, ansvar och hyressättningsprinciper. Bolagets fokus och kärninnehav bedöms främst finnas i universitets- och högskoleområden, i s.k. campus. Universitetens och högskolornas långsiktiga behov av lokaler, förvaltning av specialiserade byggnader samt sammanhållna campusmiljöer bör säkerställas. Däremot ingår det inte i Akademiska Hus uppdrag att bygga, förvalta och äga studentbostäder. Bostadsutvecklingen bör bedrivas av andra aktörer. Bolaget bör dock, enligt regeringen, medverka till att studentbostäder uppförs genom t.ex. upplåtelse eller försäljning av mark på campusområdena, på marknadsmässiga villkor. Enligt regeringen finns det tydliga fördelar och mervärden med att fastighetsbeståndet för universitet och högskolor till stor del ägs och förvaltas av Akademiska Hus. Förutsättningarna för konkurrens bör dock förbättras , där marknadsförutsättningarna tillåter, genom att bolaget upplåter eller säljer mark utanför kärnbeståndet till privata aktörer. Främjande av konkurrens skulle på vissa orter kunna minska avsaknaden av jämförbarhet när det gäller Akademiska Hus tjänster och hyresnivåer och på så sätt uppmuntra effektivitet, menar regeringen. Regeringen uppger vidare att det är avgörande att verksamheten baseras på affärs- och marknadsmässig grund för att bolaget ska kunna agera med större fokus på kundnytta och kostnadseffektivitet. Enligt uppgift från innebär förslaget inte att verksamhetsinriktningen ska förändras, utan avsikten är att klargöra de viktigaste frågeställningarna kring bl.a. bolagets huvudfokus, ansvarsområden och affärsmässighet. avslog ett motionsyrkande som gällde en översyn av fortsatt avyttring av ägande i statliga bolag. I motionen uppgavs, i likhet med vad som framförs i motion 2013/14:N402 (M), att statens ägande i kunde ifrågasättas av ideologiska skäl. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I en reservation (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. borde enligt reservanterna uppmana regeringen att återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som förordades i reservationen. Som en följd av beslut antogs vid en extra bolagsstämma en ny bolagsordning för . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som främjar, stöder och kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. beslutade om ett tillkännagivande om att ska förbli ett helägt statligt bolag (bet. 2010/11:NU7). I betänkandet hänvisade utskottet till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) hade redovisat att den skulle kunna komma att överväga en ägarbreddning i . Utskottet ansåg att sådana planer på en försäljning av borde avvisas. För utskottet var det självklart att ska kvarstå i helstatlig ägo. är en dominerande aktör på en marknad som inte fungerar väl. Vidare förvaltar viktiga gemensamma naturresurser och kan med rätt styrning vara ett oerhört kraftfullt energipolitiskt verktyg, menade utskottet. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades förslaget. Vid en extra bolagsstämma beslutades nya ekonomiska mål för . Lönsamhetsmålet sänktes från 15 procents avkastning på eget kapital till 9 procents avkastning på sysselsatt kapital. Lönsamhetsmålet sänktes med hänvisning till att elpriserna och resultatutvecklingen förväntas stabiliseras på en lägre nivå, till följd av såväl en svagare konjunktur som ett ökat utbud på elmarknaden. När det gäller kapitalstruktur har två mål. Skuldsättningsgraden ska ligga i intervallet 50–och internt tillförda medel ska vara 22–av den justerade nettoskulden. På den extra bolagsstämman presenterades även nya hållbarhetsmål. Dessa mål utgår från ägarens, dvs. statens, riktlinjer och anknyter till EU:s 2020-mål. – ska minska sina koldioxidutsläpp till i absoluta utsläpp till 2020. – tillväxttakt inom förnybar energi ska vara högre än den genomsnittliga tillväxttakten för de marknader bolaget verkar på i norra . – Kvantitativa mål på energieffektivisering – såväl internt som externt – ska fastställas. roll i omställningen av energisystemet I ett betänkande (bet. 2012/13:NU7) avstyrkte utskottet två motioner i vilka det krävdes uttalanden av om roll i omställningen av energisystemet. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till det nyssnämnda riksdagsbeslutet om ett förtydligat uppdrag för . När det gällde roll inom energipolitiken betonade utskottet att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet såg marknadsmässighet som ett centralt begrepp om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som utskottet vill se. Utskottet hänvisade vidare till att regeringen i propositionen om ett förtydligat uppdrag för hade meddelat sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljningen av roll i energiomställningen. Dessa mål handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Utskottet, som ansåg att det är mycket bra att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt, anförde att det därmed kommer att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. Vidare noterade utskottet att vid den extra bolagsstämman hade presenterat nya hållbarhetsmål. Motionsyrkandena följdes upp i en reservation (S, MP, V). Frågan om när statsrådet avser att vidta åtgärder som gör att lever upp till det uppdrag som gavs av regeringen om att bedriva affärsmässigt och miljömässigt hållbar energiproduktion (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23) behandlades i ett interpellationssvar av statsrådet med anledning av en interpellation (ip. 2012/13:261) av (V). I sitt svar hänvisade statsrådet till att enligt bolagsordningen har som verksamhetsändamål bl.a. att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en mer miljömässigt hållbar energiproduktion. Avsikten är inte att på kort sikt ska omvandlas till ett bolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion. EU 2020-målen utgör en naturlig referenspunkt för rapportering om utvecklingen mot en hållbar energiproduktion. Statsrådet uppgav vidare att har formulerat tydliga mål för att det ska vara möjligt att mäta och följa upp att verksamheten utvecklas i enlighet med uppdraget. Den redan beslutade målsättningen att reducera koldioxidutsläppen till till 2020 ligger fast. Vidare framhöll statsrådet bolagets beslut i samband med den extra bolagsstämman om ett tillväxtmål inom förnybar produktion. Sammanfattningsvis gjorde statsrådet bedömningen att de vidtagna åtgärderna medför goda förutsättningar för att uppfylla de mål som uppställts i bolagsordningen. I en interpellation (ip. 2013/14:24) undrade Per (MP) om de nya hållbarhetsmålen för de statligt ägda bolagen kommer att innebära att planer på nya dagbrott i stoppas. I en annan interpellation (ip. 2013/14:40) undrade Per (MP) – med hänvisning till att , , , , och enats om att länderna ska avsluta offentlig finansiering av kolkraftverk i andra länder, utom under sällsynta omständigheter – på vilket sätt statsrådet ska säkerställa att agerande i utvecklingsbankerna lever upp till det löftet, om kommer att kräva förändringar i utvecklingsbankernas kriterier och om statsrådet och regeringen kommer att ändra så att nya investeringar i kolkraftverk avbryts. Statsrådet besvarade gemensamt interpellationerna 2013/14:24 och 40 och hänvisade då bl.a. till att – under Socialdemokraternas tid vid makten och med som stödparti – valde att bli en stor aktör på den tyska energimarknaden genom bl.a. omfattande förvärv inom tysk kärnkraft och tysk kolkraft. Enligt statsrådet är investering i brunkolsverksamheten så omfattande att det krävs en långsiktig ordnad omställning för att undvika omfattande kapitalförstöring för bolaget. Han hänvisade till att bolagets styrelse beslutade om nya hållbarhetsmål och till att bolaget fattade beslut om att reducera koldioxidutsläppen. Statsrådet påpekade att det är som svarar för bolagets organisation och förvaltning. Vidare framförde han att de energiinvesteringar som görs av de internationella finansiella institutionerna och utvecklingsbankerna har en viktig roll att spela för att bidra till att uppnå en ökad andel förnybar energi i länders energisystem, högre energieffektivitet och ökad användning av teknik som minskar de globala utsläppen av växthusgaser. I överensstämmelse med den svenska utvecklings- och klimatpolitiken verkar enligt statsrådet aktivt för att dessa institutioner ska ha tydliga mål och strategier för att öka den andel energiinvesteringar som går till förnybar energi och energieffektivisering och för att främja globala utsläppsminskningar. står institutionerna inför en svår avvägning när det gäller investeringar i fossil energi. Ekonomisk tillväxt kräver tillgång till energi, en stabil energiförsörjning och en miljömässigt hållbar utveckling. Avvägningen kan bli svår i fattiga länder om investeringar i fossil energi är det enda genomförbara och ekonomiskt rimliga alternativet, menar statsrådet. Medan ekonomisk tillväxt är avgörande för att minska fattigdomen bidrar investeringar i fossil energi till global uppvärmning. Utgångspunkten för är att främja långsiktigt hållbara energilösningar och inte försvåra fattiga länders möjligheter till utveckling, uppgav statsrådet. har verkat inom , Europeiska investeringsbanken och Europeiska för att begränsa institutionernas finansiering av fossil energi. tydliga position har då varit att inte stödja investeringar i kol- och oljekraftverk, förutom under exceptionella omständigheter där det saknas genomförbara alternativ för att möta grundläggande energibehov. Mot denna bakgrund avser statsrådet inte att vidta ytterligare åtgärder när det gäller . I ytterligare en interpellation (ip. 2013/14:45) frågade (MP) vilka åtgärder statsrådet tänker vidta för att förhindra att delta i den s.k. Magrittegruppens påverkansarbete för att ta bort stöden till förnybar energi inom EU. Hon hänvisade till att tillsammans med nio andra europeiska energiföretag uppmanade EU att avsluta stödsystemen till förnybar energi. Statsrådet uppgav i sitt svar att det inte är ägarens roll att avgöra med vilka grupperingar samverkar på energimarknaden. Vidare framförde han att det initiativ som berörs i interpellationen är bredare än vad interpellanten beskriver och syftar till att skapa mer förutsägbarhet och mer långsiktighet på den europeiska energimarknaden. Statsrådet hänvisade till att ägarens roll är att fastställa tydliga mål för vad bolaget förväntas uppnå och att har uppdrag att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. När det gäller marknadsförutsättningarna för europeiska energibolag framförde statsrådet att dessa har förändrats kraftigt och att utvecklingen drivs av både konjunkturella och strukturella faktorer. Vidare framförde han att energibolagen i även väntas stå inför stora utmaningar med låg efterfrågan på och högt utbud av el, vilket väntas leda till fortsatt låga elpriser. Som en konsekvens av dessa förändrade marknadsförhållanden reviderade ägaren ekonomiska mål med lägre och därmed rimligare avkastningskrav för att öka möjligheterna för satsningar på hållbar energi. Bolaget har en ny strategi med ökat fokus på klimatutmaningar och . Det är nu angeläget att bolaget skyndsamt fullföljer sin strategi. Det är och ledning som ansvarar för att bolagets verksamhet bedrivs så att bolaget når de mål som ägaren respektive bolaget har beslutat om. Mot denna bakgrund avsåg statsrådet inte att vidta några ytterligare åtgärder. förvärvade 2009 bolaget för motsvarande ca . meddelade i delårsrapporten för perioden januari–att verksamheten i ska delas upp i en nordisk och i en kontinentaleuropeisk del. Detta gör bolaget som en av flera åtgärder för att möta utvecklingen på den europeiska energimarknaden. skrivs värdet på bolagets tillgångar ned med till följd av marknadsutvecklingen och högre affärsrisker. Bakgrunden till uppdelningen i de två regionerna och /är enligt en ökad osäkerhet om den gemensamma energimarknadens utveckling i . Den nya strukturen ska göra det möjligt för respektive region att fokusera på sina huvudfrågor och att öppna upp för möjligheter till riskdelning i den kontinentala verksamheten. Bolaget påverkas, i likhet med andra europeiska kraftproducenter, av de allt kärvare marknadsutsikterna och gör bedömningen att marknaden inte kommer att återhämta sig inom en överskådlig framtid. För att återspegla de ökade affärsriskerna har framtida kassaflöden värderats med en högre riskfaktor. Som en konsekvens av detta skriver bolaget ned bokförda tillgångsvärden med totalt . Påverkan på resultatet är beroende på skatteeffekter kopplade till nedskrivningarna. stenkol- och gaskraftverk i : goodwill hänförlig till tradingverksamheten: övriga tillgångar: . Bolaget meddelade vidare att det underliggande rörelseresultatet för perioden januari–ökade till . uppfyller trots nedskrivningarna bolagets mål när det gäller kapitalstruktur. Kostnadsreduceringar och pågående effektiviseringar accelereras. Anställningsstopp och kraftfulla restriktioner på användningen av externa konsulter införs. Redan beslutade investeringsprojekt kommer att prioriteras, och fokus ligger även i fortsättningen på förnybar energi, uppgav bolaget. Finansmarknadsminister meddelade i en kommentar i samband med att genomgått en kraftig expansion, och att expansionen har gett flera starka resultat, men att bolaget också pekar på att detta medfört ett ökat risktagande, som till följd av bl.a. den globala ekonomiska krisen skapar flera utmaningar. har redogjort för att förvärvet av bolaget är en av flera faktorer som belyser detta. har de stora europeiska energibolagens aktievärde minskat med , vilket motsvarar en total värdeminskning på ca . Det är nu viktigt med krafttag från . Bolaget har uppgett att de har betydande utmaningar inom tysk kärnkraft, tysk kolkraft och holländsk gaskraft, och regeringen ser ingen anledning att göra en annan bedömning. Regeringen kommer att värna brett stöd för hantering av innehavet av tysk kol, tysk kärnkraft och holländsk gas. Statsrådet hänvisade till att bolaget 2010 fick nya uppdrag från ägaren, bl.a. att fokusera mer på miljömässigt hållbar produktion, och att bolaget 2012 fick nya ekonomiska mål och antog en ny strategi, som styr bolaget mot ökat nordiskt fokus och minskade koldioxidutsläpp. Det aktuella läget visar enligt honom behovet att skyndsamt fullfölja denna strategi. Statsrådet betonade att de utmaningar som står inför är mer omfattande än de nedskrivningar som är förknippade med Nuon. De konjunkturella och strukturella förändringarna på energimarknaden i dess helhet är utmaningen, och av detta är Nuon bara en del. Givet vad vi vet med en utdragen ekonomisk kris, en förändrad energimarknad och fallande elpriser så var ett högt pris för Nuon, enligt statsrådet.