bet · H001SkU18 · 2013-03-04 00:00:00 — 2012/13:SkU18 Mervärdesskatt I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från allmänna motionstiden . Bland motionerna finns ett flertal som gäller skattesatserna på mervärdesskatteområdet. Vidare finns motioner om reglerna för avdragsrätt och för ideell verksamhet samt vissa andra frågor inom mervärdesskatteområdet. Samtliga motioner avslås. I betänkandet finns fyra reservationer (MP, SD, V) och två särskilda yttranden (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Sk201 av och (båda KD), 2012/13:Sk217 av (FP), 2012/13:Sk220 av (M), 2012/13:Sk232 av (KD), 2012/13:Sk239 av (M), 2012/13:Sk243 av (M), 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:Sk261 av (S), 2012/13:Sk264 av (M), 2012/13:Sk266 av (KD), 2012/13:Sk289 av (M), 2012/13:Sk313 av (M), 2012/13:Sk331 av (M), 2012/13:Sk333 av och (båda C), 2012/13:Sk345 av och (båda FP), 2012/13:Sk353 av och (båda M), 2012/13:Sk379 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk397 av m.fl. (M), 2012/13:Sk398 av och (båda SD), 2012/13:Sk430 av i (M), 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (SD) 2012/13:Sk249 av (KD), 2012/13:Sk298 av (FP) och 2012/13:Sk372 av (C). 2012/13:Sk265 av (KD) yrkande 1, 2012/13:Sk385 av och (båda KD), 2012/13:Sk415 av m.fl. (S), 2012/13:Sk424 av (M) och 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 7. Andra frågor om mervärdeskatt 2012/13:Sk348 av Finn m.fl. (M), 2012/13:Sk388 av och (båda S), 2012/13:Sk394 av (M), 2012/13:T449 av och (båda SD) yrkande 1 och 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 3 (MP, V) Reservation 4 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden som rör mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2011/12:SkU15. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om förändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (V). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och som görs i en yrkesmässig verksamhet. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktiga gemenskapsinterna förvärv och vid import. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser: och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden. : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, en konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang- och cateringtjänster. : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, biograf, teater-, opera- och balettföreställningar och djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. Artiklarna 93105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . Av bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). lämnade utredningen delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, skulle ersättas med en enda enhetlig skattesats, som beräknas till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av reducerad skattesats diskuterats . lade kommissionen fram ett meddelande (KOM(2007) 380) i vilket den för ett resonemang om hur det framtida skattesatssystemet skulle kunna se ut. Parallellt med den principiella diskussion som fördes i rådet lämnade kommissionen ett begränsat, konkret förslag som bl.a. innebar möjlighet för alla medlemsstater att tillämpa reducerad mervärdesskattesats på de tjänster som ingick i försöket med reducerad skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (det s.k. lågmomsförsöket) och på restaurangtjänster. Vidare lämnade kommissionen förslag om vissa tekniska justeringar av texten i mervärdesskattedirektivet. Bland annat föreslogs ett tydliggörande av texten så att det framgår att även ljudböcker i fysiskt format och inte bara traditionella tryckta böcker omfattas av möjligheten till reducerad mervärdesskattesats. Vid möte nåddes en överenskommelse om att alla medlemsstater som så önskar ska få tillämpa lågmoms på de tjänster som ingår i lågmomsförsöket, på restaurangtjänster och på ljudböcker. Efter uppgörelsen inom EU är det således numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster. I grönboken framtid Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem (KOM(2010) 695), som utskottet behandlade , sägs bl.a. följande om skattesatserna i avsnitt 5.2.3 (s. 15). Det har framförts att tillämpningen av en enda mervärdesskattesats för samtliga varor och tjänster skulle vara en idealisk lösning, om målet är att maximera den ekonomiska effektiviteten. förespråkas ofta, och i synnerhet av hälsorelaterade, kulturella och miljömässiga skäl, reducerade skattesatser som ett politiskt instrument för att skapa en enklare och mer likvärdig tillgång till undervisning och kultur och incitament till miljöinnovation och en kunskapsbaserad resurseffektiv tillväxt. Den nuvarande variationen i normalskattesatserna i EU och de reducerade skattesatserna i vissa medlemsstater verkar inte störa den inre marknaden. Detta beror i huvudsak på att det finns korrigeringsmekanismer (särskilda ordningar för distansförsäljning av varor eller tjänster och nya fordon, se avsnitt 4.2.1) i det nuvarande mervärdesskattesystemet, men denna variation bidrar väsentligt till att komplicera systemet. Gränsöverskridande transaktioner med varor och tjänster till en reducerad skattesats skapar emellertid efterlevnadskostnader och oklarhet angående rättsläget för företag. Detta är särskilt ett problem när ett företag bli skyldigt att betala mervärdesskatt i en medlemsstat där det inte är etablerat. Man skulle kunna tänka sig mer öppenhet och en bindande databas online över de varor och tjänster som omfattas av reducerade skattesatser Mervärdesskattesatserna för jämförbara produkter eller tjänster är fortfarande inkonsekventa. Medlemsstaterna får t.ex. tillämpa en reducerad skattesats på vissa kulturprodukter men måste tillämpa normalskattesatsen för konkurrerande tjänster online, som e-böcker och tidningar. I den digitala agendan för anges att man vid all översyn av den offentliga politiken bör beakta frågan om konvergens mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter. För att avskaffa denna diskriminering finns två möjligheter: antingen att behålla normalskattesatsen eller att i den digitala miljön tillämpa de reducerade skattesatser som gäller för varor på traditionella bärare. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) aviserade regeringen en sänkning av mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster. En utredning tillsattes därefter med uppdrag att utreda dessa frågor. Utredningen föreslog i betänkande SOU 2011:14 att skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl, skulle sänkas från till . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 finansplan m.m. avsnitt 6.11.3 s. 267268) lämnade regeringen detta förslag. antog regeringens förslag (bet. 2011/12:FiU1), och den till sänkta skattesatsen för omsättning av restaurang- och cateringtjänster trädde i kraft . Utredningen fortsatte sitt arbete med den andra delen av sitt uppdrag, dvs. att analysera effekter av sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn (SOU 2011:70). Efter det genomförda analysarbetet lämnade emellertid utredningen inga lagförslag om sänkt mervärdesskatt beträffande någon av de tjänster som skulle analyseras enligt uppdraget. presenterade kommissionen sitt meddelande Om mervärdesskattens framtid Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden (KOM(2011) 851). Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. Beträffande skattesatser sägs följande på s. 1112: Det finns därför ett antal faktorer som motiverar en granskning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Kommissionen anser att en sådan granskning bör bygga på en grundlig konsekvensbedömning som omfattar alla aspekter och som bygger på följande riktlinjer: Avskaffande av de reducerade skattesatser som försvårar en korrekt funktion av den inre marknaden. Reducerade skattesatser som har varit motiverade tidigare kan ha en snedvridande effekt på grund av en förändrad ekonomisk, affärsmässig och rättslig miljö. Avskaffande av reducerade skattesatser för varor och tjänster vars konsumtion motverkas av andra delar av EU:s politik. Detta kunde framför allt gälla varor och tjänster som är skadliga för miljö, hälsa och välfärd. Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. (11) Kommissionen förespråkar en återhållsam användning av reducerade skattesatser för att öka mervärdesskattesystemets effektivitet. Kommissionen kommer att inleda en undersökning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur enligt ovanstående riktlinjer. Därefter kommer den att lägga fram förslag enligt samma principer efter omfattande samråd med berörda parter och medlemsstater före utgången av 2013. I motion 2012/13:Sk220 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att turistmoms bör sänkas och göras mer enhetlig för att på detta sätt skapa tillväxtmöjligheter och underlätta för branschen som fusket kan minskas. I motion 2012/13:Sk239 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av den s.k. dansbandsmomsen. Skattesatsen bör sänkas från till . I motion 2012/13:Sk243 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att gästhamnsmomsen bör sänkas till vilket är den skattesats som gäller för annat kommersiellt boende, bl.a. campingplatser. I motion 2012/13:Sk264 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheten för att inom EU-samarbetet verka för att momsen på körkortsutbildningar avskaffas. I motion 2012/13:Sk289 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheterna till en momssänkning för dans och golf såsom varande friskvård bör ses över. I motion 2012/13:Sk313 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att ungas möjligheter på arbetsmarknaden måste förbättras. Fördelarna med att ha körkort är många. Höga kostnader för att ta körkort försvårar för många att ta körkort. Bland annat bör man se över möjligheterna att halvera momsen på körlektioner för att undanröja ett av hindren för unga att få jobb. I motion 2012/13:Sk331 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av de olika mervärdesskattesatser som tillämpas och som medför krångel vid redovisning. I motion 2012/13:Sk353 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheterna att sänka momsen på dans till dansbandsmusik och därmed införa mer enhetliga skattesatser bör ses över. I motion 2012/13:Sk397 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheterna att tillämpa likvärdiga villkor inom turistnäringen och att samma skattesatser bör gälla för camping och gästhamnsverksamhet. I motion 2012/13:Sk430 av i (M) föreslås ett tillkännagivande om att enhetliga momssatser bör gälla inom samma branscher på så sätt som har införts inom restaurangbranschen. I motion 2012/13:Sk217 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen inom Europeiska unionen bör verka för att momsdirektivet ändras så att e-böcker och andra digitala skrifter kan ha samma låga momssats som tryckta böcker och skrifter. I motion 2012/13:Sk345 av och (båda FP) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen. I motion 2012/13:Sk333 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att den s.k. dansbandsmomsen bör sänkas. I motion 2012/13:Sk201 av och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av mervärdesskattesatserna på kulturområdet i syfte att nå en enhetlig kulturmoms. I motion 2012/13:Sk232 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör göras om harmonisering av momssatser inom besöksnäringen. I motion 2012/13:Sk266 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten att harmonisera momsen för viktminskningsåtgärder och motion till den lägre momssatsen bör utredas. I motion 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att moms på e-böcker bör sänkas. I motion 2012/13:Sk261 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av förutsättningarna för en enhetlig momssats inom turistnäringen oavsett hur man övernattar. I kommittémotion 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör göras av möjligheterna att höja momsen på inrikes flygtrafik och moms på utrikes flygresor. I motion 2012/13:Sk379 av och (båda MP) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om sänkt moms på e-böcker och e-tidskrifter (yrkande 1). Regeringen bör också återkomma till med en redovisning av hur man driver denna fråga gentemot (yrkande 2). I motion 2012/13:Sk398 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten av att skapa ekonomisk rättvisa inom kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till bör ses över. I kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen inom EU aktivt måste driva frågan om en sänkning av momssatsen på e-böcker. I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. Frågan om skattesatserna på momsområdet har länge varit föremål för diskussion, den var aktuell också vid förra årets behandling av allmänna motioner på mervärdesskatteområdet och är så alltjämt. I sitt utlåtande över (2010/11:SkU25), som överlämnats till kommissionen, sade skatteutskottet följande om skattesatser (s. 11): Det utskottet anfört innebär att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag (från skatteplikt) och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Det kan finnas starka skäl för att i vissa sammanhang tillåta reducerade skattesatser för att kunna påverka konsumtion och sysselsättning. Enligt utskottets mening måste hänsyn också tas till politiska önskemål i medlemsstaterna om att kunna tillämpa låga reducerade skattesatser, bl.a. av sociala skäl. Olika nationella undantag och avvikelser bör dock löpande utvärderas för att motverka eventuell konkurrenssnedvridning, ökad komplexitet och administrativa bördor samt för att utröna om den förväntade effekten uppnåtts. Utskottet sade vidare (s. 1213): Mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen där man noterar en ökande användning av ny teknik och en ökad inriktning på tjänster. Utskottet ser implementeringen av det framtida mervärdesskattesystemet som ett bra tillfälle för kommissionen att öppna upp för det digitala samhällets möjligheter. Framtidens mervärdesskattessystem måste behandla gränsöverskridande transaktioner via t.ex. mobiltelefoni och Internet på ett enkelt och effektivt sätt. Med ett enklare och effektivare system främjar vi Internetekonomins tillväxt och framtidens jobb. När det gäller marknaden för böcker, tidningar och tidskrifter är det möjligt att tillämpa en reducerad skattesats på tryckta böcker i alla format samt ljudböcker och e-böcker i form av cd-skivor. Detsamma gäller för tryckta tidningar och tidskrifter. Digitala böcker, dvs. e-böcker och nedladdningsbara ljudböcker (ljud), omfattas dock inte av möjligheten till lågmoms. För dessa produkter samt för tidningar och tidskrifter som levereras online måste varje medlemsland inom EU tillämpa sitt lands normalskattesats. Utskottet anser att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter (KOM(2010) 245, En digital agenda för ). I betänkandet om mervärdesskatt 2011/12:SkU15 s. 13 noterade skatteutskottet att regeringen kommer att följa upp sänkningen av restaurangmomsen. Utskottet noterade vidare att Utredningen om sänkt moms på vissa tjänster fortsatte sitt arbete med att analysera effekter av en sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn (SOU 2011:70) och att utredningen inte lämnade några lagförslag om sänkt mervärdesskatt för någon av de tjänster som skulle analyseras enligt uppdraget. Utskottet såg inte någon anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Skattesatsen på e-böcker och digitala publikationer jämförd med andra medier tas upp i flera motioner. Finansminister har besvarat liknande frågor , se t.ex. frågorna 2012/13:98 och 179. I ett svar på en skriftlig fråga om moms på e-böcker skriver finansministern följande. Den svenska mervärdesskatten bygger på momsdirektivet och det reglerar möjligheterna att införa reducerade skattesatser, så kallad lågmoms. ger direktivet möjlighet att införa lågmoms på tillhandahållande av böcker på alla typer av fysiska bärare, det vill säga även ljudböcker på cd-skiva. Ändringen föregicks av ett aktivt arbete av den . Möjligheten till lågmoms omfattar dock inte elektroniskt levererade (nedladdade) böcker, det vill säga de som saknar fysiska bärare. Det är korrekt att och infört lågmoms på elektroniska böcker . De har dock av Europeiska kommissionen uppmanats att ändra sin lagstiftning och rättsliga åtgärder har inletts av kommissionen. I strategin för det framtida mervärdesskatteuttaget, som kommissionen lade fram , lanserades en djupgående reform av EU:s system för mervärdesskatt. Som ett led i detta har kommissionen beslutat att påbörja ett offentligt samråd i syfte att granska reducerade skattesatser för ett mer effektivt skattesystem. Samrådet sker genom att kommissionen på sin hemsida bjuder in medborgare, företag och andra intressenter att uttala sig. Kommissionen uppger att den avser att lägga fram förslag om mervärdesskattesatser . Det är angeläget att liknade produkter behandlas lika. Jag kommer därför att följa det pågående arbetet inom EU noggrant och konstruktivt. Utskottet vill lyfta fram det faktum att kommissionen håller på med en omfattande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur och att ett förslag kan förväntas före utgången av 2013. Utskottet vill också återigen framhålla sin tidigare framförda enhälliga syn att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns i både traditionella sammanhang och en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för . Skattesatsen på e-böcker och digitala publikationer bör anpassas till vad som gäller för övriga publiceringsformat. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående inte någon anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag till ändrade regler om avdragsrätt på mervärdesskatteområdet. Avdragsrätt för inventarier i stadigvarande bostad Enligt bestämmelserna i 8 kap. 3 § ML får den som bedriver en verksamhet som medför skattskyldighet göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärv eller import i verksamheten. Av 8 kap. 9 § första stycket 1 ML framgår dock att avdrag inte får göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad. har gjort bedömningen att det av rättspraxis (RÅ 2003 ref. 100) framgår att avdragsförbudet i 8 kap. 9 § första stycket 1 ML måste uppfattas som en schablonregel varför det inte kan anses vara avsett att omfatta enbart privat konsumtion eftersom något särskilt avdragsförbud i så fall inte hade behövts. Avdragsförbudet kan således även omfatta anskaffningar som används i en verksamhet som medför skattskyldighet och som skulle ha medfört rätt till avdrag för den ingående skatten om avdragsförbudet inte hade funnits. Lös egendom som kan hänföras till bostaden är enligt uppfattning (se ställningstagande dnr 131 602507-10/111) sådan inredning eller inventarier som kan anses vara typiska för boende i en normal bostad. Detta innebär att oavsett vilken slags verksamhet som bedrivs i en byggnad eller del därav som omfattas av avdragsförbudet gäller detta även sådana tillgångar i byggnaden som exempelvis möbler, köksutrustning, TV-apparater och andra för boende typiska tillgångar. Även om sådana tillgångar, exempelvis kontorsmöbler, används i verksamhet som medför skattskyldighet gäller avdragsförbudet när de är placerade i en byggnad eller del därav som omfattas av avdragsförbudet. Avdragsrätt vid förvärv av företagsbilar Vid företagens förvärv av personbilar råder avdragsförbud enligt mervärdesskattelagen (ML) utom i några speciella verksamheter (t.ex. taxirörelse, trafikskolor). Som personbil räknas enligt ML också en lastbil med skåpkarosseri utan separat förarhytt och med en totalvikt om högst . Lastbilar med flak och skåpbilar som har en luftspalt mellan förarhytt och skåp behandlas dock som normala varor i mervärdesskattehänseende och är alltså inte föremål för någon särskild begränsning vad gäller avdragsrätten för näringsidkare. Avdragsrätt för moms avseende kulturhistoriskt intressanta näringsfastigheter Avdrag får inte heller göras för ingående moms på kostnader för stadigvarande bostad även om bostaden används i momspliktig verksamhet (t.ex. som mangårdsbyggnad i lantbruk eller som personalbostad). Detta gäller även bostäder i kulturhistoriskt intressanta näringsfastigheter.