bet · H101FöU2 · 2013-12-20 00:00:00 — 2012/13:223) beslutade regeringen att tillsätta en utredning om hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den beslutade försvarspolitiska inriktningen (dir. 2013:94). I direktiven anges att två betydelsefulla områden där regeringen ser behov av ytterligare underlag och analys för att åstadkomma en långsiktigt hållbar personalförsörjning är dels andelen avhopp från GMU, dels i vilken utsträckning GSS kommer att fullfölja sina anställningar i den utsträckning som Försvarsmakten antagit. Utredaren ska överväga behovet av och föreslå ytterligare åtgärder för att säkerställa en bred rekryteringsbas för Försvarsmaktens militära personal och lämna förslag på hur försvarets folkförankring kan säkerställas. Utredaren ska även föreslå ytterligare förbättringar i fråga om sociala villkor och civilt meritvärde för militär personal och klarlägga behovet av och föreslå åtgärder för att särskilt stärka rekryteringen av tjänstgörande personal. Jämförelser med frivillig personalförsörjning i andra jämförbara länder ska göras, och frågeställningarna ska analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Vidare ska utredningen klarlägga behovet av och föreslå förändringar för att möjliggöra en utökad användning av hemvärnet i fredstid. Utredaren ska lämna förslag till nödvändiga åtgärder för att genomföra förslagen och bedöma när de tidigast kan vidtas. Uppdraget ska redovisas . har ställt sig bakom de förslag till förändringar i Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som regeringen föreslog i propositionen Modern frivillig personalförsörjning för ett användbart försvar (2009/10:160). En bärande princip för personalförsörjningen är därmed att den ska bygga på frivillighet men att totalförsvarsplikten i grunden kvarstår och är könsneutral. Att bygga ett hållbart försvar är ett långsiktigt arbete som bör präglas av stabilitet och uthållighet. Därför är det av stor vikt att i sitt betänkande 2012/13:FöU7 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal beslutade i en bred politisk överenskommelse att se över personalförsörjningen. Utskottet konstaterade att rekryteringsbasen för kontinuerligt och tjänstgörande personal och frivilliga bör breddas och att folkförankringen bör stärkas. Med hänsyn till reformens omfattning vill utskottet understryka att man alltjämt anser det vara av betydelse att successivt åtgärda de problem som uppkommer i samband med att den nya personalförsörjningen genomförs och att en öppenhet för förslag om eventuella förändringar är rimlig. Liksom vid föregående behandling av frågorna vill utskottet också framhålla att en fortsatt utveckling av Försvarsmaktens nya personalförsörjning i enlighet med de beslut som har fattat är avgörande för trovärdigheten i Försvarsmaktens förmåga. Utskottet noterar att ett omfattande arbete pågår inom Försvarsmakten för att i olika delar möta de utmaningar som reformen innebär. Bland annat pågår en utveckling av rekryteringsprocessen i syfte att minska bortfallet och säkerställa en bred rekryteringsbas för försvaret samt en utveckling av villkor och incitament för att behålla GSS i längre anställningar. Nödvändiga omstruktureringar och förändringar i personalsammansättningen för att verksamhet och ekonomi ska vara i balans har inletts och fortgår. Utskottet konstaterar att Försvarsberedningen, enligt de anvisningar för dess fortsatta arbete som lämnades , ska överväga behov av justeringar inom personalförsörjningssystemet inom ramen för den beslutade inriktningen för försvaret. Med anledning av att utskottet har efterfrågat en sammanhållen redovisning av personalförsörjningen i sin helhet har regeringen i budgetpropositionen lämnat en särskild redovisning av utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning. I redovisningen, som omfattar regeringens bedömningar på området och fördjupad information om de underlag som ligger till grund för dessa, understryker regeringen att de förändringar som försvaret genomgår är omfattande och uppmärksammar viktiga utmaningar som utvecklingen av personalförsörjningssystemet står inför. Vidare konstaterar utskottet att regeringen , mot bakgrund av ett tillkännagivande i bred politisk samsyn från , beslutade om en utredning av hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den beslutade försvarspolitiska inriktningen. Av direktiven framgår att utredningen bl.a. omfattar en genomlysning av Försvarsmaktens förmåga att rekrytera och behålla personal och förslag till förbättringar i fråga om villkor för militär personal samt åtgärder för att säkerställa en bred rekryteringsbas och folkförankring av försvaret. Utskottet lägger vikt vid att en utredning nu har tillsatts för att ta fram underlag kring och närmare analysera frågor som utskottet framhållit som angelägna för att uppnå långsiktighet, uthållighet och stabilitet i personalförsörjningssystemet. Utskottet vill, liksom tidigare, även betona vikten av att fortsätter att nära följa upp genomförandet av personalförsörjningsreformen. Utskottet uttryckte i betänkande 2012/13:FöU7 att arbetet med att uppfylla beslut om det nya personalförsörjningssystemet måste intensifieras och utgår från att regeringen vid eventuella behov av justeringar av den inriktning som angetts för såväl omställningstakt som förmågekrav, materiel, organisation och verksamhet återkommer till . Utskottet bedömer sammanfattningsvis att Försvarsmakten och regeringen nu i stora delar genomför det som utskottet begärde i samband med behandlingen av personalförsörjningsfrågorna (bet. 2012/13:FöU7). Åtgärder och överväganden i syfte att hantera de utmaningar och problem som uppmärksammas i flera av de aktuella motionerna pågår. Utskottet anser därmed att motionerna 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 13, 2011/12:Fö7 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:Fö229 av m.fl. (V), 2013/14:Fö203 av m.fl. (V) samt 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 13 inte behöver bifallas. Utskottet yrkar avslag på motion 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 30–34, 44 och 45 samt motion 2012/13:Fö245 av (SD) yrkandena 15–20, 29 och 30. Villkor för militär personal Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkor för militär personal. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 5 (SD) och särskilt yttrande (S, MP, V). I motion 2012/13:Fö227 föreslår (M) att försvarsutbildningar bör ge ett bättre civilt meritvärde då detta är av stor vikt för att få män och kvinnor att välja försvaret framför andra utbildningar och arbeten. Möjligheten att ge försvarsutbildningar högskolepoäng bör övervägas. I motion 2012/13:Fö245 av (SD) yrkas att regeringen bör utreda möjligheten att låta kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän få bo kvar på logementen till en låg hyra även efter provanställningstiden (yrkande 11) och där ha tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag (yrkande 13) samt få subventionerade hemresor (yrkande 14). Likalydande yrkanden görs i motion 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 26, 28 och 29. I motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 4 påtalas vikten av att åstadkomma en bättre stabilitet i försvarets personalförsörjning genom aktiva åtgärder när det gäller soldaternas villkor. Motionärerna menar att den nuvarande personalförsörjningen brottas med avgörande problem och att det inte finns någon annan väg att gå när det gäller kontinuerligt tjänstgörande personal än att satsa på attraktiva lönenivåer, försäkringar, efter halvtid och heltid, stöd till vidare studier samt avancerade och komplexa övningar. När det gäller gruppen tjänstgörande personal, som omfattas av allvarliga rekryteringsproblem, anförs att det är rimligt att fortsätta ansträngningarna med rekryteringen men att det måste finnas en beredskap för att gå in med särskilda stimulanser och förmåner om situationen kräver det. I samband med att regeringen lämnade förslag till en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar (prop. 2011/12:115) redovisade regeringen också sin bedömning i frågor om bl.a. rekrytering, Försvarsmakten som arbetsgivare och civilt meritvärde. Vid utskottets behandling av propositionen underströks särskilt betydelsen av de sociala villkor som skulle gälla för soldaterna, t.ex. löner, försäkringar och . Dessa frågor bedömdes vara av särskild vikt för parterna att följa (bet. 2011/12:FöU5). Utskottet behandlade återigen vissa frågor om sociala villkor för soldater i betänkande 2012/13:FöU7. Utskottet upprepade sitt tidigare uttalande om de sociala villkorens betydelse och underströk vikten av att arbetsmarknadens parter fortsätter att ta sitt ansvar inom detta område. I allt väsentligt bedömde utskottet att parterna har nödvändiga förutsättningar för att fortsätta att genomföra personalförsörjningsreformen och att regeringen kontinuerligt vidtar de åtgärder som krävs för att styra Försvarsmakten mot en frivilligt bemannad insatsorganisation som på ett rationellt sätt svarar mot försvarets behov. Motionsyrkandena avslogs därmed. I årsredovisningen redogör Försvarsmakten, i enlighet med ett regeringsuppdrag, för sin inriktning och åtgärder när det gäller bostäder för kategorin GSS. Försvarsmakten uppfattar det som nödvändigt för förmågan att rekrytera och behålla personal att GSS/K får stöd med boendet, både tillfälligt boende på logement och på vissa orter även med s.k. övergångsboende. Myndighetens inriktning är att GSS/K ska ges möjlighet till tillfälligt boende under efter genomförd GMU och provanställning, och myndigheten har i samarbete med vidtagit åtgärder för att genomföra detta. Per hade nära nog samtliga GSS som önskat boende i logement fått sina önskemål uppfyllda. Försvarsmakten betonar dock vikten av att de tillfälliga boendeformerna inte permanentas. På vissa orter, i synnerhet i storstadsområdena där problemen är särskilt stora, har myndigheten vidtagit åtgärder i samverkan med den statliga stiftelsen för att lösa bostadsproblemen för GSS/K, bl.a. genom nybyggnation. Försvarsmakten avser att verka för att vid behov vidta åtgärder på ytterligare orter. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att Försvarsmakten, liksom andra arbetsgivare, i princip saknar skyldighet att tillhandahålla bostäder för sina anställda. anförs att tillgången på lämpliga bostäder är en betydelsefull faktor när det gäller att rekrytera och behålla tidsbegränsat anställda soldater inom försvaret och att detta kräver samverkan mellan flera olika aktörer på både lokal och regional nivå (utg.omr. 6, bil. 1, avsnitt 2.4). På uppdrag av regeringen redovisade Försvarsmakten vidare sina överväganden och åtgärder med anledning av regeringens bedömningar i proposition 2011/12:115 (HKV 23 383:53446). Myndigheten konstaterade bl.a. att en särskild funktion för arbetsgivarrelationer etablerats vid Högkvarteret och att en utveckling av försvarsmaktsråd inletts vid de flesta förband. Dock framhölls att man ännu inte hade tillräckligt med underlag för vissa åtgärder, bl.a. i fråga om och andra incitament. I fråga om civilt meritvärde anfördes att frågan är helt central för den långsiktiga rekryteringskraften och att myndigheten avser att arbeta med frågan såväl internt som med externa aktörer. I fråga om möjligheter till karriärväxling och utveckling inom yrket hänvisades till redan påbörjade projekt som syftar till att behålla GSS/K i längre anställningar och att skapa ett yrkesutvecklingssystem som omfattar GSS och specialistofficerare. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att myndigheten har genomfört eller planerar att vidta de åtgärder regeringen föreslagit i propositionen (utg.omr. 6, s. 38). I Försvarsmaktens regleringsbrev anges vidare att myndigheten ska lägga särskild vikt vid åtgärder som skapar förutsättningar för myndigheten att över tiden behålla GSS i enlighet med Försvarsmaktens planering. Av Försvarsmaktens redovisning för utskottet framgick att myndigheten överväger en rad sådana åtgärder , bl.a. frågor om villkor kring mat och boende samt incitament i form av en tjänstgöringspremie till kategorin GSS/T. I direktiven till den utredning om Försvarsmaktens personalförsörjning som regeringen beslutade ingår, som redovisats ovan, bl.a. att analysera behovet av ytterligare förbättringar i fråga om sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän, klarlägga behovet av åtgärder för att särskilt stärka rekryteringen av tjänstgörande personal samt analysera hur det civila meritvärdet för militär anställning och utbildning kan öka. Uppdraget ska redovisas (dir. 2013:94). I samband med utskottets behandling av regeringens proposition Soldatanställningar i Försvarsmakten (prop. 2011/12:115) ingicks en politisk överenskommelse om att se över frågor om bl.a. rekrytering, vissa arbetsgivarfrågor såsom löner, och försäkringar samt civilt meritvärde. Utskottet konstaterar att regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att redovisa sina överväganden och åtgärder i dessa frågor och att myndigheten delredovisade uppdraget . Utskottet noterar att Försvarsmaktens arbete med frågorna bl.a. har omfattat inrättandet av en särskild arbetsgivarfunktion inom myndigheten, program för karriärväxling och utveckling inom yrket samt en utveckling av försvarsmaktsråd – där samhällets alla delar kan träffas för att aktivt arbeta med olika förutsättningar för försvarets omställning, t.ex. bostads- och arbetsgivarfrågor – över hela landet. Försvarsmakten har till uppgift att redovisa återstående delar av uppdraget, och utskottet kan konstatera att arbetet med dessa frågor pågår inom myndigheten. Därför är det bra att regeringen i sitt regleringsbrev för myndigheten har följt upp att endast en delredovisning har skett. Utskottet har tidigare särskilt understrukit betydelsen av de sociala villkor som kommer att gälla för soldaterna, såsom löner, försäkringar och . Utskottet ser att flera utmaningar återstår innan Försvarsmaktens nya personalsystem är fullt ut genomfört och vill därför upprepa vikten av att arbetsmarknadens parter fortsätter att ta sitt ansvar inom detta område. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att parterna i allt väsentligt har nödvändiga förutsättningar för att fortsätta att genomföra personalförsörjningsreformen. Utskottet bedömer också att regeringen kontinuerligt vidtar de åtgärder som krävs för att styra Försvarsmakten mot en frivilligt bemannad insatsorganisation som på ett rationellt sätt svarar mot försvarets behov. Utskottet lägger vidare vikt vid att den utredning som regeringen beslutade omfattar en översyn av hur soldaternas sociala villkor kan förbättras, hur rekryteringen av tjänstgörande personal kan stärkas samt hur det civila meritvärdet av militära anställningar och utbildningar kan öka. Utskottet föreslår, med hänvisning till de beslut som redan fattats samt till pågående arbete, att motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om veteran- och anhörigfrågor, bl.a. med hänvisning till pågående arbete inom Försvarsmakten samt till regeringens pågående utrednings- och beredningsarbete. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (SD). I motion 2012/13:Fö211 påtalar (KD) behovet av ett förbättrat familjestöd för försvarsanställda och deras familjer. Då utlandsmissioner blir allt vanligare och mer riskfyllda måste ett stöd erbjudas som omfattar såväl den tjänstgörande som familjen före, under och efter en internationell tjänstgöring. Motionären anför att har ett knapphändigt familjestöd för försvarsanställda och menar att barnperspektivet är särskilt viktigt att beakta. I motionen föreslås bl.a. en telefonlinje för anhöriga, ett mentorprogram för anhöriga samt förbättrade kommunikationsmöjligheter från insatsområdena. (KD) föreslår i motion 2012/13:Fö242 en undersökning av möjligheterna att inrätta ett svenskt veterancentrum med specialkompetens och forskning kring soldaternas tjänst. I ett veterancentrum skulle man kunna samla insatserna inom veteranpolitiken och utveckla Försvarsmaktens veteranadministration, och man skulle t.ex. kunna erbjuda kostnadsfri hjälp i form av stödsamtal och vård med specialkompetens, initiera forskning kring veteraners situation vid hemkomst och bistå soldater vid karriärväxling. m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:Fö255 att kunskapen om vilka särskilda behov som finns bland veteraner och deras anhöriga måste öka. Motionärerna anför att det behövs oberoende forskning för att samhället ska kunna erbjuda ett allt bättre veteranstöd, anpassat efter de krav som olika insatser ställer. Såväl deltagande i internationella kunskapsutbyten som främjande av egen forskning och veteransoldatstatistik anses vara av stor vikt. Fler politikområden än försvar måste också involveras i veteranarbetet så att kunskap om de särskilda behoven för veteransoldater och deras anhöriga finns på bred front i samhället. Motsvarande yrkanden om vikten av forskning och en bred förståelse för veteransoldatfrågorna i övriga samhället framställs även i motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 16. I motionen anförs vidare att arbetet ska bedrivas långsiktigt, i möjligaste mån vara decentraliserat och fokusera på preventivt arbete men även omfatta åtgärder under och efter en insats. Betydelsen av de ideella organisationernas kamratstödjande roll och vikten av att deras kunskaper tas till vara framhålls. Motionärerna vill också se över möjligheten att införa ett veteransoldatkort med förmåner vid besök på museer o.d. I motion 2013/14:Fö209 av (S) föreslås en översyn av samverkansmöjligheter mellan Försvarsmakten och polisen när det gäller posttraumatisk stress (PTSD). Poliser som drabbas av PTSD får stöd genom lokala hjälpinsatser i form av kontakt med psykologer, psykoterapeuter osv. Även krigsveteraner borde kunna få stöd och vård i sin närmiljö av professionella terapeuter med särskilda kunskaper just om PTSD. I motion 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 28 föreslås att den ska vara minnesdag för svenska veteraner. Motionären anför att veteraner och deras anhöriga ska kunna delta utan att tvingas ta ut en semesterdag. Samma förslag finns i motion 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 20. Regeringen lämnade förslag till en svensk veteransoldatpolitik i proposition 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar. Veteransoldatpolitiken ska, enligt propositionen, utgå från en helhetssyn som inkluderar rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen, omhändertagande samt stöd och eventuell rehabilitering efter insatsen. Stödet till anhöriga, särskilt barn, utgör en viktig del i denna helhetssyn. I propositionen föreslogs en ny lag om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser, där omhändertagandet av deltagande personal förstärks genom ett uppföljningsansvar för Försvarsmakten, stödåtgärder utan fast tidsbegränsning och kontakter med anhöriga. Regeringen redovisade också sin bedömning inom en rad veteransoldatpolitiska områden, bl.a. inrättandet av en veteranadministration, vikten av att bredda kunskapen i samhället om den fredsfrämjande verksamheten samt Försvarsmaktens utveckling av samarbetet med ideella organisationer i veteranarbetet. I propositionen framhölls också att det finns flera andra aktörer som bedriver internationell verksamhet, som i vissa avseenden kan liknas vid Försvarsmaktens, och att det kan finnas skäl att överväga ett mer strukturerat samarbete kring omhändertagande av personal mellan berörda myndigheter och organisationer. Initiativ till ett sådant samarbete bör dock, menade regeringen, komma från de berörda intressenterna. I propositionen behandlades även frågan om att införa en årlig veteranceremoni och en lämplig dag för en sådan ceremoni. Regeringen hänvisade till att (SOU 2008:91) belyst ett antal möjliga dagar och att flera remissinstanser, bl.a. Försvarsmakten, Försvarshögskolan, Fredsbaskrarna i och förordat . I skälen anfördes att det är FN:s årsdag för fredsbevarare, som erkänts av internationella veteranorganisationer som alla fredssoldaters dag, och att veteranerna skulle kunna känna en omedelbar samhörighet med kamrater och kolleger världen över om ceremonin hölls denna dag. Regeringen delade remissinstansernas uppfattning och noterade särskilt att de mest berörda, Försvarsmakten och veteransoldaterna själva, förordat detta datum (prop. 2009/10:160, avsnitt 5.14). Utskottet välkomnade förslagen till veteransoldatpolitik och konstaterade att den nya lagen skulle innebära en förbättring av stödet till soldaterna och deras anhöriga (bet. 2009/10:FöU8). I tidigare lagstiftning har anhörigstödet varit kopplat till att en soldat skadats allvarligt eller omkommit i en internationell insats. I den nya lagen är de anhörigas egna stödbehov tillräckligt för att Försvarsmakten ska ha en skyldighet att i vissa fall stödja anhöriga med t.ex. psykoterapeutiska insatser. Utskottet såg med tillfredsställelse på denna principiella förändring och menade vidare att det nya kravet på att Försvarsmakten ska ha en sammanhållen planering för sitt arbete med anhöriga borde kunna utveckla detta omhändertagande ytterligare. Utskottet uppmärksammade också frågan om att fördelar kan uppnås genom samarbete mellan Försvarsmakten och vissa andra myndigheter som bedriver verksamhet med utlandsanställda. Utskottets avsikt var att följa hur det förbättrade omhändertagandet av veteransoldater breddas till att också omfatta dem som tjänstgör vid dessa myndigheter. Utskottet behandlade senast frågor om utlandsveteraner i betänkande 2012/13:FöU7. Utskottet konstaterade då dels att en samlad veteranpolitik införts med förslag som innebär en förbättring av stödet till såväl soldater som deras anhöriga, dels att en utredning fått i uppdrag att ytterligare utveckla veteranpolitiken (jfr nedan). Utskottet uppgav att man lägger stor vikt vid detta arbete och inte bedömde att ytterligare åtgärder var nödvändiga, varför motionerna avslogs. Försvarsmakten har arbetat med genomförandet av veteransoldatpolitiken. En instruktion för anhörigstöd (HKV 16 502:62986) och en handlingsplan som beskriver myndighetens arbete med veteranstödet (HKV 01 800:58529) har utarbetats. I arbetet ingår bl.a. utveckling av informationsstöd, rehabiliteringsstöd och samverkan med frivilligorganisationer. Av handlingsplanen framgår att Försvarsmakten ska öka sin kunskap om den påverkan de internationella militära insatserna har på personalen genom att stärka samarbetet med högskolor, universitet och forskningsinstitut, nationellt och internationellt. Vidare betonas att stödet ska vara decentraliserat och i första hand vara de lokala förbandschefernas ansvar. Myndighetens nya veteranavdelning ska fylla en rådgivande och sammanhållande funktion och bl.a. delta i beredningen av forskning, statistik och policyfrågor inom området, leda seminarier och studier samt föreslå och följa forskning inom området. Försvarsmakten bedömer att en veteranadministration med exempelvis egen sjukvård och rehabilitering enligt amerikansk förebild varken är möjligt eller lämpligt i en svensk kontext. I Försvarsmaktens redogörelse för genomförandet av veteransoldatpolitiken i årsredovisningen beskrivs bl.a. att konceptet för veteran- och anhörigstöd har genomförts och förankrats, att interna styrdokument har uppdaterats, att läget när det gäller befintlig forskning och statistik har kartlagts, att forskningssamarbetet inom Nordefco utvecklats, att ett löpande samarbete sker med andra aktörer för att förankra veteranarbetet i samhället och att nationella veterandag genomförs på statsceremoniell nivå . Försvarsmakten rapporterade vidare ett behov av att kunna ställa uppdrag med ekonomiska medel till veteranorganisationerna. Genom vårändringsbudgeten infördes en möjlighet att använda anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap för stöd till veteran- och anhörigorganisationer (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287).