bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Arbetsmiljölagen har inte tillämpats tillräckligt mot belastningssjukdomar, utbrändhet och andra följder av dåliga arbetsmiljöer i kvinnligt dominerade sektorer. Forskningen kan här spela en viktig roll för att få fram underlag och viktiga perspektiv till framtida politiska beslut. Forskningen måste också tydligare se på rådande diskriminering på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap, punkt 34 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 24, 25 och 40 i denna del. Då det saknas enkla lösningar på samtidens stora utmaningar, såsom åldrande befolkningar, globala strukturomvandlingar, klimatförändringar, energikriser, livsmedelsförsörjning, fattigdom, krig och säkerhetshot behövs kunskap baserad på forskning från samtliga vetenskapsområden. Detta är bara några exempel på den stora samhällsnytta som en stärkt forskning inom humaniora och samhällsvetenskap för med sig. Humanistisk kunskap och samhällsvetenskap och konstnärlig forskning drar ofta det kortaste strået då dess betydelse för kommersialisering och utveckling av nya tjänster och varor underskattas, vilket får till följd att dessa vetenskapsområden inte i samma omfattning som andra vetenskapsområden kan attrahera externa medel. Det blir visserligen lättare i dagens och morgondagens tjänstesamhälle med allt större inslag av kultur och design att få tillgång till externa medel. Staten måste dock alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte på samma sätt som andra är kommersialiserbara eller på andra sätt kan attrahera externa medel. Statens forskningsstöd till humaniora och samhällsvetenskap bör i större utsträckning än tidigare systematiskt verka för att stimulera framväxten av integrerade miljöer som förenar utbildning och forskning kring angelägna utmaningar. Detta ligger i linje med att statens forskningsmyndigheter bör ta upp satsningar i programform så som sker i andra framstående forskningsnationer. Samhällets kvalitet och välfärd på lång sikt fordrar uppmärksamhet på sådant som håller samhällen samman. En övertygande och alltmer omfattande forskning har visat att samhällen som präglas av en hög grad av jämlikhet och fungerande sociala institutioner, exempelvis skolan, presterar bättre också i andra avseenden. De ger också medborgarna bättre livsmöjligheter. Det finns tecken på eroderande samhällsinstitutioner där skolan är det främsta och djupt oroväckande exemplet. Det finns också oroande tecken på hotande stabilitet i spåren av de stora ekonomiska klyftorna och den ekonomiska krisen i . Vi ser tecken på försvagad social sammanhållning parallellt med växande välfärdsklyftor och en historiskt hög arbetslöshet. Vi håller på att få ett samhälle som inte ger människor chansen att bidra och delta. Risken för sociala spänningar ökar. ser vi en politik som inte ger utbildning och forskning någon uppgift i relation till denna, en av samhällets största utmaningar. Vi föreslår därför ett forskningsprogram om välfärd och samhällelig sammanhållning. Programmet ska vara långsiktigt och starta . föreslås ett anslag om totalt till de tvärgående programmen och forskningsprogrammet om välfärd och social sammanhållning. föreslås vissa omfördelningar av ändamålen inom anslag. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Välfärdsnära forskning, punkt 35 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 27. Det finns ett brett samförstånd om att lärandeprocesser, kompetensförsörjning och partnerskap utgör den framtida grunden för välfärden. En rad studier, genomförda av bl.a. , visar att samverkan mellan offentlig sektor, akademi och näringsliv blir en allt viktigare utvecklingsstrategi i ett regionalt perspektiv. Den sammanlagda forsknings- och utvecklingsverksamheten i utförs till stor del av näringslivet som står för av den totala forskningen och utvecklingen. Merparten av den forskning och utveckling som inte utförs i näringslivet utförs av universitet och högskolor, totalt. Resterande FoU utförs inom statliga myndigheter, kommuner och landsting, samt privata icke vinstdrivande organisationer. Den forskning och utveckling som riktas mot välfärdens utveckling är i sammanhanget mycket liten och den del som inbegriper samverkan är ännu mindre. Kommuner, landsting och regioner tar ett stort ansvar för forskning och utveckling inom välfärdsområdet, och har en rad regionala forsknings- och utvecklingsmiljöer växt fram. Men staten kan och bör göra mer för att stimulera ändamålsenliga mötesplatser för att åstadkomma ett ömsesidigt växelspel mellan praktiska erfarenheter och forskningsbaserade kunskaper. En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion. Behovet av sådan verksamhet är , enligt vår mening, allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Energiforskning, punkt 36 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 5. satsar totalt mer än regeringen på energiforskning och energieffektiviseringar. Syftet med satsningen är att påskynda framtagandet av långsiktiga hållbara energilösningar, för att långsiktigt säkra vårt lands energiförsörjning samt som ett led i vår övergripande och långsiktiga målsättning om ett fritt från oljeberoende och andra fossila bränslen. Energieffektivisering är ett av flera områden som har en betydande potential och som måste utnyttjas. Den offentliga sektorn ska sträva efter en energieffektiv verksamhet, detta genom upphandling av ny och innovativ energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning om hedersrelaterat våld m.m., punkt 37 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 73 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det finns ingen statistik över hur stor omfattningen är när det gäller hedersrelaterat våld och förtryck. Eftersom brott som begås i hederns namn inte har någon egen brottsrubricering går det inte att mäta omfattningen genom antalet anmälda brott. Att mörkertalet när det gäller våld i nära relationer är stort är väl dokumenterat. Mycket talar för att de speciella omständigheter som råder kring hedersproblematiken gör att mörkertalet t.o.m. är större för våld eller hot som har koppling till heder. Det krävs mer forskning på området för att få en mer heltäckande bild över vidden av hedersproblematiken. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning om hedersrelaterat våld m.m., punkt 37 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 73. Bristerna inom den tillgängliga forskningen om hederskulturers utbredning i är stora. Vi vet att utan tillräcklig kunskap om den kompletta och aktuella problembilden kommer det att vara omöjligt att uppnå resultat. Därför vill se ökade resurser till forskning som analyserar hederskulturer i . Dessutom måste det ges tydliga direktiv som säkerställer att studier inte bara görs över de fall där det finns en upplevd oro och förtrycket är ett faktum som offren är medvetna om, utan att arbetet även siktar in sig på att kartlägga tendenser till hederskulturers fäste genom att analysera attityder och värderingar hos invånare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Robotik och artificiell intelligens, punkt 38 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub507 av (SD). En konkurrensstark industri förutsätter en hög grad av automatisering för att hålla en hög produktivitet. Även om länge har varit långt fram när det kommer till automatiseringsteknik, har vi kunnat se hur den svenska grundforskningen halkar efter. Större satsningar på grundforskning i robotik och automation är nödvändiga för att ska kunna fortsätta ha en konkurrenskraftig tillverknings- och processindustri. Vi kommer sannolikt även få se framöver hur robotteknik tillämpas inom många nya områden såsom vård och transporter och för enklare servicetjänster. Många potentiella tillämpningsområden är beroende av kunskap i artificiell intelligens, varför även grundforskningen inom artificiell intelligens bör stärkas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Ett nationellt samiskt forskningscentrum, punkt 39 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub393 av och (båda SD). Forskningen kring samiska frågor har stor betydelse för möjligheterna att kunna bevara och vidareutveckla den samiska kulturen och identiteten, men också för beslutsfattandet, samhällsdebatten och möjligheterna att kunna förstå och förbättra livsvillkoren för såväl samerna som andra urfolk runt om i världen. De statliga medlen till den samiska forskningen har visserligen ökat . Merparten av verksamheten bedrivs dock i form av kortsiktiga och isolerade projekt och saknar således både samordning, stabilitet och ett långsiktigt perspektiv. I våra grannländer och har man visat att man är villig att prioritera den samiska forskningen genom att inrätta nationella samiska forskningscentrum. Förutsättningarna är goda för att inrätta ett liknande nationellt centrum med samordningsansvar även i . vid (Vaartoe) har med relativt begränsade resurser ägnat sig åt intensiv forskning och information i samiska frågor och har även frivilligt tagit på sig ett visst nationellt samordningsansvar. Genom tillgången till den demografiska databasen vid , som har samlat befolkningsdata om alla människor som varit bosatta inom det traditionella samiska utbredningsområdet , besitter man också unik information som skulle kunna utgöra en stark grund för vidare forskning. Regeringen bör möjligt låta utreda möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum med samordningsansvar. En hållbar omställning av svensk basindustri, punkt 40 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 15. Forskningspolitiken, tillsammans med näringspolitiken, kan skapa förutsättningar för basindustrin att modernisera, utveckla och ställa om sin produktion. Statens forskningsinsatser är i det perspektivet mycket betydelsefulla för den svenska basindustrin. Det handlar om behovsmotiverad forskning som omfattar såväl mycket långsiktiga projekt av grundforskningskaraktär som mer tillämpade och industrinära forskningsprojekt. har i en särskild industripolitisk motion redogjort för flera förslag som kopplar samman en aktiv forskningspolitik med en aktiv industripolitik, däribland en ny grön innovationsfond. Forskningen som bedrivs vid forskningsinstitut såväl som på våra lärosäten, i nära samarbete med industrin, är väsentlig för en långsiktig kunskapsuppbyggnad. Den medför att industrin kan gå en långsiktigt hållbar utveckling till mötes och fortsätta att vara central i den svenska ekonomin och i skapandet av nya arbetstillfällen. Det stärker också industrins internationella konkurrenskraft. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Tjänsteinnovationer, punkt 41 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 16. För regeringen står medicinsk och teknisk forskning högst i rang, medan samhällsvetenskap och humaniora hamnar långt ned på prioriteringslistan. För innovation i tjänsteföretag är det sistnämnda dock av stor vikt. I tjänstesamhället blir det allt viktigare att utveckla kunskap för komplexa system där flera branscher och kompetenser ska fungera ihop. Globalisering och tjänsteutveckling driver på en ökad arbetsfördelning i näringslivet och specialisering i såväl industri- som tjänsteföretag. Forskningspolitiken behöver tydligare bejaka behovet av tvärvetenskaplig kunskap för ökad tjänsteinnovation. Det finns potential att skapa många nya jobb i små forskningsintensiva företag inom exempelvis miljöteknik, medicin, infrastruktur och bioteknik. Investeringarna i forskning i små och medelstora företag är dock lägre i än i många andra länder, och det finns tyvärr många exempel på svenska innovationer som har kommersialiserats utomlands. Tjänsteinnovationer leder till utveckling, inte bara genom ny verksamhet eller nya företag, utan även genom att förnya och vitalisera befintliga företag. Ökad samverkan och mer tjänsterelaterad forskning krävs. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Industriforskningsinstituten, punkt 42 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 28 och 40 i denna del och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 11. Historiskt sett har investerat stora summor i forskning och utveckling. Större delen av den näringslivsbaserade forskningen sker dock fortfarande inom företagen och finansieras av näringslivet självt. Den offentligt finansierade behovsmotiverade forskningen har historiskt sett vid en jämförelse med andra länder varit mycket liten i . Ett exempel är att jämförelsen av forskningsinstitutssektorn i ett mindre antal länder visar att den svenska institutssektorn är betydligt mindre än i andra länder. Forskningsinstitutssektorn förfogar av de statliga FoU-medlen, medan motsvarande siffra i ligger på . Detta är allvarligt eftersom forskningsinstituten möter en allt hårdare internationell konkurrens som de har svårt att hantera. Forskningsinstituten utgör en viktig strategisk infrastruktur för kunskapsöverföring mellan den akademiska forskningen och näringslivet. Forskningsinstitutens roll är att effektivisera det svenska forsknings- och innovationssystemet genom att bidra till att kunskap omställs till innovationer för att stärka företagens konkurrenskraft. Instituten har också en särskild roll i samband med konjunkturerna i ekonomin, då strategiskt viktig forskningskompetens annars riskerar att gå förlorad. De har också visat sig särskilt lämpade att agera som koordinatorer inom internationella forskningsprojekt genom att de förfogar över forskare med annan profil än vad som är vanligt inom svenska lärosäten. Exempelvis bör instituten tillsammans med tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. De framtida utmaningarna för forskningsinstituten är att kunna erbjuda testmiljöer som svarar mot det omvandlingstryck som svenska företag lever under. Den växande tjänstesektorn är ett exempel på hur instituten kan svara mot företagens behov. Tjänsternas betydelse för ekonomin är stor och kommer att öka framgent. Kopplingen mellan industrin och tjänstesektorn har förstärkts kraftigt genom avknoppningar eller genom att tjänsteföretag på olika sätt ger service till industriföretagen. Utvecklingen av innovativa tjänster blir därför allt viktigare för de små och medelstora företagens möjligheter att växa och internationaliseras. Behovsmotiverad samhälls- och näringslivsrelevant forskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver därför utvecklas. Med hjälp av en kraftfull institutssektor vill vi ta ett brett grepp över tjänsteforskningen som kan öka förädlingsvärdet för de växande tjänstebranscherna. Forskningsinstituten skulle exempelvis kunna erbjuda möjligheter för små och medelstora företag att testa sina tjänster inom ramen för den egna verksamheten och i partnerskap med andra aktörer. Vi föreslår för 20142016 en förstärkning av tjänsteforskningen med inom ramen för forskningsinstitutens verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Industriforskningsinstituten, punkt 42 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 28 och 40 i denna del. Holdingbolaget uppgift är att företräda svenska staten som ägare i industriforskningsinstituten. äger och förvaltar statens aktier eller andelar i bolag som bedriver industrinära forskning. Bolagets verksamhet ska främja ändamålsenlig struktur för och långsiktig kompetensutveckling inom industriforskningsinstitut till stöd för det svenska näringslivets utveckling inom strategiskt viktiga områden. I budgetpropositionen avsatte regeringen medel till för att bygga upp ett processutveckling och katalys. I forsknings- och innovationspropositionen beskriver regeringen närmare hur man ser på dess verksamhet. välkomnar denna satsning. Vi vill också stärka industriforskningsinstitutens verksamhet med fokus på miljöteknik och innovation. Därtill vill vi stärka deras verksamhet vad gäller demonstrationsanläggningar och testbäddar. I vår budgetmotion avsatte vi därför mer än regeringen till . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap, punkt 43 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 40 i denna del och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19, 2012/13:Ub480 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:T357 av och (båda FP) yrkande 3. I den globala ekonomin är det inte enbart företag som konkurrerar med varandra. I allt större utsträckning konkurrerar också länder och regioner om bl.a. investeringar, arbetstillfällen och kvalificerad personal. Ett litet exportberoende land som är helt beroende av att det finns ett fungerande och väl utvecklat samarbete mellan alla aktörer som kan bidra till att blir framgångsrikt i den internationella konkurrensen. Det krävs ett förtroendefullt och strategiskt samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Dagens situation lämnar tyvärr mycket övrigt att önska. har ett antal starka kluster av kunskap och företag. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom företagen som i samarbete med högskolor och universitet. Framgångsrika kluster länkas i många fall också samman av ett betydande flöde av arbetskraft mellan deras olika delar. Vi vill därför bygga en modell för strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer. behöver mer av samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser och export- och investeringsfrämjande. Den snabba omvandlingen av ekonomin gör det emellertid allt vanskligare att bygga upp en modell för strategisk samverkan utifrån den formella/statistiska indelningen av näringslivet i olika branscher. Företag i olika branscher och av starkt varierande storlek blir alltmer integrerade med varandra i komplexa produktions- och innovationssystem som oftast inte låter sig beskrivas med hjälp av den traditionella branschindelningen. Därför vill vi i samverkan med näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna utveckla en samverkansmodell som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle både inhemska och globala. Ansatsen bygger på tanken att framtidens samhälliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, i många fall kan innebära betydande möjligheter att stärka den svenska konkurrenskraften och därmed skapa nya arbetstillfällen. Vi föreslår att det avsätts för strategiska samverkansprogram, totalt , utöver regeringens nivå för forskning och innovation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap, punkt 43 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 19 samt 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 40 i denna del, 2012/13:Ub480 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:T357 av och (båda FP) yrkande 3. En ursprunglig tanke med de regionala högskolorna som bildades genom högskolereformen 1977 var att de skulle både erbjuda utbildning, närmare hemmet, i regionen, och bidra med forskning som hade en särskild betydelse lokalt och regionalt. Det behovet finns fortfarande kvar. I propositionen gör regeringen bedömningen att Verket för innovationssystem, i samråd med , ska stödja lärosätena i deras samverkan med det omgivande samhället. menar att lärosätena bör stimuleras att ta en ledningsroll i de regionala innovationssystemen. Ett sådant tydligare uppdrag bör dessutom åtföljas av basresurser för dess genomförande. Den s.k. tredje uppgiften bör integreras bättre med utbildningen och forskningen i strategier och vardaglig ledning. Underskattningen av utbildningens betydelse för nyttiggörandet av forskning har inom många lärosäten också lett till en återhållsam syn på studenterna som aktörer i och resurser för innovationsverksamheten. Det fokus som legat på högskolans forskare som idébärare bör delvis flyttas över på studenterna. Regeringen skriver i propositionen att studenternas roll inte ska underskattas. Det är en för svag skrivning som inte ger någon förändring. Lärosätena bör stimuleras att i större utsträckning koppla samman utbildningen med dess roll i innovationssystemen. Utbildningen bör därmed erkännas en större betydelse för innovationerna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Högskolans strategiska arbete för samverkan, punkt 44 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 4. framskjutna plats i världsekonomin vilar på våra gemensamma investeringar i kunskap, forskning och utveckling. Vår konkurrenskraft kan inte tas för given utan måste ständigt tryggas. Därför behövs en ny politik för hållbar ekonomisk tillväxt och för att utveckla den svenska konkurrenskraften. Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet och forskningen kan vi utveckla den kunskapsbaserade delen av ekonomin där har konkurrensfördelar. Vi är övertygade om att inte ska möta den allt hårdare internationella konkurrensen med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. För att stå starka måste vi ha strategier för att ska konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor.