bet · H001UU4 · 2013-01-24 00:00:00 — En sparsam, effektiv och hållbar användning av naturresurser kan öka produktiviteten och förbättra de ekonomiska förutsättningarna för företagen att bl.a. skapa nya jobb och därmed komma arbetstagarna till del, som det minskar klimatpåverkan och skadlig påverkan på miljön. Det är positivt att meddelandet lyfter fram konkurrensfördelar vad gäller miljöprodukter och miljötjänster och att miljöutmaningarna kan användas som en ekonomisk hävstång. Kommissionens arbetsprogram har i övrigt inte gett upphov till någon särskild hantering eller några särskilda iakttagelser. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (MP) av (MP). delar inte utskottets positiva inställning till Stockholmsprogrammet. Riskerna för stora målkonflikter mellan effektiv brottsbekämpning och personlig integritet är fortsatt stora såväl vad gäller det fördjupade samarbetet mellan medlemsländernas brottsbekämpande myndigheter som de gemensamma databaserna för EU-medborgares personuppgifter. Den allt hårdare gränskontrollen och behandlingen av flyktingar är inte human. som vi välkomnar att kommissionen prioriterar energi och effektiv resursanvändning delar vi inte till fullo utskottets ljusa bild av hur den varit pådrivande i arbetet. Vi anser att regeringens ambitioner både i och i EU-samarbetet borde vara högre. Vi menar också att de säkerhetspolitiska aspekter som utskottet konstaterar att EU-ländernas framtida import av olja och gas (av EU:s konsumtion) kommer att medföra borde leda till mer än ett konstaterande från utskottets sida. Snarare borde utskottet uppmana regeringen att vara verkligt pådrivande för en utfasning av de fossila bränslena i genom energieffektivisering, ren energi, alternativa bränslen etc. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (SD) av (SD). har i sitt utlåtande uttalat sig uppskattande om den europeiska öppenheten, något som på ett principiellt plan kan instämma i. Om vi ska kunna värna en öppenhet i som är långsiktigt hållbar och inte äventyrar stabiliteten och säkerheten i vill vi dock framhålla att vissa krav och villkor måste skärpas. Villkoren för grannskapssamarbetet måste skärpas när det gäller såväl rörlighet och ekonomisk integration som potentiell tillgång till den fria marknaden. I synnerhet vad gäller den framtida utvidgningsprocessen måste kraven skärpas. Vi anser dels att konditionaliteten måste bli skarpare, dels att nya medlemsländer inte ska ha en BNI som understiger medlemsländernas nivå. Vi anser även att nya potentiella medlemsländer behöver lösa eventuella konflikter med grannländer innan de blir medlemmar i . I övrigt när det gäller EU:s grannskapspolitik hänvisar vi till vårt särskilda yttrande i utlåtande /12:UU5. Ekonomiska och monetära unionen I utskottets överväganden tas inrättandet av en permanent stabilitetsmekanism upp, och utskottet uttrycker att EU måste ha tillgång till långsiktiga, tydliga och förutsägbara instrument som är acceptabla för alla medlemsstater. anser dock att det finns flera problem med att inrätta stabilitetsmekanismen, (ESM). har i enlighet med nuvarande fördrag och till följd av medlemskapet i EU en formell och legal skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. Till skillnad från exempelvis och har vi inget formellt undantag från detta. Regeringens ovilja att förhandla fram ett formellt undantag gör att vi måste förhålla oss till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje steg och att vi därmed också måste ha synpunkter på det som är att betrakta som EMU-områdets angelägenheter. ställer sig starkt negativa till att , i en eventuell framtid som euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. ESM styrs av ett råd bestående av finansministrarna i euroområdets medlemsstater. Även om beslut huvudsakligen ska fattas enhälligt öppnar förslaget för beslut genom kvalificerad majoritet under vissa förhållanden. Om blir medlem i eurosamarbetet kan en svensk finansminister alltså med enkelhet bli överkörd, emedan röstetalet baseras på respektive lands andel av ESM:s kapital, vilket i sin tur baseras på andelen av befolkningen respektive bruttonationalprodukten. Det är givetvis otänkbart för att låta någon annan än det svenska folkets valda företrädare förfoga över så pass stora summor av vad som i grunden är svenska skattepengar. Vidare är det högst oklart huruvida denna typ av åtgärd är att föredra på lång sikt, och om den över huvud taget är långsiktigt hållbar. De länder som försatt sig i en situation där de inte längre styr över sin penningpolitik får givetvis lösa sina respektive problem och utmaningar så som de själva finner bäst, och lägger ingen direkt värdering i det. Så länge riskerar att dras djupare in i eurosamarbetet måste däremot ta avstånd från ömsesidiga åtaganden som ESM. Det står dock fritt att upprätta bilaterala låneavtal sinsemellan även om det förmodligen vore att föredra om de åter finge kontroll över och självständighet i fråga om sin penningpolitik. Det rimliga för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från att införa euron som valuta, och så länge det inte görs bör vi ställa oss kritiska till införandet av ESM. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar anser vi även att regeringen bör driva linjen att EFSM ska avskaffas. Ökat EU-inflytande på den globala arenan I utlåtandet uttrycker utskottet vikten av att motverka en försvagning av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Även vi kan se att det finns ett mervärde i att samarbeta kring stora övergripande frågor av gemensamt intresse, men vi vill understryka vikten av att varje lands suveräna rätt till att bedriva sin egen utrikes- och säkerhetspolitik bevaras och denna inte undermineras. Vi kan därför inte instämma i utskottets ensidigt positiva inställning till en stärkt utveckling av EU:s gemensamma utrikes- och försvarspolitik. menar att denna process både har en begränsad förankring hos det svenska folket och dessutom ger begränsade möjligheter till inflytande. Bygga ett säkert och tryggt EU delar i huvudsak justitieutskottets synpunkter i denna del men vill ändå särskilt anmärka att målformuleringen i syfte att skydda EU:s medborgare undanröja ytterligare hinder för människors rörlighet bör avvisas av och strykas ur arbetsprogrammet. ståndpunkt bör vara att de mest prioriterade verktygen för att skydda EU:s medborgare är att återupprätta fullgoda nationella gränsskydd, att stärka unionens gemensamma gränsskydd samt att stärka arbetet med att förhindra, upptäcka, lagföra och avvisa illegala invandrare. Vidare bör man på liknande sätt arbeta för att förhindra insmuggling av illegala varor och föremål till unionen. Detta bör vara EU:s övergripande mål under området Bygga ett säkert och tryggt EU som kommissionen ska arbeta med att uppfylla. För att bygga ett säkert och tryggt anser vi vidare att det är viktigt att värna ett fredligt samarbete i stora övergripande frågor mellan självständiga stater och motverka den inriktning som finns att EU genom olika instrument och åtgärder går mot ett alltmer överstatligt EU som alltmer börjar likna en federal stat. Denna utveckling kan snarare möta protester och splittring, vilket direkt motverkar möjligheterna till ett tryggt och säkert . Energifrågor och effektiv resursanvändning ställer sig kritiska till färdplanen för ett resurseffektivt . Kommissionens meddelande är i flera avseenden radikalt, där man återkommande ifrågasätter fundamenten i marknadsekonomin och ekonomisk tillväxt. Det är få partier som öppet har ifrågasatt om vi ska ha ekonomisk tillväxt. Kommissionens slutsats grundas på en rad missuppfattningar, där den mest uppenbara är att resurseffektivitet inte skulle vara en del av marknaden. Ett effektivt användande av resurser är trots allt definitionen av marknadsekonomi. Att slöseri med resurser skulle vara lönsamt faller på sin egen orimlighet. Den stora utmaningen ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång, att långsiktigt klara både miljöutveckling och försörjningstrygghet samt att klara trygg finansiering och behålla konkurrenskraften. Kostsamma investeringar i europeisk infrastruktur och grön teknik för att säkerställa klimatmål genom att enbart satsa på förnybar energi och avvecklad kärnkraft ser vi som ekonomiskt orimliga. Att lägga stora kostnader på europeisk industri kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed bidra till minskade resurser till forskning och utveckling. Vi anser att det bör finnas en rimlig balans mellan ekonomi och miljösatsningar för att skapa det långsiktigt hållbara samhället. Målet att långsiktigt klara industrins konkurrenskraft får i sammanhanget inte åsidosättas. Kommissionens arbetsprogram motiveringen (V) av (V). Den ekonomiska och sociala krisen i EU fördjupas alltmer. EU:s inriktning på att spara sig ur krisen har misslyckats. Det behövs därför en ny inriktning för den ekonomiska politiken. vill se en tydligare prioritering av åtgärder för att stimulera ekonomin och nå målet om full sysselsättning. ska inte till varje pris försvara eurosamarbetet. Att fortsätta ge miljarder av våra gemensamma tillgångar i stöd för att bankerna ska slippa kreditförluster är inte rimligt. I stället bör vi förbereda oss på ett scenario där EU och eurosamarbetet på grund av krisen inte finns kvar i sin nuvarande form. EU bör därför möjliggöra för enskilda medlemsstater att återgå till nationella valutor. ser inte heller planerna på att förvandla EU till en bankunion och en finanspolitisk union som det rätta svaret på dagens ekonomiska kris. Det är avgörande steg mot ett breddat överstatligt samarbete som vi motsätter oss. motsätter sig utvecklingen mot en ökad samordning av utrikespolitik inom EU. Vi värnar möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheter att avgöra när och med vilka andra länder vi vill samarbeta när det kommer till att möta våra stora internationella utmaningar. När det gäller EU:s bistånd är ambitionen att vända dagens utveckling mot sjunkande bistånd bra men inte tillräcklig. Utöver att nå målet om att utvecklingsbiståndet från EU och dess medlemsstater ska utgöra av EU:s BNI, bör EU ha som mål att andelen bundet bistånd ska sjunka och att kvaliteten på biståndet ska öka. Exempelvis behöver de mycket omfattande avräkningar som en rad EU-länder genomför avvecklas. delar inte uppfattningen att bör öka takten i genomförandet av Stockholmsprogrammet. I stället förordar vi en översyn av hur genomförda och planerade åtgärder påverkar den personliga integriteten och skyddet av personuppgifter. Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser har fått till följd att allt fler flyktingar väljer allt farligare vägar in i EU. brister de som har till uppgift att kontrollera gränserna i respekt för skyldigheten att bistå skeppsbrutna. Exempelvis har vi sett, i ljuset av kriget i , hur gränskontrollerna ökat mellan och för att förhindra att flyktingar når EU. Det är en utveckling vi inte kan acceptera. På lång sikt måste EU:s inriktning mot militarisering av gränserna ersättas av en asyl- och flyktingpolitik som respekterar människors rätt att söka asyl. På kort sikt behöver åtgärder sättas in för att förhindra att gränskontroller medför att människor mister livet. På klimatområdet anser att EU:s politik är helt otillräcklig och att ett första steg till förbättring vore att sätta upp ett mål om minskning av utsläppen av växthusgaser till 2020. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande KOM(2012) 629 Kommissionens arbetsprogram Förteckning över utlåtanden/List of Statements 2012/13:MJU7 Kunskap i havsfrågor 2020 (grönbok) KOM(2012) 473 2011/12:FiU48 om skuggbanksektorn KOM(2012) 102 2011/12:NU20 Energifärdplan KOM(2011) 885 2011/12:FiU37 Utlåtande över grönboken om en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar KOM(2011) 941 2011/12:AU10 om omstruktureringar och planering för förändringar KOM(2012) 7 2011/12:AU7 En europeisk agenda för integration av tredjelandsmedborgare KOM(2011) 455 2011/12:JuU17 Smart gränsförvaltning valmöjligheter och framtida handlingsalternativ KOM(2011) 680 2011/12:SfU8 Rätt till familjeåterförening för tredjelandsmedborgare bosatta i KOM(2011) 735 2011/12:NU16 om framtidens belysning KOM(2011) 889 2011/12:UU4 Kommissionens arbetsprogram KOM(2011) 777 2011/12:KU5 Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten KOM(2011) 345 2011/12:AU14 Subsidiaritetsprövning av förslaget till den s.k. KOM(2012) 130 2011/12:KU25 EU-förslag om allmän uppgiftsskyddsförordning KOM(2012) 11 2011/12:SoU18 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av förordning vad gäller information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel KOM(2012) 49 2011/12:JuU31 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området KOM(2012) 10 2011/12:JuU29 Subsidiaritetsprövning av förslaget om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) KOM(2011) 873 2011/12:FiU50 Subsidiaritetsprövning av förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling KOM(2011) 896 2011/12:FiU45 Subsidiaritetsprövning av förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling av vatten m.m. KOM(2011) 895 2011/12:FiU36 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn KOM(2011) 877 2011/12:NU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag KOM(2011) 834 2011/12:CU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om revisorer och revision KOM(2011) 778 KOM(2011) 779 2011/12:FiU33 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet KOM(2011) 821 2011/12:FiU34 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om ändring av förordning om kreditvärderingsinstitut KOM(2011) 747 2011/12:FiU12 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om krishanteringsramverk KOM(2012) 280 2012/13:CU14 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag KOM(2012) 614 2012/13:MJU6 Tillträde till genetiska resurser m.m. KOM(2012) 576 2012/13:SoU8 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt KOM(2012) 617 2012/13:FiU18 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om Europeiska tillsyn över kreditinstitut KOM(2012) 511 2012/13:NU5 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om kollektiv rättighetsförvaltning KOM(2012) 372 2012/13:TU3 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om provning av motorfordon m.m. KOM(2012) 380 2012/13:JuU8 Subsidiaritetsprövning av förslag till direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser KOM(2012) 363 gav bl.a. finansutskottet möjlighet att yttra sig över kommissionens arbetsprogram (KOM(2012) 629). tar i yttrandet upp kommentarer kring några av de förslag i arbetsprogrammet som berör utskottets beredningsområde. Kommissionen antog arbetsprogrammet . I programmet betonas särskilt att det är nödvändigt med åtgärder mot bakgrund av den ekonomiska krisen. Ambitionen är att skapa en stabil makroekonomisk miljö och ett konkurrenskraftigt EU genom inrättandet av en verklig ekonomisk och monetär union och genomgripande förändringar av företagsklimatet på den inre marknaden. Till programmet finns bifogat en förteckning över de initiativ som kommissionen planerar att lägga fram och första hälften av 2014 (före innevarande mandatperiods utgång) samt ett antal initiativ om regelförenklingar med syfte att minska den administrativa bördan för företag, myndigheter och privatpersoner. Kommissionen lyfter fram sju huvudområden i sitt arbetsprogram: en verklig ekonomisk och monetär union den inre marknaden och industripolitiken för främjad konkurrenskraft bättre nät för bättre konkurrens effektiv användning av resurser för att konkurrera bättre ett säkert och tryggt ett ökat EU-inflytande på den globala arenan. Av de totalt 76 initiativ som aviseras och första hälften av 2014 (fram till valet i ) har ett antal initiativ bedömts falla inom finansutskottets beredningsområde. Nedan anges vilka dessa förslag är inom respektive huvudområde. En verklig ekonomisk och monetär union Inom finansutskottets beredningsområde avser kommissionen att lägga fram initiativ om följande. Kommissionen avser att presentera den årliga tillväxtöversikten. Kommissionen avser att presentera ett lagförslag om systemrisker i skuggbanksektorn. Initiativet kommer att vara en uppföljning av den grönbok om skuggbanksektorn som kommissionen presenterade . Avsikten är att ta upp de systemproblem som finns vad gäller skuggbanker och skuggbanksmetoder och som gäller t.ex. penningmarknadsfonder, värdepapperisering och verksamheter som värdepapperslån och återköpsavtal. Vidare avser kommissionen att ta fram ett förslag till en reglering av indikatorer och riktmärken såsom Euribor och . Regleringen ska särskilt avse sammanställning och beräkning av dessa riktvärden. Bakgrunden till förslaget är att olika utredningar om påstådd manipulation av Euribor och har medfört att dessa riktmärkens tillförlitlighet har ifrågasatts, liksom regleringen av dem. Kommissionen avser också att göra en översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS). Enligt förordningarna om inrättande av ESFS (vari ingår de tre europeiska tillsynsmyndigheterna och ) ska kommissionen göra en fördjupad granskning 2013 i syfte att lägga fram förslag till ändringar. Översynen kommer att omfatta huruvida tillsynsstrukturen som är i bruk är effektiv och ändamålsenlig och uppnår de mål som anges i EU-lagstiftningen. I arbetsprogrammet anges vidare att kommissionen avser att ta ett initiativ om förbättringar av villkoren för långsiktig finansiering inom EU genom åtgärder för att säkerställa effektiva finansinstitut, marknader och konkurrens. Efter den grönbok som kommissionen ska anta och den efterföljande diskussionen kommer kommissionen att föreslå politiska åtgärder för att förbättra villkoren för långsiktig finansiering i EU. avser att inleda en bred debatt om möjligheten för det finansiella systemet att kanalisera besparingar till finansieringen av projekt och företag med långa planeringshorisonter. Vidare avser kommissionen att ta ett initiativ om gemensamma strategiska ramfonder och ekonomisk styrning i EU. Kommissionen avser också att presentera ett förslag om en reform av ramarna för kollektiva investeringsfonder, UCITS VI (fokus på långsiktiga investeringar, produktregler och förvaringsinstitut). Den inre marknaden och industripolitiken för främjad konkurrenskraft Inom finansutskottets beredningsområde avser kommissionen att lägga fram ett initiativ om e-fakturering inom offentlig upphandling. Vidare avser kommission att ta ett bankkontoinitiativ med syftet att öka insynen och jämförbarheten mellan bankkontoavgifter och att göra det lättare för konsumenterna att byta bank. Bättre nät för bättre konkurrens Kommissionen avser att komma med en uppföljning av grönboken integrerad europeisk marknad för kort- internet- och mobilbetalningar (KOM(2011) 941). Inom området avser kommissionen att lägga fram ett förslag om effektiva tjänstepensionsinstitut. En översyn av detta direktiv krävs enligt kommissionen med tanke på hur viktigt det är att se till att det finns lämpliga strukturer för att finansiera pensionerna. I sin faktapromemoria om kommissionens arbetsprogram (2012/13:FPM24) skriver regeringen att den är positiv till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ. Det underlättar medlemsstaternas möjlighet att planera EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess. De prioriterade områdena ligger i huvudsak i linje med regeringens EU-politik. Inte minst är det positivt att tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna ges ett stort utrymme, menar regeringen. I faktapromemorian tar inte regeringen ställning till de enskilda initiativen eftersom deras konkreta innehåll inte är känt. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utifrån de synpunkter finansutskottet har att beakta stöder utskottet den inriktning som kommissionen anger i arbetsprogrammet. Utskottet instämmer i att det är nödvändigt att ta itu med den ekonomiska krisen och att nå en hållbar tillväxt inom EU och välkomnar att tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna ges stort utrymme. Nedan lämnar utskottet kommentarer om vissa av de initiativ som kommissionen avser att ta inom finansutskottets beredningsområde. De kommande förslagens konkreta innehåll är dock inte kända, och utskottets kommentarer är därför av mer övergripande karaktär. Utskottet välkomnar att kommissionen avser att föreslå kompletterande lagstiftning om de systemrisker som skuggbanker är förknippade med. Utskottet vill framhålla vad det anförde i sitt utlåtande /12:FiU48 En grönbok om skuggbanksektorn. Utskottet var i utlåtandet positivt till en kartläggning av de möjligheter och risker som skuggbanksektorn ger upphov till, och ansåg att det var nödvändigt att det görs en sådan kartläggning. Utskottet hade ingen invändning mot den definition av skuggbanksystemet som kommissionen föreslog eller den preliminära förteckningen över parter och verksamheter som ingår i skuggbanksektorn. Utskottet konstaterade att skuggbanksektorn rymmer viktiga funktioner och därför kan bidra positivt till det finansiella systemet, men konstaterade utskottet att skuggbanksektorn också medför risker. När det gällde den fortsatta regleringen av skuggbanksektorn ansåg utskottet att övervakningen av skuggbanksektorn behöver stärkas. En reglering och andra åtgärder borde dock varken vara enbart nationella eller enbart begränsade till EU, utan man borde sträva efter att verka för ett så brett internationellt samarbete som möjligt. En fråga som utskottet ansåg att man behöver beakta särskilt i sammanhanget är de risker för konsumenter som kunde uppkomma utanför den reguljära banksektorn. I sammanhanget borde även möjligheten till nationella regleringar övervägas. En översyn av systemet för finansiell tillsyn Utskottet ser positivt på att kommissionen ska göra en översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Det är av väsentlig betydelse för den finansiella stabiliteten och för en väl fungerande finansmarknad att det finns en effektiv och ändamålsenlig finansiell tillsyn. Även ett gott konsumentskydd på det finansiella området förutsätter en effektiv och ändamålsenlig tillsyn. I detta sammanhang noterar också utskottet att kommissionen avser att ta initiativ för att förbättra villkoren för långsiktig finansiering inom EU genom åtgärder för att säkerställa effektiva finansinstitut, marknader och konkurrens. Även detta ser utskottet positivt på. En översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn kan dock enligt utskottets mening inte begränsas till att bedöma om de nuvarande europeiska tillsynsmyndigheternas verksamhet är effektiv och ändamålsenlig och uppnår de mål som anges i EU-lagstiftningen. I sammanhanget bör man även beakta vilka effekter den föreslagna nya gemensamma mekanismen för tillsyn över banker och kreditinstitut (KOM(2012) 510 och KOM(2012) 511) kan få på det europeiska systemet för finansiell tillsyn om den blir beslutad. Även det som aviseras i meddelandet om en färdplan för en bankunion (KOM(2012) 510) bör beaktas vid den planerade översynen.