bet · H001UbU15 · 2013-05-24 00:00:00 — 2012/13:UbU15 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. behandlar i detta betänkande proposition 2012/13:36 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. samt fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslår regeringen att det i skollagen (2010:800) ska införas dels ett s.k. målsättningsstadgande om att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare, dels en upplysningsbestämmelse om att regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera dessa att inrätta karriärstegen förstelärare och lektor. I propositionen görs bedömningen att det bör vara skolhuvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationerna för karriärsteg för lärare. Regeringen föreslår därför att den reglering i skollagen som innebär att lektorer utses av ska upphävas. I propositionen föreslås också att skollagen ändras så att kravet att en lärare ska ha genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid för att kunna få legitimation ändras till att i stället avse en termin när det är fråga om sådana lärare som dels har avlagt examen på forskarnivå eller motsvarande utländsk examen, dels har varit verksamma som lärare vid ett universitet, vid en högskola, inom skolväsendet eller inom motsvarande utbildning i eller i ett annat land. Det föreslås även en begränsning i skollagens bestämmelser om ekonomiskt stöd till inackordering av en elev i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman, så att skyldigheten för elevens hemkommun att lämna sådant stöd inte ska gälla längre än t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Av förbiseende gjordes inte denna begränsning när rätten till inackorderingsstöd infördes. Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns elva reservationer från S, MP, SD och V. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2012/13:136. Tydligare reglering i skollagen avslår motion 2012/13:Ub15 yrkande 2. Reservation 1 (V) Tydligare ansöknings- och anställningsprocess avslår motion 2012/13:Ub18 yrkande 8. Reservation 2 (MP) avslår motionerna 2012/13:Ub17 yrkande 4 och 2012/13:Ub18 yrkande 1. Reservation 3 (S, MP, V) avslår motion 2012/13:Ub18 yrkande 2. Reservation 4 (MP) avslår motionerna 2012/13:Ub15 yrkande 3 och 2012/13:Ub16. Reservation 5 (SD, V) Behörighetskrav för anställning som lektor avslår motionerna 2012/13:Ub17 yrkande 1 och 2012/13:Ub18 yrkande 6. Reservation 6 (S, MP, V) avslår motionerna 2012/13:Ub17 yrkande 2 och 2012/13:Ub18 yrkande 5. Reservation 7 (S, V) Reservation 8 (MP) avslår motion 2012/13:Ub18 yrkande 7. Reservation 9 (MP) Karriärvägar för förskollärare och fritidspedagoger avslår motionerna 2012/13:Ub15 yrkande 1, 2012/13:Ub17 yrkande 3 och 2012/13:Ub18 yrkandena 3 och 4. Reservation 10 (S, MP, V) Inackorderingsstöd för elever i gymnasiesärskolan avslår motion 2012/13:Ub15 yrkande 4. Reservation 11 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet proposition 2012/13:136 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. samt fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En av flera lärarreformer Ärendet är ett av flera förslag som syftar till att höja läraryrkets status och göra det mer attraktivt att arbeta som lärare. Utskottet har tidigare behandlat förslag om att införa en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248), legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171, prop. 2011/12:144, bet. 2011/12:UbU20, rskr. 2011/12:277) och titeln lektor (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU25, rskr. 2009/10:370). har bifallit dessa förslag. Titeln lektor infördes i skolväsendet när den nya skollagen antogs. Syftet enligt propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) var att lärare skulle ges möjlighet till karriär inom skolväsendet och bidra till att eleverna uppnår bättre resultat. Av den nya skollagen framgick kompetenskraven för en lektor och att huvudmannen skulle avgöra om läraren respektive förskolläraren uppfyllde kraven för att benämnas lektor. I propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) föreslogs att utnämningen av lektorer skulle kopplas till legitimationssystemet och att skulle bedöma om en legitimerad lärare eller förskollärare ska utnämnas till lektor. beslutade enligt förslaget. Gällande bestämmelser om lektorer i skollagen En lektor i skolväsendet ska vara en legitimerad lärare eller förskollärare som har avlagt lägst licentiatexamen och visat pedagogisk skicklighet under tjänstgöring. En legitimerad lärare inom grund- eller gymnasieskolan eller motsvarande skolformer kan bli utnämnd till lektor inom ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarar ett undervisningsämne eller som avser ämnesdidaktik. En legitimerad förskollärare kan bli utnämnd till lektor inom ett område som omfattas av förskolans uppdrag. Det är som utnämner lektorer mot bakgrund av lärarens eller förskollärarens akademiska meriter och pedagogiska skicklighet. Benämningen lektor ska i skolväsendet förbehållas de lärare och förskollärare som efter prövning av bedöms uppfylla villkoren (2 kap. 24 § tredje stycket skollagen). Om en legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare utnämns till lektor ska legitimationen kompletteras med en uppgift om detta (4 kap. 11 § andra stycket behörighetsförordningen). Om avslår en ansökan om att utnämnas till lektor kan beslutet överklagas till en allmän förvaltningsdomstol (28 kap. 3 § skollagen). Statsbidrag för förstelärare och lektorer I budgetpropositionen aviserade regeringen en reform om karriärutveckling för lärare. beslutade enligt regeringens förslag att avsätta i statsbidrag för reformen (bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). I propositionen beräknades också medelsavsättningar för de efterföljande åren: , och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 59). För att de medel som avsatts skulle kunna användas för löneökningar till lärare beslutade regeringen förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Statsbidrag lämnas för förstelärare och särskilt yrkesskickliga lärare med forskarutbildning. Bidragskriterierna för lektorer överensstämmer huvudsakligen med kriterierna för utnämning till lektor i 2 kap. 24 § skollagen, bortsett från att statsbidragsförordningen inte omfattar förskollärare. Om antar förslaget i den aktuella propositionen att upphäva den reglering i skollagen som avser lektorer har regeringen för avsikt att i samband med att den föreslagna lagändringen träder i kraft ändra särskilt yrkesskicklig lärare med forskarutbildning i förordningen till lektor (prop. 2012/13:136 s. 10). Verket beräknar ramar för bidraget för varje huvudman utifrån elevantalet och den summa som regeringen beslutar om. För huvudmän som har färre än 75 elever fastställs en särskild pott. Huvudmän söker statsbidrag i taget. kunde skolhuvudmännen ansöka om statsbidrag t.o.m. . fördelas medel motsvarande totalt 4 165 förstelärare eller hälften så många särskilt yrkesskickliga lärare med forskarutbildning (lektorer). Skolhuvudmännen har enligt ansökt om bidrag för ca 3 750 förstelärare och ett hundratal särskilt yrkesskickliga lärare med forskarutbildning. 272 kommunala huvudmän och 293 enskilda huvudmän från hela landet har ansökt om statsbidrag. Huvudmän med färre än 75 elever har ansökt om alla medel som finns att fördela . Huvudmän med fler än 75 elever har ansökt om av de medel som kan fördela . I propositionen föreslår regeringen att det i skollagen (2010:800) ska införas dels ett s.k. målsättningsstadgande om att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare, dels en upplysningsbestämmelse om att regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera dessa att inrätta karriärstegen förstelärare och lektor. I propositionen görs bedömningen att det bör vara skolhuvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationerna för karriärsteg för lärare. Regeringen föreslår därför att den reglering i skollagen som innebär att lektorer utses av ska upphävas. I propositionen föreslås också att skollagen ändras så att kravet att en lärare ska ha genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid för att kunna få legitimation ändras till att i stället avse en termin när det är fråga om sådana lärare som dels har avlagt examen på forskarnivå eller motsvarande utländsk examen, dels har varit verksamma som lärare vid ett universitet, vid en högskola, inom skolväsendet eller inom motsvarande utbildning i eller i ett annat land. Det föreslås även en begränsning i skollagens bestämmelser om ekonomiskt stöd till inackordering av en elev i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman, så att skyldigheten för elevens hemkommun att lämna sådant stöd inte ska gälla längre än t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Av förbiseende gjordes inte denna begränsning när rätten till inackorderingsstöd infördes. Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft . Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att införa ett målsättningsstadgande i skollagen (2010:800) som innebär att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Vidare bifaller att en bestämmelse införs i skollagen som upplyser om att regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera dessa att inrätta karriärstegen förstelärare och lektor. bifaller även förslaget att de nuvarande bestämmelser i skollagen som avser lektorer upphävs och att ett undantag införs som gäller skollagens krav på introduktionsperiod för vissa lärare. Därutöver bifaller förslaget att en elevs hemkommun inte ska vara skyldig att lämna ekonomiskt stöd till en elev som behöver inackordering på grund av skolgången i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman längre än t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Därmed bifalls propositionen. Karriärvägar för lärare i skolväsendet I propositionen föreslår regeringen att det i skollagen (2010:800) ska införas dels ett s.k. målsättningsstadgande om att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare, dels en upplysningsbestämmelse om att regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera dessa att inrätta karriärstegen förstelärare och lektor. I propositionen görs bedömningen att det bör vara skolhuvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationerna för karriärsteg för lärare. Regeringen föreslår därför att den reglering i skollagen som innebär att lektorer utses av ska upphävas. I propositionen föreslås också att skollagen ändras så att kravet att en lärare ska ha genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid för att kunna få legitimation ändras till att i stället avse en termin när det är fråga om sådana lärare som dels har avlagt examen på forskarnivå eller motsvarande utländsk examen, dels har varit verksamma som lärare vid ett universitet, vid en högskola, inom skolväsendet eller inom motsvarande utbildning i eller i ett annat land. Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft . Ekonomiska villkor för elever i gymnasiesärskolan I propositionen föreslås en begränsning i skollagens bestämmelser om ekonomiskt stöd till inackordering av en elev i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman, så att skyldigheten för elevens hemkommun att lämna sådant stöd inte ska gälla längre än t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Av förbiseende gjordes inte denna begränsning när rätten till inackorderingsstöd infördes. Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft . En av de viktigaste faktorerna för elevernas studieresultat är lärarna. För att säkra en hög kvalitet på lärarna måste läraryrket göras mer attraktivt, så att eleverna får en förbättrad undervisning och därmed ökade förutsättningar att nå de nationella målen och goda resultat. Utskottet vill i sammanhanget påminna om de reformer som har beslutats i syfte att höja kvaliteten på lärarkåren och göra läraryrket mer attraktivt: en ny lärarutbildning har införts (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU6, rskr. 2009/10:248) liksom ett system med lärarlegitimation (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, prop. 2011/12:144, bet. 2011/12:UbU20). Lärares kompetens och potential måste på ett bättre sätt än tas till vara och uppmuntras, och lärare måste ges möjligheter att utveckla sin professionalism och gå vidare i karriären inom läraryrket. Utskottet välkomnar därför förslagen i propositionen om karriärvägar för lärare i skolväsendet. Utskottet noterar vidare att departementspromemorian Tid för undervisning lärares arbete med skriftliga individuella utvecklingsplaner (Ds 2013:23) med förslag som innebär en minskad administration för lärare har remitterats och att en proposition har aviserats i frågan. När det gäller propositionens förslag om ekonomiska villkor för elever i gymnasiesärskolan har utskottet inte någon annan uppfattning än regeringen. Utskottet tillstyrker därmed propositionen. Reglering av karriärsteg för lärare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tydligare reglering i skollagen, tydligare ansöknings- och anställningsprocess, titeln förstelärare och resurser för reformen. Jämför reservationerna 1 (V), 2 (MP), 3 (S, MP, V) och 4 (MP). Tydligare reglering i skollagen I kommittémotion 2012/13:Ub15 av m.fl. (V) yrkande 2 anser motionärerna att det krävs en starkare statlig styrning och en tydligare och mer förpliktande reglering i skollagen (2010:800) för att säkerställa att karriärstegsreformen får avsedd effekt. En strävansformulering i skollagen är otillräcklig, menar motionärerna. Det finns en stor risk att många skolhuvudmän inte tar sitt ansvar för att uppfylla intentionerna i lagstiftningen. Det torde även vara svårt för Skolinspektionen att utkräva ett sådant ansvar i samband med en inspektion. Skollagen bör förtydligas för att säkerställa att skolhuvudmännen faktiskt inrättar karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Tydligare ansöknings- och anställningsprocess I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 8 anförs att bör få i uppdrag att tydliggöra processen kring ansökningar och tillsättningar av karriärtjänsterna. Motionärerna anser att regelverket behöver tydliggöras när det gäller vilka lärare som kan bli utvecklingslärare respektive lektor, ansökningsförfarandet och rekryteringen (kravprofil, ansökan och tjänstetillsättning). Motionärerna anser att regeringen genom samarbete med Kommuner och Landsting bör ta initiativ till kollektivavtal för att reglera formerna för detta. I kommittémotion 2012/13:Ub17 av m.fl. (S) yrkande 4 menar motionärerna att titeln förstelärare ter sig gammaldags. Den bör ändras till en mer modern titel, t.ex. utvecklingslärare eller särskild kvalificerad lärare, som dessutom ger en bättre bild av tjänsteinnehållet. I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 1 anser motionärerna att titeln förstelärare bör ändras till utvecklingslärare, som bättre beskriver lärarens arbetsuppgifter enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Motionärerna menar också att titeln förstelärare gör att övriga lärare betraktas som andrelärare, dvs. en andra klassens lärare. I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att man i det kommande budgetarbetet bör avsätta mer resurser till karriärutvecklingsreformen så att dubbelt så många lärare kan bli utvecklingslärare (dvs. förstelärare enligt regeringens förslag) eller lektorer. Motionärerna anser att anslagen till karriärtjänsterna ska fördubblas så att skolhuvudmännen får möjlighet att anställa dubbelt så många lektorer och/eller utvecklingslärare som en del av det fortsatta arbetet med att stärka läraryrkets attraktivitet. Tydligare reglering i skollagen Principen om kommunalt självstyre gäller för all verksamhet, inklusive utbildningsverksamhet. Utrymmet för den kommunala självstyrelsen är dock inte obegränsat. För t.ex. utbildningsverksamheten finns nationella krav på en enhetlig reglering som anses väga tyngre än den kommunala bestämmanderätten. Förslaget att i skollagen (2010:800) införa ett målsättningsstadgande om att huvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare innebär en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, men den är enligt regeringen begränsad och får anses vara proportionerlig i förhållande till syftet med bestämmelsen. Även om bestämmelsen inte är rättsligt förpliktande för huvudmännen eller ger enskilda några rättigheter är det ett sätt för lagstiftaren att betona att detta är en viktig fråga. Den innebär att skolhuvudmännen åläggs att positivt verka för att uppnå målsättningen, dvs. att inrätta karriärsteg för lärare, och aktualiserar därmed inte den kommunala finansieringsprincipen (prop. 2012/13:136 s. 22). För att karriärstegen ska få ett ordentligt genomslag bör de enligt propositionen kopplas till en löneförhöjning. I en statsbidragsförordning kan man uppställa vissa villkor för att en huvudman ska kunna få statsbidrag för att finansiera löneförhöjningar för särskilt kvalificerade lärare. I propositionen föreslås att en upplysningsbestämmelse om huvudmännens möjligheter att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor införs i skollagen. Det är frivilligt för huvudmännen att söka statsbidraget i fråga. Utskottet delar regeringens uppfattning att möjligheten för skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag utgör ett kraftfullt incitament för huvudmännen att inrätta karriärsteg för lärare. Förslaget innebär dock att även de huvudmän som väljer att inte ansöka om statsbidrag ska sträva efter att målsättningen, dvs. att inrätta karriärsteg för lärare, uppnås. Vidtagna åtgärder behöver då inte följa villkoren i statsbidragsförordningen. Mot bakgrund av principen om kommunalt självstyre och att ett statsbidrag införts för att finansiera löneförhöjningar för särskilt kvalificerade lärare avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub15 (V) yrkande 2. Tydligare ansöknings- och anställningsprocess Enligt den rådande ansvarsfördelningen mellan staten och huvudmännen är det givetvis huvudmännen som har arbetsgivaransvaret med ansvar för lärares prestationer och yrkesutveckling. I enlighet med vad som gäller på andra områden är det arbetsgivaren som ansvarar för de anställdas karriär- och löneutveckling och som fattar beslut om att befordra de anställda som av arbetsgivaren bedöms vara särskilt yrkesskickliga. Förslaget med ett målsättningsstadgande innebär inte att frågan detaljregleras utan endast att en målsättning som är av nationellt intresse på utbildningsområdet anges i lag. Det är upp till skolhuvudmännen att avgöra hur denna målsättning bäst kan nås, och det är frivilligt för skolhuvudmännen att söka det statsbidrag som regleras i statsbidragsförordningen. Huvudmän kan inrätta egna system med utvecklingssteg för lärare som avviker från de karriärsteg för vilka statsbidrag lämnas. Exempel på sådana lokala initiativ har presenterats i den promemoria som ligger till grund för propositionen (U2012/4904/S). Med hänvisning till arbetsgivarens ansvar i anställningsfrågor och till att kollektivavtal är en fråga för arbetsmarknadens parter avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub18 (MP) yrkande 8. Utskottet instämmer med regeringen att en lämplig benämning på en särskilt yrkesskicklig lärare kan vara förstelärare och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub17 (S) yrkande 4 och 2012/13:Ub18 (MP) yrkande 1. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle avsättas för reformen för det året, och beslutade enligt förslaget. Vidare beräknade regeringen i budgetpropositionen , och för reformen. Utskottet konstaterar att frågor som rör medelstilldelning kommer att behandlas i samband med budgetpropositionen och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub18 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utnämning av lektorer och behörighetskrav för anställning som lektor. Jämför reservationerna 5 (SD, V) och 6 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub15 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att även i fortsättningen bör ha till uppgift att utnämna lektorer. Annars kan likvärdigheten i bedömningen av vem som utnämns till lektor komma att riskeras, anser motionärerna. Att bedöma en ansökan är dessutom en omfattande och grannlaga uppgift som inte bör belasta skolhuvudmännen. I motion 2012/13:Ub16 av (SD) vill motionären att även fortsättningsvis ska utnämna lektorer för att säkerställa likvärdigheten och förhindra att kraven för utnämningen sänks . Skolhuvudmännen ska ändå kunna ta initiativet till en ansökan om titeln. Behörighetskrav för anställning som lektor I kommittémotion 2012/13:Ub17 av m.fl. (S) yrkande 1 menar motionärerna att lektorsanställningens vetenskapliga inriktning bör breddas till att även omfatta ämnen som ligger nära skolans kärnområde, såsom utbildningsvetenskap, pedagogik, pedagogiskt arbete eller allmändidaktik. Annars riskerar den utbildningsvetenskapliga forskningens ställning att undergrävas såväl i akademin som i praktiken. I kommittémotion 2012/13:Ub18 av m.fl. (MP) yrkande 6 anförs att allmändidaktik, pedagogik, utbildningsvetenskap eller angränsande forskningsområden bör ge behörighet för anställning som lektor. Att skolhuvudmännen har tillgång till aktuell forskning inom dessa områden, som tillämpas inom alla ämnesområden, är av stort värde för undervisningen. infördes titeln lektor genom en ändring i skollagen (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU25, rskr. 2009/10:370). Syftet enligt propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) var att lärare skulle ges möjlighet till karriär inom skolväsendet och bidra till att eleverna uppnår bättre resultat. Av den nya skollagen (2010:800) framgick kompetenskraven för lektor och att huvudmannen skulle avgöra om läraren respektive förskolläraren uppfyllde kraven för att benämnas lektor. I propositionen menade regeringen att det inte fanns något tungt vägande skäl för att skulle administrera utnämningarna eftersom lektor skulle vara en titel som bygger på att en lärare eller förskollärare har uppvisat pedagogisk skicklighet och i övrigt på dokumenterade akademiska studier (prop. 2009/10:165 s. 274). I propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) föreslogs att utnämningen av lektorer skulle kopplas till legitimationssystemet och att hädanefter skulle bedöma om en legitimerad lärare eller förskollärare ska utnämnas till lektor. beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). prövning görs bl.a. utifrån ett yttrande från lärarens eller förskollärarens rektor eller förskolechef av vilket det ska framgå om läraren eller förskolläraren bedöms ha visat sådan pedagogisk skicklighet som enligt föreskrifter (SKOLFS 2011:58) krävs för utnämning till lektor. Utskottet vill betona att det är huvudmännen som har arbetsgivaransvaret, dvs. ansvaret för lärarnas prestationer och yrkesutveckling.