bet · H101NU1 · 2013-12-03 00:00:00 — I motionen framhålls att bör uppmana regeringen att se över avgifter. I motion 2013/14:N247 av (M) sägs att många näringsidkare uppfattar långa handläggningstider som ett problem och ett riksdagsuttalande om detta förordas. En översyn av skyldigheter när det gäller granskning av svenska bolags årsredovisningar förordas i motion 2013/14:N403 av Finn (M), för att komma till rätta med storskaligt bedrägeri av den organiserade brottsligheten. En sådan översyn skulle, enligt motionären, ta fasta på att göra en kvalitativ analys av bolagens verksamhet. I kommittémotion 2013/14:N392 av m.fl. (MP) förordas att den verksamhet och den inriktning på arbetet med offentlig upphandling som finns vid blir kvar. Vid en eventuell flytt av denna verksamhet till är det viktigt att man ser till att den inriktning på arbetet och den kompetens som finns hos behålls intakt (yrkande 1). Vidare föreslås i kommittémotion 2013/14:N224 av m.fl. (V) att bör avvecklas (yrkande 3). Resurser och arbetsuppgifter ska föras över till andra statliga myndigheter, bolag och regionala myndigheter. Slutligen anförs i kommittémotion 2013/14:N226 av m.fl. (V) att resurserna hos geologiska undersökning (SGU) behöver förstärkas för att snabba upp tillståndsprocessen för gruv- och prospekteringsbolag. Enligt motionärerna tjänar ingen på att prövningar blir liggande på grund av resursbrist. Effektiviteten i tillståndsprocesser bör ses över och förbättras. Likaså måste samhällets krav vara tydliga, rättssäkra och förutsägbara. är till största delen en avgiftsfinansierad myndighet, med en årlig omsättning på ca . uppgick anslaget till , för att finansiera utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden (anslaget 1:12 : Finansiering av likvidatorer). har två övergripande uppgifter: En myndighetsutövande funktion – att registrera företag och företagsinteckningar, ta emot årsredovisningar, pröva och besluta om vissa tillstånd och likvidationer. En servicefunktion – att erbjuda information om företag, utbildningar och seminarier. bestämmer storleken på sina avgifter utifrån principen om full kostnadstäckning, dvs. att det ska finnas ett tydligt samband mellan kostnad och avgift och att avgifterna ska sättas så att den långsiktiga självkostnaden täcks. Detta regleras enligt avgiftsförordningen (1992:191). I avgiftsförordningen regleras vidare att myndigheten ska samråda med om de avgifter som myndigheten tar ut eller avser att ta ut. Enligt regleringsbrev för ska de avgifter som myndigheten tar ut i sin verksamhet tydligt framgå på webbplats. På ska myndigheten också ange de mål i form av leveranstider som gäller för företagsregistreringar, företagsinteckningar och ärenden om ersättning till likvidatorer. På webbplatsen framgår att har som mål att företagsregistreringar ska göras , registrering av företagsinteckningar senast nästkommande arbetsdag samt handläggning av ärende om ersättning till likvidatorer . Vidare framgår av webbplats aktuella handläggningstider för olika ärendehanteringar. Här framgår att olika ärendetider varierar mellan 4–, beroende på ärendetyp. För att handläggningsprocessen ska bli effektivare och snabbare krävs, enligt , att ärendena skickas in elektroniskt samt att granskningen och handläggningen sker elektroniskt. Andelen elektroniskt inlämnade ärenden har ökat . En stor andel ärenden som skickas in uppges dock vara ofullständiga, vilket leder till att kunden måste komplettera sitt ärende. handläggning av dessa ärenden har därför inte blivit enklare eller smidigare. arbetar bl.a. för att förbättra e-tjänsterna i , som är en webbportal som ska ge service och information till personer som driver eller vill starta företag. har även genomfört en förstudie för att koordinera insatserna för att öka den elektroniska inlämningen och effektivisera handläggningen. Det nuvarande statliga stödet till vägledning och information om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling är utspritt på flera myndigheter och ett bolag, i huvudsak , Kammarkollegiet, Verket för innovationssystem () och AB . I budgetpropositionen (utg.omr. 24) framgår att regeringen anser det vara en rimlig utgångspunkt att den som har både juridiska och praktiska frågor om en planerad upphandling inte ska behöva vända sig till olika myndigheter för att få svar. Regeringen hänvisar vidare till att både (SOU 2013:12), (SOU 2012:32) och remissinstanserna understryker vikten av en minskad splittring och att stöd och vägledning om upphandlingsprocessens samtliga delar koncentreras och förbättras. Regeringen gör bedömningen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, samt miljö- och social hänsyn, behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Därför avser regeringen att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, samt miljö och sociala krav, i . Mot bakgrund av förändringarna på upphandlingsområdet, utvecklingen av och förslag avser regeringen att återkomma med ett utvecklat mål . Regeringen framhåller att har en väl fungerande verksamhet och en bred kompetens om upphandlingsregelverket, om rättspraxis och inte minst om vikten av att genomföra upphandlingsprocessens samtliga delar för att åstadkomma en effektiv upphandling. Ambitionen är att ska kunna få det samlade upphandlingsstödet inklusive stödet till innovationsupphandling, att vara tillgängligt . Regeringen avser att återkomma i vårpropositionen med förslag om ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. Den nya myndighetsstrukturen behandlades i propositionen En effektivare förvaltningsstruktur inom politikområden med strategisk betydelse för nationell och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:78, bet. 2007/08:NU15). tog över uppgifter från de nedlagda myndigheterna Verket för näringslivsutveckling () och samt från . Myndigheten ska, enligt förordningen (2009:145) med instruktion för , verka för att fler och växande företag utvecklas i alla delar av landet. ska även verka för att den utvecklingskraft och tillväxtpotential som finns i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden nyttjas och vidareutvecklas samt verka för hållbara lösningar som ur ett miljö- och klimatperspektiv stöder utvecklingen av ett konkurrenskraftigt näringsliv. I uppdraget ingår även att främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden och att främja entreprenörskap vid universitet och högskolor. Tillsyn och förvaltning inom geologiska undersökning Enligt minerallagen (1991:45) krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Bergmästaren beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncession samt utövar tillsyn enligt lagen. är Bergsstaten ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). För undersökningsarbeten och gruvdrift gäller särskilda processer och prövningar enligt både minerallagen och andra lagar, främst . Minerallagen och gäller parallellt. Tillståndsprocessen för undersökning respektive bearbetning har beskrivits ingående i utskottets betänkanden /07:NU5 (s. 9) och 2008/09:NU18 (bilaga 2) och delvis även i betänkande 2012/13:NU14. Enligt uppgift från Bergsstaten finns en målsättning om en handläggningstid för såväl utfärdande av undersökningstillstånd som tillstånd för bearbetningskoncession. Ofta är handläggningstiden snabbare än så, särskilt vid ansökningar om undersökningstillstånd. Ärendetiden för bearbetningskoncession, dvs. den totala tiden från att en ansökan registrerats till att ett tillstånd godkänts, kan däremot vara betydligt längre. Det gäller inte minst vid ansökningar om nya projekt. Tidsåtgången varierar dessutom beroende på ärendetyp. Tillstånd som gäller nya projekt tar oftast , från ansökan till start av drift, medan ansökningar som gäller t.ex. utökning av verksamhet kan hanteras snabbare. Att ärendetiden varierar kan bero på flera saker, t.ex. att en miljökonsekvensbeskrivning som ska bifogas ansökan kompletteras i efterhand. En miljökonsekvensbeskrivning skickas dessutom alltid på remiss till berörd Länsstyrelse som ska godkänna miljökonsekvensbeskrivningen. Bergmästarens beslut om bearbetningskoncession kan överklagas till regeringen. Ärendetiden kan också förlängas av att tillstånd för bearbetningskoncession ska kompletteras med ett tillstånd för miljöfarlig verksamhet och ibland även för vattenverksamhet. Detta tillstånd ges av mark- och miljödomstolen. Vid det senaste årsskiftet fanns 1 114 gällande undersökningstillstånd i . Antalet ansökningar om nya undersökningstillstånd kan sägas spegla gruvbranschens aktivitetsnivå och framtidsförväntningar. var antalet ansökningar om nya undersökningstillstånd 211 stycken, vilket ligger i nivå med . Enligt bergmästaren är detta ett av många tecken på att aktivitetsnivån i branschen fortsätter att vara hög. Enligt ansökningarna har företagen i första hand letat efter basmetaller som guld, järn, koppar och zink. Dessutom kvarstår intresset för sällsynta jordartsmetaller. Först tar utskottet ställning till det förslag som rör offentlig upphandling vid . Därefter redovisas utskottets ställningstagande vad gäller förslag kring övriga myndighetsfrågor. I motion 2013/14:N392 (MP) förordas att regeringen vid en eventuell flytt av verksamhet vid till ser till att den inriktning på arbetet och den kompetens som finns på behålls intakt. Enligt utskottets mening är det rimligt att tydligare samla information och vägledning om offentlig upphandling. Utskottet har därför inget att invända mot regeringens ambition att, så som den presenteras i budgetpropositionen (utg.omr. 24) överlåta det samlade upphandlingsstödet inklusive stödet till innovationsupphandling till . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:N392 (MP) i här berörd del. Med anledning av motionerna 2013/14:N246 (M), 2013/14:N247 (M) och 2013/14:N403 (M) där förordas att uppmana regeringen att se över avgifter och handläggningstider samt att göra en översyn av reglerna för skyldighet att granska och hantera årsredovisningar av aktiebolag vill utskottet anföra följande. är en i huvudsak avgiftsfinansierad myndighet som bestämmer storleken på sina avgifter utifrån principen om full kostnadstäckning, i enlighet med bestämmelserna i avgiftsförordningen (1992:191). Utskottet har vidare noterat att har påbörjat en avgiftsöversyn inom respektive verksamhetsområde. Utskottet noterar därtill att redovisar och arbetar med att effektivisera handläggningstiderna. När det gäller granskning av svenska bolags årsredovisningar utgår utskottet från att denna granskning genomförs enligt de regler som har att arbeta efter. När det gäller vad som förordas i motion 2013/14:N224 (V) om att bör avvecklas vill utskottet erinra om att ett likalydande förslag avstyrktes (bet. 2012/13:NU1) med motiveringen att bedriver ett högst angeläget arbete i syfte att bl.a. främja entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag. Utskottet ser inget skäl att omvärdera detta ställningstagande. Med anledning av vad som förordas i motion 2013/14:N226 (V) om att regeringen bör stärka resurserna till geologiska undersökning för att snabba upp tillståndsprocesserna vill utskottet anföra följande. Som redogjorts för i det föregående finns det olika orsaker till att ärendetiden för tillståndsprocessen kan variera. Utskottet ser dock inget behov för att uttala sig om myndighetens resurser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:N246 (M), 2013/14:N247 (M), 2013/14:N403 (M), 2013/14:N224 (V) och 2013/14:N226 (V) i här berörda delar. Vissa frågor angående förvaltningen av statligt ägda företag Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till ändring av uppdraget för och avslår ett motionsyrkande om att bör få utökade möjligheter att ta en aktiv roll i bostadsförsörjningen. bemyndigar också regeringen att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation. Jämför reservation 10 (S, MP, V). Regeringen föreslår att uppdraget för ska ändras. Enligt förslaget ska äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning genom en hyressättning som beaktar verksamhetens risk. ska verka för en långsiktig hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden. Regeringen vill med detta förslag tydliggöra bolagets inriktning, mål och ansvar. I propositionen sägs att uppdraget för har uppfattats som oklart vad gäller bolagets roll, ansvar och hyressättningsprinciper. Bolagets fokus och kärninnehav bedöms främst finnas i universitet och högskoleområdet, i s.k. campus. Universitetens och högskolornas långsiktiga behov av lokaler, förvaltning av specialiserade byggnader samt sammanhållna campusmiljöer bör säkerställas. I Akademiska Hus uppdrag ingår däremot inte att bygga, förvalta och äga studentbostäder. Bostadsutvecklingen bör bedrivas av andra aktörer. Dock bör bolaget, enligt regeringen, medverka till att studentbostäder uppförs, genom t.ex. upplåtelse eller försäljning av mark på campusområdet, på marknadsmässiga villkor. Regeringen anför vidare att det är avgörande att verksamheten baseras på affärs- och marknadsmässig grund för att bolaget ska kunna agera med större fokus på kundnytta och kostnadseffektivitet. Avveckling av Ersättningsmark i Regeringen föreslår att Ersättningsmark i ska avvecklas genom likvidation. Skälet till detta är att bolaget inte längre bedriver någon verksamhet eftersom bolaget har överlåtit all sin fasta egendom till staten genom . Avvecklingen bör, enligt regeringen, ske genom likvidation. I kommittémotion 2013/14:C435 av m.fl. (MP) anförs att bör få utökade möjligheter att ta en aktiv roll i bostadsförsörjningen (yrkande 3). Bostadskrisen är ett allvarligt samhällsproblem som måste tas på allvar i större utsträckning än vad som gjorts , skriver motionärerna. bildades sedan 1992 beslutat om en ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m. (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8). Genom beslutet godkände bl.a. att huvuddelen av universitets- och högskolefastigheterna fördes över till en särskild fastighetskoncern, vilket blev . I regeringens skrivelse om 2013 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2012/13:140) framgår att uppdraget för är att erbjuda och högskolor ändamålsenliga och sunda lokaler för utbildning och forskning i syfte att bidra till att stärka som kunskapsnation. Vidare framgår av denna skrivelse att företagets verksamhet ska bestå i att äga, förvalta, projektera, bygga och utveckla fastigheterna så att kunderna ska kunna fokusera på sin huvuduppgift, dvs. utbildning och forskning. Bolaget ska agera hållbart, affärsmässigt och på marknadsmässiga villkor. Bolagets verksamhet enligt den nu gällande bolagsordning lyder enligt följande. Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att äga och förvalta fast egendom och bedriva byggnadsverksamhet och byggadministration samt bedriva därmed förenlig verksamhet, även som äga och förvalta lös egendom. Enligt information från syftar förslaget till att förtydliga och klargöra bolagets uppdrag. Förslaget innebär däremot inte att bolagets verksamhetsinriktning ska förändras, utan endast att klargöra de viktigaste frågeställningarna kring bolagets huvudfokus, ansvarsområden, affärsmässighet etc. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22) att uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark till staten skulle upphöra. gavs i uppdrag att överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark från till staten för att därefter användas som ersättningsmark för skyddsvärd skog. beslutade årsstämman för att godkänna styrelsens förslag om utdelning av mark till staten. Innehavet placerades i Ersättningsmark i . Bolaget ägde produktiv skogsmark till ett bokfört värde av samt fick ett aktieägartillskott från om . ansvarar för att byta den produktiva skogsmarken mot skyddsvärd skog. Ersättningsmark i har överlåtit de till , som tillträdde fastigheterna . Bolaget har därmed fullföljt sitt uppdrag. I det följande tar utskottet först ställning till förslagen som rör . Därefter redovisas utskottet ställningstagande gällande förslaget om att avveckla Ersättningsmark i . Utskottet är positivt till att uppdraget för tydliggörs. Genom den nya uppdragsbeskrivningen blir uppdraget för tydligare vad gäller inriktning, mål och ansvar. Bland annat kommer det att framgå att företagets verksamhet ska bestå i att äga, förvalta, projektera, bygga och utveckla fastigheterna så att kunderna ska kunna fokusera på sin huvuduppgift, dvs. utbildning och forskning. Däremot ska det inte ingå i uppdrag att bygga, förvalta och äga studentbostäder. Med anledning av vad som anförs i motion 2013/14:C435 (MP) om bolagets roll när det gäller bostadsförsörjningen vill utskottet framhålla att fortsatt kommer medverka till att studentbostäder uppförs genom t.ex. upplåtelse eller försäljning av mark på campusområdet, på marknadsmässiga villkor. Utskottet anser att Akademiska Hus därigenom även framgent kommer att ha en viktig roll för studenternas bostadsförsörjning. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berörd del och avstyrker motion 2013/14:C435 (MP) i motsvarande del. Avveckling av Ersättningsmark i överlät Ersättningsmark i all fast egendom till staten genom . Eftersom Ersättningsmark i inte längre äger någon egendom och därför inte kan bedriva verksamhet ser utskottet inget hinder mot att Ersättningsmark i avvecklas genom likvidation. Propositionen tillstyrks således i berörd del. Anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 24 Näringsliv som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår samtliga motionsyrkanden där andra förslag till anslag lagts fram. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I det följande redogörs för regeringens förslag om anslag och bemyndiganden för de olika verksamheter och områden som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv och motsvarande förslag i motioner. Förslagen om anslag framgår av bilaga 2. De förslag som har lagts fram i motionerna har en annan budgetram som utgångspunkt för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och fastställt. Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 24 Näringsliv är således att ramen för utgiftsområdet är fastställd till 5 . Regeringens förslag innebär att ca anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan samt av bilaga 2 som bifogas detta betänkande. Uppräkningar alternativt minskningar av anslagen till följd av pris- och löneomräkning och beräknande samordningsvinster framgår inte av nedanstående redovisning. För närmare information om detta hänvisas till budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem finansierar förvaltningskostnader vid Verket för innovationssystem (). Regeringen föreslår att anslaget uppgår till ca 2014. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling finansierar utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till och för statsbidrag till SP för vissa specifika program etc. Som en följd av beslut med anledning av regeringens forsknings- och innovationspolitiska proposition (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3) beräknas anslaget öka –2016. föreslås anslaget öka med ca till . Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. finansierar utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. föreslås anslaget uppgå till . Anslaget 1:4 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Det får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Regeringens föreslår att anslaget ökas med och uppgår därmed till 2014. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. används för näringslivsfrämjande åtgärder. föreslår regeringen att anslaget ökas med för att finansiera framtagandet av en teknisk infrastruktur för ett uppgiftslämnarregister. Regeringen föreslår även att anslaget minskas med . Dessa medel tillförs i stället anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (se nämnda anslag). Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ska uppgå till 2014. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2014. Regeringen föreslår, som nämnts ovan, att anslaget ökas med för uppgiften att ta fram statistik över svenskt riskkapital. Regeringen föreslår också att anslaget tillförs för uppgiften att sammanställa en årlig rapport till Europeiska kommissionen om utvecklingen av nystartszonerna. Anslaget 1:7 Turistfrämjande finansierar kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Anslaget föreslås uppgå till 2014. Anslaget 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. finansierar geologiska undersöknings förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2014. Anslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning finansierar utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Anslaget föreslås uppgå till 2014. Anslaget 1:10 geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar m.m. finansierar utgifter för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun, inklusive miljö- och funktionskontroll, förvaltning och nödvändiga underhålls- och miljösäkrande åtgärder vid efterbehandlade anläggningar. Anslaget föreslås uppgå till 2014. Anslaget 1:11 Patentbesvärsrätten finansierar Patentbesvärsrättens (PBR) förvaltningsutgifter. ökades anslaget med med anledning av ett ökat resursbehov för Patentbesvärsrätten. Det ökade resursbehovet fortsätter även . Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014 (i relation till anslag). Under har PBR:s ekonomi varit mycket ansträngd. PBR:s genomsnittliga handläggningstid för patentmål ligger liksom över det eftersträvade målet om högst . Däremot ligger handläggningstiden för övriga mål nu under målet . Situationen har även förbättrats på så sätt att ledamöter från PBR har möjlighet att delta i de allmänna domstolarnas patentmål. Anslaget föreslås uppgå till ca 2014. Anslaget 1:12 : Finansiering av likvidatorer finansierar utgifter för likvidatorer för associationsrättsliga ärenden. Till följd av ökade utgifter under anslaget föreslår regeringen en anslagshöjning med 2014. Anslaget föreslås uppgå till 2014. Anslaget 1:13 Bidrag till terminologisk verksamhet finansierar utgifter för statsbidrag för terminologisk verksamhet vid AB . Anslaget föreslås uppgå till 2014. Anslaget 1:14 Bidrag till finansierar utgifter för statsbidrag till () grundläggande verksamhet. Anslaget föreslås uppgå till ca 2014. Anslaget 1:15 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2014. planerar regeringen en permanent höjning av anslaget med , i syfte att förstärka stödet till vägledning och information om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, som ska samlas hos . Anslaget 1:16 Konkurrensforskning finansierar utgifter för forskning med en klar anknytning till verksamhetsområde med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor.