bet · H101FiU4 · 2013-12-10 00:00:00 — 2013/14:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. behandlar i detta betänkande utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om anslagsfördelningen . Anslagen inom utgiftsområdet uppgår 2014 till . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 26 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). fastställde ramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (bet. 2013/14:FiU1). Utgiftsområdets anslag får enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. I detta betänkande tar finansutskottet ställning till regeringens förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Förslaget i propositionen återges i bilaga 1, och utskottets anslagsförslag framgår av bilaga 3. Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. –2016 beräknas en viss omfördelning av ränteutgifterna på statsskulden ske jämfört med budgetpropositionen . I budgetpropositionen föreslås att anslagen för utgiftsområde 26 minskas med ca till jämfört med nivån . beräknas anslagen vara betydligt lägre jämfört med nivån . Ränteutgifterna beräknas i stället öka i motsvarande mån 2016. De lägre utgifterna och 2015 är främst en effekt av betydligt lägre marknadsräntor än vad som antogs i budgetpropositionen . De höjda ränteutgifterna beror främst på att det ökade lånebehovet får större effekt än det förändrade marknadsränteläget. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Utgifterna för räntor på statsskulden finansieras med anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Anslaget påverkas främst av statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer och den svenska kronans växelkurs mot andra valutor. Även har effekter på ränteutgifterna på kort sikt. Anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203). Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Valet av upplåningsstrategi och upplåningsteknik gör att ränteutgifterna kan uppvisa stora svängningar mellan åren, även om skuldutvecklingen, räntenivåerna och valutakurserna är stabila. har de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna minskat från ca till 2012. Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till . Minskningen beror både på att marknadsräntorna har sjunkit och på att statsskulden har minskat. Anslaget för statsskuldsräntor har över- eller underskattats med i genomsnitt i statens budget –2012. Även bedöms en avvikelse i denna storleksordning i budgetpropositionen . Tabell 1 visar de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2017. Ränteutgifterna förväntas uppgå till , vilket är lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen . Den främsta förklaringen är valutakursvinster om , men också att har reviderat sin låneplan. Revideringen innebär att utgifterna på kort sikt blir något lägre för att därefter bli högre i motsvarande mån. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. De utgiftsmässiga räntorna beräknas därmed öka med . Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2012–2017 Utfall 2012 och prognos 2013–2017 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Över-/underkurser vid emission –9,5 –1,5 –1,0 Räntor på in- och utlåning –4,7 –4,5 –5,0 –5,0 –5,5 –5,5 Valutaförluster/-vinster –2,9 –8,5 –9,0 –1,0 Kursförluster/-vinster –2,5 Källa: /14:1 utgiftsområde 26. Marknadsräntorna beräknas vara fortsatt låga framöver, vilket innebär lägre ränteutgifter för lån i svenska kronor. Låga räntor leder också till högre överkurser i samband med att emitterar ett nytt tioårigt referenslån. –2017 väntas ränteutgifterna bli relativt låga med undantag för en tillfällig effekt 2015 då ett stort realobligationslån förfaller. När lånet förfaller innebär det en inflationskompensation på ca , vilket belastar anslaget. Som andel av BNP beräknas statsskuldsräntorna minska , från 2017. Tabell 2 visar de kostnadsmässiga statsskuldsräntorna som används vid beräkningen av statens finansiella sparande. Kostnadsmässig redovisning visar den ränta som genererats i stället för faktiska utbetalningar, vilket lättare åskådliggör kostnaden för statsskulden . I tabellen ingår inte t.ex. realiserade valutakurs- och kursförluster, vilka påverkar ränteutgifterna. Tabell 2 Kostnadsmässiga statsskuldsräntor 2012–2017 Utfall 2012 och prognos 2013–2017 Summa räntor enligt tabell 1 –3,8 –3,0 –2,5 –6,0 –1,0 Källa: /14:1 utgiftsområde 26. Räntekostnaderna bedöms öka 2013–2017 i takt med högre marknadsräntor trots att statsskulden minskar . Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Syftet med ett anslag för oförutsedda utgifter är att medel får användas för oförutsedda utgifter såsom t.ex. utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse. Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om när medel från anslaget ska tas i anspråk. Regeringen ska i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Enligt regeringens bedömning behövs även fortsättningsvis ett anslag för oförutsedda utgifter och för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter. Anslaget avser provisionsutgifter i samband med upplåning och förvaltning av statsskulden. Samtliga utgifter inom anslaget redovisas utanför utgiftstaket, liksom ränteutgifterna på statsskulden. betalar främst ut provisioner till marknadsaktörer för att de upprätthåller en marknad genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom ges provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag. Externa förvaltare får både en fast och en rörlig provision, där den rörliga baseras på resultat. Tabell 3 Utveckling av provisionsutgifter –2012 Provisioner av externa förvaltare Källa: /14:1 utgiftsområde 26. Provisionsutgifterna varierar kraftigt över tiden och har minskat till en nivå på ca . Det beror på att upplåningen har skett via olika instrument och metoder och att utgifterna därmed skiljer sig åt mellan åren. Försäljningsprovisionerna tredubblades jämfört med . En stor del av kostnaden berodde på att en 30-årig statsobligation emitterades genom syndikering, vilket innebär att mellanhänder, vanligtvis banker, sköter försäljningen mot en avgift. En annan bidragande orsak till de höga kostnaderna 2009 var att ett premieobligationslån emitterades så sent att provisionerna kom att belasta anslag. Provisionerna till de externa förvaltarna var höga 2009 och 2011. Det hänger samman med att avkastningen var god, respektive , vilket resulterade i att en betydande rörlig ersättning betalades ut påföljande år. halverades avkastningen, vilket förklarar den betydligt lägre ersättningen . Utvecklingen av provisionsutgifterna visar att kostnaderna till största delen styrs av vilka upplåningskanaler som används. Vissa upplåningsinstrument medför inte några rörliga kostnader medan andra gör det. För de största upplåningsvolymerna är försäljningsprovisionerna fasta. Försäljningsprovisionerna för premieobligationer har ett direkt samband med försäljningsvolymerna. En upplåning via syndikering leder också till höga provisioner eftersom de är relaterade till volymen. Tabell 4 visar utfallet av och prognosen för provisionsutgifterna fördelat på några kategorier 2012–2017. De högre kostnaderna –2017 förklaras främst av ökade utgifter i utländsk valuta jämfört . De beror också i viss mån på att regeringen föreslår att i provisionsutgifter förs till anslaget för provisionsutgifter under utgiftsområde 26. redovisades provisionsutgifterna inom anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Tabell 4 Utveckling av provisionsutgifter –2017 Utfall 2012 och prognos 2013–2017 Källa: /14:1 utgiftsområde 26. Regeringen har enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203) ett bemyndigande att besluta att anslaget för statsskuldsräntan samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Bemyndigandet nyttjades då utgifterna uppgick till , vilket var mer än det anslag som anvisats av . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 provisionsutgifter. Utskottet välkomnar regeringens ambitionshöjning med en mer tydlig och enhetlig utformning av anslagens ändamål i budgetpropositionen . Regeringens analys av utfallen –2012 visar att anslaget för ränteutgifter har över- eller underskattats med i genomsnitt . Även prognostiseras en avvikelse i denna storleksordning. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är svårt att i närtid prognostisera ränteutgifterna, men menar att på ett tydligare sätt bör få information om de olika ränteutgiftsposternas avvikelser från anvisade medel. Även motiven till regeringens budgeterade anslagsnivåer för ränteutgifterna bör framgå tydligare. När det gäller anslaget för provisionsutgifter har utskottet tidigare, exempelvis i betänkande 2011/12:FiU4, uttalat önskemål om en närmare redovisning av motiven för den föreslagna anslagsnivån. I de två senaste budgetpropositionerna för utgiftsområde 26 har regeringen också redovisat mer utförligt hur framtida prognoser för provisionsutgifterna har beräknats. Regeringen föreslog utifrån en prognos en sänkning av anslagsnivån med i budgetpropositionen , vilket utskottet välkomnade (bet. 2012/13:FiU4 s. 8). Regeringens prognos för försäljningsprovisioner är på , vilket är högre jämfört med förra årets prognos på . Regeringens utvärdering av provisionsutgifterna redovisades för i skrivelsen Statens upplåning och skuldförvaltning –2011 (skr. 2011/12:104). ansåg i behandlingen av skrivelsen att frågan om provisionsutgifterna skulle behandlas i samband med budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU30 s. 19). I behandlingen av anslagen inom utgiftsområde 26 i budgetpropositionen delade utskottet regeringens bedömning att flexibilitet är viktigt för att kunna välja det mest kostnadseffektiva upplåningsinstrumentet. menade utskottet att Riksgälden har ett ansvar att löpande säkerställa att provisionsutgifterna är så låga som möjligt givet de syften de ska uppfylla (bet. 2012/13:FiU4 s. 8–9). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att det är instrumenten och kanalerna för upplåning och de externa förvaltarnas insatser som påverkar provisionsutgifternas storlek. Avvägningen mellan instrumenten för upplåning görs av Riksgälden inom ramarna för regeringens riktlinjer för statsskuldens förvaltning. Regeringen anför att höga provisioner till externa förvaltare leder till att kostnaden för utgiftsområdet totalt sett har sjunkit eftersom avkastningen per definition varit hög när provisionerna varit höga. Dessa vinster redovisas inte under anslaget för provisionsutgifter (1:3) utan på anslaget för statsskuldsräntor (1:1). Under ärendets beredning har lämnat kompletterande information i frågan om utskottets synpunkter om provisionsutgifterna. Regeringen avser att återkomma i frågan i den kommande utvärderingen av statens upplåning och skuldförvaltning. Rapporten beräknas vara klar och överlämnas till . Utvärderingen görs , och en liknande information om återkoppling när det gäller provisionsutgifterna gavs av regeringen i behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU4 s. 7). Med detta ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till beräkning av anslagen inom utgiftsområde 26. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt uppställning i propositionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.