bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Om ska fortsätta att vara konkurrenskraftigt måste forskning, utbildning och innovation bilda ett väl fungerande sammanhang. Detta förutsätter samverkan mellan forskning, högre utbildning och innovation, och denna samverkan är nödvändig om vi ska klara konkurrenskraften . För oss är det självklart att forskning angår hela samhället. Därför vill vi även se en bred samverkan mellan akademin och hela det omgivande samhället. Akademin måste vara öppen mot samhället och verka för en god dialog om forskningen och dess landvinningar. Då kan forskare bidra med kunskap och analys av samhället som de kan ta till sig kunskap från samhället. I många fall kommer det ge forskningen ökad relevans och ökade insikter om samhällets behov och utmaningar. Dessutom främjas akademin som en kraftfull arena för samhälls- och demokratiutveckling och forskares deltagande i den offentliga debatten. Utan ett kraftfullt helhetsgrepp på samverkansuppgiften kommer vi inte att utnyttja fulla potential som kunskaps- och forskningsnation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Innovationsinfrastruktur, punkt 45 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 3. Det finns brister i kapitalförsörjningen för företag i tidiga skeden. Studier visar att , i relation till flera andra jämförbara länder, allokerar mindre kapital till de allra tidigaste faserna där behovet av statlig stödfinansiering är som störst. finns en god tillgång på statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas . av det totala statligt förvaltade riskkapitalet är tillgängligt för investeringar, exklusive det som är tillgängligt hos . Vi föreslår att det inrättas en marknadskompletterande investeringsfond som riktar in sig mot investeringar i tidiga skeden och som bygger på statlig och privat samfinansiering. Staten blir en katalysator för det nya fondsystemet som finansieras genom att tillgängliga statliga medel för riskkapitalförsörjning omdisponeras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Innovationsinfrastruktur, punkt 45 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 31. Svenska företag saknar sällan idéer eller visioner men lider ofta brist på kapital för att förverkliga dessa. Detta leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Eftersom det främst är hos mindre svenska företag, eller enskilda individer, som grunden till morgondagens stora innovationer finns, måste det strukturella problemet med brist på riskkapital brytas. ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft. Vi föreslår en extra vinstutdelning från på under förutsättning att vinstutrymmet finns. Pengarna går till den marknadskompletterande riskkapitalfonden. Det handlar inte om att staten ska agera riskkapitalister efter eget tycke och smak med svenska skattepengar. Det handlar snarare om att, där vi ser goda möjligheter till avkastning, också kunna bistå svenska småföretag med kapital som de behöver för att förverkliga idéer som vi bedömer har en god chans att växa till något betydligt större än just en idé. Fokus ska ligga på kunskapsintensiva branscher, vilket gör att vi stärker den svenska internationella konkurrenskraften på området. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Innovationsinfrastruktur, punkt 45 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 31. För en innovationsdriven tillväxt är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Det är därför anmärkningsvärt att regeringens forsknings- och innovationsproposition är helt tom på förslag och strategier på detta område. Generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital, utan det som framför allt saknas är mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Flera utredningar, bl.a. en rapport från , har noterat att det finns vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till. En annan brist är att det saknas kapital i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling det som brukar benämnas som dödens dal. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser, vilket knappast är kostnadseffektivt. Sammantaget innebär detta ett slöseri med offentliga medel som risken för inlåsningseffekter är uppenbar. Mot denna bakgrund föreslår att , och Inlandsinnovation förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. Regeringen bör få i uppdrag att utreda formerna för en sammanslagning av , och Inlandsinnovation. En försäkring mot patentintrång, punkt 46 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 32. Immateriella tillgångar spelar stor roll för att ett företag ska kunna dra kommersiell nytta av det intellektuella värde som skapats i företaget. Att innovativa företag, forskargrupper och uppfinnare kan värna sina rättigheter är viktigt för att immateriella tillgångar ska kunna nyttiggöras på marknaden. I jämförelse med stora globala företag har små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång. Många av företagen är beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att värna sina patent mot patentintrång. Till följd av de kostnader som detta medför avstår många företag från att försöka värna sina rättigheter. För att små och medelstora företag bättre ska kunna värna sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. Syftet bör vara att möjliggöra för små och medelstora företag att fullt ut kunna exploatera sina idéer och göra dem kommersiellt gångbara. Regeringen bör ge i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång. Lärarundantaget, punkt 47 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 20. Lärare anställda vid svenska högskolor har med stöd av det s.k. lärarundantaget i lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar, den praxis som utvecklats när det gäller upphovsrätt och en förhållandevis omfattande rätt till bisysslor, omfattande möjligheter att på egen hand nyttiggöra och själva få frukterna av sitt arbete. Det är ett arbete som staten till stor del bekostat men som trots detta till övervägande delen sker utanför lärosätenas ramar. I betänkandet Nyttiggörande av högskoleuppfinningar (SOU 2005:95) utreddes förutsättningar och olika vägar för att på olika sätt nyttiggöra uppfinningar och upphovsrättsligt skyddade resultat, för samhället i stort. Utredningens slutsatser var bl.a. att det inte kan anses klart att den gällande lagstiftningen ger högskolan rätt att kommersialisera högskoleuppfinningar och att det i övrigt finns stora utmaningar förknippade med kommersialiseringen. bedömning är att högskolors bidrag till innovationer och en ökad effektivitet och produktivitet i samhället i stort måste inkludera det arbete som sker inom ramen för det s.k. lärarundantaget. Detta är en variabel som måste ingå i utvärderingen av forskning och utbildning vid svenska lärosäten. Vi anser att lärosätenas generering av innovationer måste utvärderas och uppvärderas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Skatteincitament för forskning och utveckling, punkt 48 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 30. ligger väl till internationellt när det gäller företagens samlade FoU-investeringar som andel av BNP. Merparten sker dock i storföretag där av näringslivets FoU utförs. I ett flertal industriländer har det införts olika typer av skatteincitament för ökade investeringar i FoU. Att stimulera ökade investeringar i FoU i svenska små och medelstora företag skulle innebära bättre förutsättningar för dessa företag att skapa nya jobb. Små och medelstora företag står för merparten av de nya jobb som skapats i . För att skapa framtidens jobb och stärka konkurrenskraft är det avgörande att små och medelstora företag ges möjlighet att ägna sig mer åt innovation och FoU. Forskning visar att innovativa små och medelstora företag växer snabbare i omsättning och antal sysselsatta, och har bättre lönsamhetsutveckling. har även mer omfattande internationella samarbeten och är mer framgångsrika på exportmarknader. Vi vill förstärka FoU-investeringarna i svenska småföretag, och för att driva på investeringarna och skapa en mer differentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas vill vi utöka avdragsrätten för FoU-utgifter. Utgifter för FoU får dras av mot bolagsskatten. Möjligheten att reducera sin skatt genom avdrag för FoU-utgifter förutsätter att verksamheten genererar vinst, vilket sällan är fallet i mindre, nystartade forskningsintensiva företag. En utökad avdragsrätt förutsätter att medel avsätts för detta ändamål, och vi är beredda att skjuta till dessa medel framöver. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Instrument för ökad innovation, punkt 49 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 29 samt 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 17. I den senaste forsknings- och innovationspropositionen infördes ett nytt forskningspolitiskt finansieringsinstrument där framför allt stora universitet tilldelades medel för projekt inom ramen för strategiska forskningsområden (SFO). Det var bra att regeringen tillförde mer medel till strategiska satsningar inom de centrala områdena medicin, teknik och klimat. Regeringen gick dock för långt vad gäller detaljstyrningen av forskningen, och regeringen har inte heller sett till att samverkan kommer till stånd. Utvärderingar av SFO visar att de inte uppfyller syftet med ökad samverkan mellan akademin och det omgivande samhället. De strategiska forskningsområdena är i grunden inga samverkansprogram för akademi, företag och andra aktörer, eftersom det saknas direkta incitament och uppföljningskriterier för samverkan. Satsningen har heller inte, i tillräcklig omfattning, genererat nya, utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Det kan därför inte förväntas att SFO:erna kommer att bidra till innovationer i medverkande organisationer, eftersom direkta samarbetsrelationer är en nödvändig förutsättning för effektivt kunskapsutbyte. Vi välkomnar att man nu inrättar strategiska innovationsprogram som syftar till att öka forskningssamverkan mellan aktörerna. Dock vill vi betona att kritiken mot SFO:erna behöver tas till vara på ett betydligt bättre sätt än vad regeringen ger uttryck för i sin proposition. Vi föreslår också att de tillsammans med ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. En vanlig syn på forskning är den s.k. linjära modellen. Modellen förutsätter att investeringar i grundforskning vid universitet och högskolor förväntas spridas till näringslivet och omvandlas till innovationer. Studier visar att modellen innehåller systemsvagheter som har att göra med dels bristande samverkan mellan akademin och det omgivande samhället, dels att näringslivet sällan orkar satsa tillräckligt långsiktigt på egen hand. Det har lett till att fått en innovationsparadox som innebär att de samlade satsningarna på FoU inte leder till kommersialiseringar av nya innovationer i den utsträckning som vore väntat och önskvärt. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan föreslår vi att det inrättas ett innovationsråd som har i uppgift att departementsövergripande samordna frågor av betydelse för forskning och innovation. Frågor av vikt är forskningspolitikens övergripande inriktning, strategisk kompetens- och kapitalförsörjning, immaterialrätt och offentlig upphandling av innovationer. Rådet ska ha till uppgift att stärka samverkan mellan olika aktörer runt om i landet och samla arbetet för att utveckla innovations- och konkurrenskraft. Det kommer att ha högsta politiska prioritet och ledas av statsministern. Instrument för ökad innovation, punkt 49 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 17 samt 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 29. Innovationsprocessen är den process varigenom en idé blir en innovation. I den klassiska modellen för denna process startar den med idén och avslutas med innovationen och är således helt linjär. förekommer flera modeller för denna process, vilka bygger på interaktivitet mellan de olika aktörerna i processen, vilket gör processkartan mer komplicerad. Den nyfikenhetsstyrda forskningen och den tillämpade forskningen är helt sammanlänkade. Ny kunskap om grundämnen och material leder till nya upptäckter och innovation när den kommer i kontakt med mänskligt beteende och samhällsorganisationen. Det går därför inte att politiskt prioritera bara en del av produktionskedjan. Däremot går det att politiskt peka ut de utmaningar som forskarsamhället och innovationssystemen behöver stärkas i och samlas kring. Öppen innovation bygger på idén att i en värld där kunskap är vitt utbredd har aktörer inom forskningen inte råd att förlita sig enbart på egen forskning eller eget utvecklingsarbete utan måste också köpa eller licensiera processer och uppfinningar (patent) från andra aktörer. Då skapas dessutom förutsättningar för att interna idéer som inte utnyttjas i ett företags verksamhet kan tas utanför dess dörrar, exempelvis genom licensiering eller i form av samriskföretag kring spin-off-produkter. Europeiska kommissionen har även föreslagit att EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden 20142020 (Horisont 2020) ska ha fri tillgång till vetenskapliga resultat som en allmän princip. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Instrument för ökad innovation, punkt 49 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 17 samt 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 29. har i flera omgångar haft olika bransch- och samverkansprogram tillsammans med näringslivet och andra aktörer. Utvärderingar har visat att flera av dessa program nått bra resultat. finns även strategiska innovationsprogram. I budgetpropositionen anslog regeringen medel för dessa nya program. I vår budgetmotion (2012/13:Fi250) anslog vi, utöver regeringens förslag, till för detta ändamål. I forsknings- och innovationspropositionen beskriver regeringen närmare utformningen av programmen. I propositionen slår regeringen fast att man inte avser att bestämma vilka områden som kan bli aktuella. välkomnar detta nya näringspolitiska instrument, men vi menar att programmen bör inriktas mot följande tre övergripande samhällsutmaningar: i) klimatutmaningen (miljö och energi), ii) den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och iii) globaliseringen (konkurrenskraftig produktion, råvarutillgång). Delprojekt inom ramen för det sistnämnda området bör utgöras av samverkansprogram för gruvnäringen, mjukvaruindustrin och turistnäringen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Innovationsupphandling, punkt 50 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 33 och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 13. upphandlas varor och tjänster av stat, kommun och landsting till ett värde av ca . Det finns en stor potential i att förbättra upphandlingen av varor och tjänster och använda skattemedel effektivare. Upphandlingar är ofta komplicerade och kräver expertis, inte minst inom områden som omvårdnad och infrastruktur. kunde i sitt delbetänkande konstatera att det finns väsentliga brister i kunskapen om processen hos både upphandlare och leverantörer. Vi vill starta ett för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. Det finns olika uppdrag inom området, och dessa bör samordnas med det nya centret. I det framtida arbetet bör man också se över om det finns möjligheter att koppla arbetet till vårt förslag om innovationsråd för att stärka utfallet av insatserna. Den offentliga upphandlingen bör i högre utsträckning användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. Innovationsupphandling, dvs. upphandling av i förväg okända lösningar på ett problem eller behov för vilket det ännu inte har etablerats någon marknad, förekommer , i vare sig stat, kommun eller landsting. Vi vill utforma en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförs. Innovationsupphandling, punkt 50 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 33. Ett annat område som helt saknas i regeringens forsknings- och innovationsproposition är innovativ upphandling. Den offentliga sektorn upphandlar tjänster och varor och gör investeringar för ca . Förutom den svenska marknaden finns även en europeisk marknad och detta innebär stora affärsmöjligheter för landets företag. Offentliga behov av varor och tjänster har stor och ibland avgörande betydelse för utvecklingen av nya marknader för varor och tjänster. Innovativ upphandling innebär att det i en upphandling finns krav på teknikinnehåll och teknikutveckling som kräver en viss FoU-insats. Den offentliga upphandlingen måste bli strategiskt innovationsorienterad både för produkter och för tjänster. har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, it och telekom ges en kraftfull statlig stimulans genom särskilt stöd för att minska de risker som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser och som kan hämma upphandlingar av innovativa lösningar. Detta tänkande ligger helt i linje med politik på detta område. Offentliga aktörer kan på så sätt använda sin upphandling för att driva utvecklingen framåt när det gäller FoU, innovationer och teknikutveckling. I vår budgetmotion anslog vi därför till för detta ändamål. En förbättring enligt ovan vad gäller innovativ upphandling bör genomföras. Forskningens infrastruktur, punkt 51 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 35 och 39 samt 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkandena 4 och 5. En kvalitativt god infrastruktur är en grundläggande förutsättning för att kunna bedriva forskning på en kvalitativt hög nivå. Därför är det viktigt att staten tar ett övergripande ansvar för att en sådan god infrastruktur finns tillgänglig och kan delas av flera forskare eller forskargrupper. Det krävs en nationell samordning och finansiering. Säkerställande av en god infrastruktur för forskningen är en av statens kärnuppgifter som dessutom blir allt viktigare. Det är avgörande för att kunna vidmakthålla och stärka position i forskningsvärlden, och det inverkar tydligt på våra möjligheter att rekrytera och behålla världens bästa forskare. Med stora infrastrukturinvesteringar lägger vi en god grund för internationella samarbeten och utländskt forskningskapital. Därför har staten en central roll. Det är också viktigt att sträva efter internationell samordning och delat finansieringsansvar när det gäller säkerställandet av en god infrastruktur för forskningen med tanke på att den blir alltmer omfattande och kostnadskrävande. Vi delar i stort regeringens syn på hur ska gå vidare med att stärka forskningens infrastruktur. Vi tillstyrker därför regeringens förslag till insatser och medelstilldelning. Vi anser också att har i uppdrag att finansiera nationell forskningsinfrastruktur och medverkan i internationella infrastruktursatsningar. Det är viktigt att betona universitets och högskolors ansvar för lokal infrastruktur och utrustning. En förutsättning för att ska kunna konkurrera med världens alla stora länder när det gäller hälso- och sjukvård och klinisk forskning är att vi utvecklar och använder de fördelar som vi har jämfört med andra länder. Det finns ett område där svensk hälso- och sjukvård och medicinsk forskning har unika konkurrensfördelar. Personnummer, heltäckande befolknings- och hälsodataregister samt av hög kvalitet ger oss förutsättningar för att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning som många länder saknar. Våra innehåller personbundna uppgifter om problem eller diagnos, behandling och resultat. När ett register är fullt utbyggt blir det möjligt att följa upp vad som utförs i sjukvården för alla patienter i landet på det område registret omfattar. Det är naturligtvis också möjligt att följa upp vad enskilda landsting, sjukhus eller kliniker åstadkommer. Kraven på industrin att följa upp effekterna av sina läkemedel eller medicintekniska produkter ökar; förutsättningarna att göra sådana uppföljningsstudier är särskilt goda i tack vare registren. Den nationella översynen av kvalitetsregister, som kom , har uppskattat att investeringar i kvalitetsregistren kan ge tiofalt igen i bl.a. minskade sjukvårdskostnader, men också att investeringar i forskning och utveckling i högre utsträckning förläggs till . har kvalitetsregistren använts i relativt liten grad för klinisk forskning, men de forskningsresultat som har tagits fram har varit livsviktiga för patienterna. Den vetenskapliga produktionen från kvalitetsregistren kan öka med fem till tio gånger. Här finns också stora möjligheter att attrahera internationellt forskningssamarbete. Det behövs nationellt stöd och en organiserad samverkan mellan staten, sjukvårdshuvudmännen, forskningen och industrin för att alla register ska få tillräcklig finansiering, kvalitet, göras öppna och tillgängliga och användas i forskningssammanhang.