bet · H001KrU8 · 2013-04-16 00:00:00 — 2012/13:KrU8 Public service-frågor I betänkandet behandlas 14 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om radio och tv i allmänhetens tjänst. Motionerna behandlar ett vidsträckt område av public service-verksamheten såsom digitalisering av företagens arkiv, förhandsprövning av nya tjänster inom public service, nordiska tv-kanaler i public service-utbudet, svenskt public service-utbud på , upphandling av samhällsprogram och nyhetsförmedling, finansiering av SR, SVT och UR samt public service-företagens kulturbevarande uppdrag. Samtliga motioner avstyrks, bl.a. med hänvisning till kommande förslag på området och att besluten ligger fast för den innevarande tillståndsperioden. I betänkandet finns fyra reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Digitalisering av public service-företagens arkiv 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 1 (S, V) Förhandsprövning av nya tjänster inom public service 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 2 (S, MP, V) Nordiska tv-kanaler i public service-utbudet 2012/13:U319 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:Kr235 av (FP). Svenskt public service-utbud på 2012/13:Kr295 av och (båda C). Upphandling av samhällsprogram och nyhetsförmedling 2012/13:Kr279 av och (båda M). Finansiering av SR, SVT och UR 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr269 av (M), 2012/13:Kr277 av (M) och 2012/13:Kr342 av (M). Reservation 3 (S, MP, V) Public service-företagens kulturbevarande uppdrag 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 4 (SD) 2012/13:K328 av (KD) yrkande 1 och 2012/13:Kr208 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (SD), (V), (M), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 14 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Radio och tv i allmänhetens tjänst en bakgrund lämnade sitt betänkande Nya villkor för public service (SOU 2012:59) . Kommittén har haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod, som inleds . Kommittén föreslår att radio- och tv-avgiften ersätts med en individuell avgift som beräknas utifrån beskattningsbar förvärvsinkomst för alla personer . Tillståndsperioden föreslås bli och årliga beslut om medelstilldelning till programföretagen föreslås tas bort för att öka integriteten och oberoendet för programföretagen. Utvecklingen av digitalradion bör vara fortsatt marknadsdriven, men marknaden behöver enligt kommittén tydliga förutsättningar från och regeringen. Kommittén föreslår att medelstilldelningen till () och () höjs för att företagen ska kunna påbörja utbyggnaden. De tre programföretagen, dvs. (), SR och UR bör enligt kommittén få i uppdrag att förbättra sina redovisningar av verksamheten för att allmänheten, olika intresseorganisationer, andra företag m.fl. ska kunna granska programföretagens verksamhet och delta i en öppen och konstruktiv debatt om programföretagens verksamhet. För att uppnå en ökad konkurrensneutralitet mellan intern och extern produktion föreslår kommittén att programföretagen får rätt att rekvirera ingående moms från ett särskilt konto i . Kommittén anser att SVT och UR genom ett särskilt regeringsbeslut bör åläggas krav på omfattningen av tillgänglighetstjänster för personer med funktionsnedsättning i form av kvoter. Kvoterna ska omfatta samtliga programtjänster som sänds i marknätet och via satellit. Vidare föreslår kommittén att man inför ett förbud mot produktplaceringar, motsvarande dagens förbud att sända reklam, i sändningstillstånden för SVT och UR och ett redovisningskrav för sponsring och andra kommersiella samarbeten. Kommitténs förslag har remissbehandlats, med undantag för förslaget om framtidens radio- och tv-avgift. Beredning pågår i , och en proposition inför nästa tillståndsperiod är aviserad till . Enligt uppgift från pågår en inventering och ett fördjupat analysarbete av olika tänkbara finansieringsmodeller för public service-verksamheten. Propositionen inför nästa tillståndsperiod kommer inte att innehålla några förslag till ändringar av finansieringen, eftersom det ännu inte finns något utarbetat alternativt förslag. Enligt departementet finns det emellertid inga formella hinder för regeringen att lämna ett eventuellt förslag under den löpande tillståndsperioden. Digitalisering av public service-företagens arkiv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om finansieringen av digitalisering av public service-företagens arkiv med hänvisning till att inte bör föregripa kommande förslag på området. Jämför reservation 1 (S, V). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om digitalisering av public service-företagens arkiv. Det är bra att digitaliseringen av arkiven har kommit i gång, men det är enligt motionärerna problematiskt att frågan om finansieringen av arkiven inte har fått en långsiktig lösning. Enligt motionärerna bör företagen få ett nytt uppdrag att självständigt hantera denna fråga. Finansieringen bör ske inom ramen för den totala medelstilldelningen. Hänsyn till detta bör tas vid fastställandet av medelstilldelningen. Inom SR pågår ett s.k. arkivprojekt. Syftet med projektet är att skapa ett nav för utnyttjande av företagens arkivmaterial i den reguljära programproduktionen och att säkerställa bevarandet av företagets totala bestånd av material från radioproduktionen. Projektet gör det dessutom möjligt att tillgängliggöra material via internet. Projektet ska avslutas . Kostnaden för projektet uppgår, enligt SR, till sammanlagt . Förutom de SR fick i särskild medelstilldelning 2012 är projektet finansierat inom ramen för SR:s ordinarie medelstilldelning. SR uppskattar att den framtida årliga driftskostnaden för dataservrar och lagringsdiskar, utveckling och underhåll av webbverktygen samt administrativ och redaktionell bearbetning kommer att uppgå till . Däremot omfattas inte framtida rättighetskostnader. Förhandlingar har inletts när det gäller upphovsrättsersättningar och upphovsrätten närstående rättigheter som följer av visst tillgängliggörande av materialet men inte avslutats. SR framhåller i sitt remissvar till att SR inom ramen för sin ordinarie ekonomi redan har tagit de stora kostnaderna för digitaliseringen av allt arkivmaterial, men gör en reservation för att man inte kan bedöma rättighetskostnaderna. SR anser inte att särskilda medel bör öronmärkas för digitalisering och tillgängliggörande. redovisar att SVT erbjuder webbtjänsten Öppet arkiv, där man har tillgängliggjort material. I huvudsak innehåller Öppet arkiv klipp och inte hela program. Enligt planen ska Öppet arkiv i en utökad form, som omfattar mer material och hela program, vara i full drift 2014. Planeringen sträcker sig till 2020. Avtalslicensförhandlingar som har ägt rum omfattar tillgängliggörandet via denna tjänst och omfattar inte tillgängliggörande av det digitaliserade arkivmaterialet i företagets övriga reguljära programproduktion. SVT beräknar att kostnaden för Öppet arkiv blir . Den uppskattade kostnaden bygger på rättighetskostnader, systemdrift och underhåll samt arkivvård och renovering, redaktionella resurser, administration och produktion. Vidare ingår kostnaden för textning på svenska. Kostnader för ersättningar för upphovsrättsersättningar och upphovsrätten närstående rättigheter ingår inte. Materialet som ingår i Öppet arkiv har funnits på olika former av magnetband. SVT har också stora mängder av material på olika former av filmrullar som också kan bedömas ha ett stort kulturhistoriskt värde. Kostnaden för att digitalisera detta material uppskattas till . SVT anser att det är rimligt med en kostnad om . Sammantaget betyder det att SVT räknar med årliga kostnader för digitaliseringen och tillgängliggörandet av programarkivet på totalt . redovisar att UR tecknade ett avtal med den upphovsrättsliga paraplyorganisationen . Avtalet gör det möjligt att tillgängliggöra ett stort antal tv- och radioprogram via UR:s hemsida 20122016. Delar av avtalet har en försökskaraktär, och parterna har för avsikt att utveckla detta för att kunna tillgängliggöra varje årligt nyproducerat utbud. UR har även för avsikt att reglera tillgängliggörandet av programinköp och samproduktioner. Avtalet handlar inte om att lösa avtalslicenser för material och tidigare. UR uppger att i princip allt tv-material är digitaliserat, medan det finns vissa luckor avseende radiomaterial. Det historiska materialet kommer att bli enhetligt katalogiserat och därmed mer sökbart . UR menar att säkerställandet av historiskt material och kommande material för framtiden görs dels genom digitaliseringen och metadatamärkningen av detsamma, dels genom fullgörandet av leveransplikten till Kungl. biblioteket1[ Lag (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Kostnaderna för tillgängliggörandet kommer att öka eftersom rättighetskostnaderna för de nya programmen kommer att vara högre än för de äldre. Sammantaget beräknar UR att det behövs en höjning av medelstilldelningen med . UR har i sitt budgetunderlag och sitt fördjupade budgetunderlag för 201420192[ Dnr 11/13VD, , och dnr 22/13 VD, .] framhållit att UR varken kan eller vill avbryta det inledda arbetet med tillgängliggörande av programmen och att permanenta medel för detta bör ingå i UR:s medelstilldelning. UR beräknar att man behöver i nivåhöjning för bl.a. rättighetskostnader, mediepedagogiska aktiviteter och infrastruktur. Utskottet delar motionärernas uppfattning att satsningen på en digitalisering av public service-företagens arkiv är bra. beslut3[ Prop. 2011/12:1 utg.omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74.] om en särskild tilldelning på till SR, till SVT och till UR för att öka företagens tillgängliggörande av program ur arkiven har satt ytterligare fokus på frågan. Utskottet delar dock Public service-kommitténs bedömning att det i princip inte bör öronmärkas särskilda medel för ändamålet, utan att programföretagen har ett ansvar att, i den utsträckning det är publicistiskt motiverat, utifrån sina respektive uppdrag, digitalisera och tillgängliggöra arkivmaterial (SOU 2012:59 s. 129). Vad gäller medelstilldelningen till respektive företag för den kommande tillståndsperioden är denna under beredning i . Utskottet anser att bör avvakta kommande förslag på området. Motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 28 bör därmed inte föranleda något initiativ från sida. Utskottet vill peka på att regeringen har lämnat proposition 2012/13:141 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt till . Propositionen innehåller ett antal förslag som syftar till att göra det enklare för upphovsmän och användare att ingå avtal om användning av upphovsrättsligt skyddat material, t.ex. musik, litteratur och bilder. Bland annat föreslås radio- och tv-företag få rätt att ingå avtal om tillgängliggörande på begäran, t.ex. via internet. Förhandsprövning av nya tjänster inom public service Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att avskaffa kravet på förhandsprövningen av vissa tjänster hos SR och SVT. står fast vid sitt beslut för den innevarande tillståndsperioden. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 29 föreslås att förhandsprövningen av vissa nya tjänster inom public service-företagen avskaffas. Motionärerna anser att förhandsprövningen är en inskränkning av public service-företagens oberoende ställning och att regeringen genom att styra genom anslagsvillkor undgår ställningstagande i frågan. Förhandsprövningen kan enligt motionärerna ifrågasättas ur ett yttrandefrihetsperspektiv, ur ett demokratiperspektiv och ur perspektivet att ska ha en fri och obunden public service. Också i kommittémotion 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslås att förhandsgranskningen av nya programtjänster inom public service-företagen ska avskaffas. Motionärerna anser att förhandsprövningen är en inskränkning av public service-företagens oberoende ställning och leder till en hämmad utveckling av public service på webben och till självcensur i programutvecklingen. I proposition 2008/09:195 Utveckling för oberoende och kvalitet radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013 föreslog regeringen att nya programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som SR, SVT och UR ville lansera skulle anmälas till regeringen för godkännande. Regeringen framhöll bl.a. följande (s. 39): Uppdraget i allmänhetens tjänst ställer höga krav på att nya tjänster som lanseras har ett tillräckligt stort värde för allmänheten för att motsvara t.ex. de kostnader som tjänsten genererar. Den första prövningen av om nya tjänster ska lanseras ska alltid ske inom företagen. SVT, SR och UR verkar på en konkurrensutsatt marknad. ställer krav på att uppdraget i allmänhetens tjänst är tydligt utformat om verksamheten ska bekostas av allmänna medel, t.ex. genom TV-avgifter, och att nya tjänster prövas. Mot denna bakgrund och eftersom det är regeringen som utifrån beslut formulerar uppdraget till programföretagen föreslås att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som SR, SVT och UR vill lansera ska anmälas till regeringen för godkännande. Det kan dock vara lämpligt att själva prövningen görs på myndighetsnivå. Utskottet tillstyrkte propositionens förslag i denna del. Några motioner med invändningar mot denna del fanns inte. beslutade i enlighet med utskottets förslag.4[ . 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61.] I de av regeringen beslutade anslagsvillkoren för programföretagen föreskrivs att SR, SVT och UR ska anmäla nya tjänster som de vill lansera till regeringen för godkännande. Anmälan ska även sändas till Myndigheten för radio och tv. Anmälan ska innehålla en motivering som utgår från tjänstens värde för publiken och relevans för uppdraget i allmänhetens tjänst. Vidare ska en redogörelse lämnas för vad tjänsten tillför i relation till det befintliga egna utbudet respektive andras utbud och en beskrivning av hur tjänsten påverkar övrig verksamhet, bl.a. vilka ekonomiska konsekvenser tjänsten kommer att ha, samt en redogörelse för målgrupp och förväntad användning bland befolkningen. Uppgifter ska även lämnas om planerad lansering och expansion och en bedömning av tjänstens marknadspåverkan, t.ex. när det gäller vilka aktörer som påverkas och hur. Myndigheten för radio och tv fick genom ett regeringsbeslut i uppdrag att genomföra förhandsprövningar av sådana nya programtjänster som anmäls av programföretagen. Förhandsprövningarna ska innefatta såväl tjänstens allmänna värde, dvs. hur och i vilken mån tjänsten bidrar till att det aktuella företaget uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, som dess marknadspåverkan. har efter en anmälan granskat regeringens beslut om förhandsprövning av nya programtjänster från SR, SVT och UR.5[ . 2010/11:KU20, rskr. 2010/11:292.] Utskottet fann att förhandsprövningen inte kunde anses strida mot yttrandefrihetsgrundlagens censurförbud. Vidare anförde utskottet att medelstilldelningen till public service-företagen får förenas med vissa villkor (anslagsvillkor) som beslutas av regeringen. Dessa villkor måste dock ha stöd i de allmänna riktlinjer som beslutas av , och det kunde enligt utskottet ifrågasättas om så hade varit fallet. Varken i den bakomliggande utredningen eller i regeringens proposition nämndes att prövningen skulle innefatta en bedömning av tjänstens marknadspåverkan. Utskottet ansåg även att det kunde ifrågasättas om det nämnda villkoret är av sådant slag att det är förenligt med public service-företagens oberoende ställning. En gemensam reservation lämnades av företrädare för , . Utskottet delar regeringens uppfattning att uppdraget i allmänhetens tjänst ställer höga krav på att nya tjänster som lanseras har ett tillräckligt stort värde för allmänheten för att motsvara t.ex. de kostnader som tjänsten genererar. Detta följer även av . Utskottet står därvid fast vid sitt tidigare beslut inför den innevarande tillståndsperioden och har inget att invända mot att nya tjänster ska förhandsprövas. Enligt uppgift från har ingen begäran om förhandsprövning av nya tjänster kommit in. Motionerna 2012/13:Kr224 (MP) yrkande 3 och 2012/13:Kr320 (S) yrkande 29 avstyrks. Nordiska tv-kanaler i public service-utbudet Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att de nordiska public service-kanalerna ska ingå i programutbudet. Frågan har diskuterats i men är nu avskriven. I motion 2012/13:Kr235 föreslår (FP) ett tillkännagivande till regeringen om att det digitala marknätet bör innehålla nordiska tv-kanaler i public service-utbudet. Motionären pekar på att allt fler bor och arbetar på olika sidor om våra gränser och att det då blir allt viktigare att ha tillgång till tv och radio från båda sidor. Det är också angeläget att skapa och öka kontakten och förståelsen mellan våra grannländer. antog en rekommendation i vilken medlemsländerna uppmanades att säkerställa att de nordiska public service-kanalerna ska ingå i programutbudet när digital-tv införs. rekommenderade även att länderna skulle arbeta för en harmonisering av tekniska standarder för digital-tv. Motionären anser att det nu är dags att hitta en lösning på detta önskemål. I motion 2012/13:U319 föreslår m.fl. (S) yrkande 5 ett tillkännagivande om möjligheten att se respektive lands public service-tv. Motionärerna pekar på att pendlingsströmmen från till har ökat sedan öppnades. En viktig fråga i integrationen är det språkliga och kulturella utbytet. Alltsedan televisionen tillkom har man kunnat se varandras program över sundet och på det sättet lärt sig varandras språk och kultur. Sedan digitaliseringen är detta omöjligt, och det märks tydligt att de unga generationerna inte fått denna naturliga språk- och kulturstimulans. I SVT:s och SR:s kulturuppdrag, såsom de är formulerade i sändningstillstånden, ingår att sända program om och från de nordiska grannländerna i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. UR har inte något motsvarande uppdrag. Det nordiska samarbetet är mest utvecklat på tv-området. SVT har ett tämligen omfattande nordiskt programutbud. ökade sändningstiden för program från övriga nordiska länder från 1 153 , vilket motsvarar en ökning från av företagets rikssända förvärvade utbud. Det nordiska tv-samarbetet, Nordvision, är ett tv- och mediesamarbete mellan fem nordiska public service-företag: SVT, danska DR, norska NRK, finska YLE och isländska RUV. Vidare är UR, grönländska KNR och färöiska KVF associerade medlemmar. Nordvisionssamarbetet etablerades 1959 och syftar till att främja nordiskt kultursamarbete genom att öka produktionen och distributionen av nordiska tv-program samt att stödja nordiska upphovsmän och utövande konstnärer. Fonden finansieras med intäkter som public service-företagen får från vidaresändning av program i kabelnät i . För del innebär det att en del av den upphovsrättsliga ersättningen för vidaresändning av SVT:s programkanaler i de övriga ländernas kabelnät går till Copyswede och en del till SVT. SVT:s ersättning går sedan vidare till fonden. rekommenderade 2006 medlemsländerna att säkerställa att de nordiska public service-kanalerna ingår i programutbudet när digital-tv införs (rekommendation nr 24/2006). Den svenska kulturministern framhöll i ett frågesvar6[ Skriftlig fråga 2006/07:278 av (M).] att det i sammanhanget fanns problem av upphovsrättslig och ekonomisk natur som måste lösas. Statsrådet betonade då även att det är en viktig princip att det är efterfrågan som ska styra utbudet i marknätet liksom i andra distributionsformer, t.ex. kabel- och satellitdistributionen. är det, menade hon, en viktig kulturpolitisk uppgift att stärka samarbetet med de nordiska grannländerna. De nordiska regeringarna har återkommande hänvisat till att nordiska kabel- och satellitoperatörer erbjuder grannlandskanaler samt att det nordiska tv-samarbetet Nordvision bidrar till kulturell, språklig och mänsklig förståelse över landsgränserna. beslutade vid sin session att lägga ländernas meddelanden med anledning av rekommendationen till handlingarna. Rekommendationen är därmed slutbehandlad för del. beslutade att rekommendera de nordiska ländernas regeringar att etablera en oberoende kultur-tv-kanal i samarbete med de nordiska public service-företagen. Enligt Nordvision finns det svårigheter att få till stånd avtal om rättighetsersättningar på nivåer som möjliggör ett programutbyte. Att förvärva rättigheter för hela med en befolkningsbas på ca 25 miljoner personer, är mer kostsamt än att förvärva rättigheterna för ett enskilt land. Digitaliseringen ökar visserligen möjligheterna att fördjupa samarbetet inom Nordvision, men rättighetsfrågan begränsar möjligheterna till gemensamma beställtjänster för . Efter ett möte mellan de nordiska kulturministrarna och representanter från mynnade frågan om en samnordisk tv-kanal ut i att en bredare studie om möjligheterna för och önskemål om ökad spridning i olika medier av nordisk kultur skulle genomföras. presenterade studien i utbredelse, adgang og brug. Av rapporten framgår att tillgång till internet, olika mobila plattformar och bredband samt digitaliseringen av hela medieområdet öppnar nya möjligheter för kulturutbyte mellan de nordiska länderna. finns det en hel rad tekniska, juridiska och marknadsmässiga barriärer som begränsar medborgarnas tillgång till grannländernas tv-utbud. Rapporten är föremål för uppföljning inom ramen för . Här kan vidare redovisas att SR och public service-företagen i , och har ett etablerat journalistiskt och publicistiskt samarbete i samband med större nyhetshändelser. Det finns även direkta samarbeten i regioner som gränsar till de andra nordiska länderna. Exempel på sådana samarbeten är P4 Västs programutbud Hallå , där en norsk programledare rapporterar i det lokala morgonprogrammet, och P4 samarbete med regionala redaktioner i . SR Sameradion har ett omfattande samarbete med norska och finska sameradion. gör i sitt betänkande bedömningen att det inte finns något behov av att ytterligare stärka det nordiska samarbetet på området. Det nordiska programutbudet ökar inom Nordvision och har en framträdande plats i SVT:s programutbud, påpekas det i betänkandet. Motionärernas förslag syftar till att alla nordiska tv-kanaler ska sändas till de nordiska länderna. Som redovisats ovan har frågan diskuterats inom men är nu avskriven. Utskottet kan konstatera att det pågår ett livligt utbyte av tv-program mellan de nordiska ländernas public service-bolag inom ramen för Nordvisionssamarbetet. I SVT:s sändningar har det nordiska programutbudet ökat 2010 2012, vilket motsvarar en ökning från av företagets rikssända förvärvade utbud. I ett längre perspektiv är ökningen ännu större 2008 sändes och 2007 sändes . Utskottet vill framhålla att det nordiska tv-samarbetet Nordvision bidrar till kulturell, språklig och mänsklig förståelse över landsgränserna. Det finns vidare, som redovisats ovan, ett etablerat samarbete på radioområdet i regioner som gränsar till de andra nordiska länderna. Det kan vidare nämnas att flera satellit-tv-operatörer och kabel-tv-operatörer i erbjuder abonnemang på nordiska tv-kanaler. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr235 (FP) och 2012/13:U319 (S) yrkande 5. Svenskt public service-utbud på Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att låta den åländska befolkningen ta del av hela public service-utbudet inklusive internet. I motion 2012/13:Kr295 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om att låta och dess befolkning kunna ta del av hela och utbud inklusive det som sänds via internet. Ålänningarna har haft tillgång till SVT:s och SR:s utbud.