bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Det är dock inte detsamma som att ett nationellt storskaligt system med peer review skulle vara bra för vare sig utveckling av forskningen eller som ett verktyg för rankning av lärosätena och fördelning av forskningsmedel därefter.Vi är positiva till propositionens satsning på yngre toppforskare. Däremot tror vi inte att regeringens utformning av satsningen på internationella toppforskare kommer att ge de resultat man vill ha. Om det är framtidens yngre toppforskare man vill rekrytera är vi också övertygade om att de studieavgifter som regeringen infört för internationella studenter får negativa konsekvenser.Regeringens utformning av satsningen riskerar att leda till att man rekryterar, som sagts tidigare, "gårdagens män". Vi tror att man i stället ska satsa på generellt goda forskningsmiljöer. De pengar som regeringen satsar anser vi att man borde lägga på ökade direkta anslag till universitet och högskolor.Svensk forskning utförs till stor del av doktorander vid våra lärosäten. För är det självklart att den som utför ett arbete ska vara anställd och ha lön och övriga arbetsvillkor reglerade i kollektivavtal. Svensk forskarutbildning skulle bli än mer attraktiv om alla doktorander kunde erbjudas en anställning och därmed en rimligt trygg tillvaro under forskarutbildningen.Ytterligare en stor fördel med att anställa doktorander på forskarutbildningen är att det kan leda till en större öppenhet i antagningen. Det kommer förhoppningsvis även att leda till att fler med utländsk bakgrund och fler från arbetarklassen antas samt att könsfördelningen kan bli jämnare i fler ämnen. Med ett öppnare antagningssystem finns också bättre möjligheter att bryta beroendeförhållanden mellan doktorander och handledare.Regeringen tar bara små steg på denna väg genom att man anser att anställande av doktorander ska tidigareläggas. förslag är att utbildningsbidragen nu ska avskaffas och att doktoranderna ska anställas. Detsamma anser vi när det gäller stipendiefinansieringen.Herr talman! Vi har lyft flera forskningsområden i vår motion, men jag tänkte bara kort lyfta några av dem.Det handlar om utbildningsforskningen, som behöver ges bättre förutsättningar att utvecklas. Forskningsanknytningen i lärarutbildningen och i pedagogikens praktik måste stärkas. Vi välkomnar därför de satsningar som regeringen gör på forskarskolor för lärare och förskollärare samt systematiskt sammanvägande och spridande av effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola.Men det behövs strukturer som främjar integration mellan forskning, utbildning och pedagogisk verksamhet. Inom har och kommunerna aktivt verkat för en sådan verksamhetsanknuten kunskapsutveckling. Framgången där beror främst på att har fått regeringens uppdrag att utforma program för en sådan verksamhet. Vi vill gärna se att regeringen på motsvarande sätt ger i uppdrag att utforma program med mötesplatser för forskning och yrkespraktik och med incitament för forskningsfinansiering från skolornas huvudmän.Det andra område som jag vill lyfta är genusforskningen. Genom den integrering av genusforskning som har skett inom många ämnen har nya frågor ställts om hur föreställningar om kön påverkar traditionella kunskapsområden och forskningsfält. Inom medicinen har denna forskning exempelvis inneburit förbättrade diagnoser och behandlingsmetoder. Genusperspektiv på klimatforskningen innebär till exempel att resurseffektiva insatser kan riktas mot den halva av befolkningen som står för den största delen av dagens överkonsumtion.En strategisk åtgärd för att stärka genusforskningen var beslutet att tillsätta sex genusprofessorer. Detta har inneburit att genusforskningen har integrerats i nya miljöer och har skapat en bredare legitimitet för ämnet. Forskningsmiljöer har byggts upp där genusforskningen ingår som en naturlig del. Vi i vill bygga vidare på denna strategi och trygga kontinuiteten i satsningen genom att utlysa ytterligare sex genusprofessurer med tillhörande resurser för att finansiera doktorand- och forskarassistenttjänster.Det tredje och sista område som jag vill lyfta är arbetslivsforskningen, som har minskat drastiskt och skingrats för vinden sedan regeringen lade ned . Från att ha varit världsledande är nu svensk arbetslivsforskning satt på undantag. och är de enda EU-länder som saknar ett arbetslivsinstitut.Vi saknar nu en överblick av läget och utvecklingen i arbetslivet. Det saknas en kunskapsöversikt över intressanta resultat. Betydande kunskaper och en samlad bild av forskningen har gått förlorade. Överföringen av forskningsresultat har avstannat, och det är färre både unga och etablerade forskare som får chans att satsa på arbetslivsforskning.Regeringen vill att vi alla ska stå till arbetsmarknadens förfogande men vill inte investera i den forskning som behövs för att underlätta återgång till arbetslivet och för att människor ska kunna vara kvar längre i arbetslivet.Det görs nu spridda forskningsinsatser runt om i landet, men de uppväger inte alls den tidigare neddragningen och splittringen av arbetslivsforskningen.Vänsterpartiet menar att arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen är av stor vikt för arbetslivets utveckling. Det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning.Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas.Därmed vill jag yrka bifall till våra reservationer 29, 36 och 64. Alliansen har sedan den tillträdde i handling visat stort engagemang för och stor tilltro till som kunskaps- och forskningsnation. Det märks inte minst på de stora ekonomiska satsningar som görs.Då det gäller dagens betänkande om forskning och innovation, som sträcker sig fram , handlar det faktiskt om att den årliga nivån på anslagen kommer att ha ökat med 4 miljarder. Lägger vi därtill den förra propositionen, som gällde , är ökningen hela 9 miljarder eller jämfört med den senaste socialdemokratiska forskningsbudgeten. Den nivån är historisk och möjliggör att fortsatt kommer att vara en konkurrenskraftig kunskapsnation där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och dessutom bidrar till hög tillväxt, stark innovationskraft och också högkvalificerade jobb.Förutom dessa mycket stora ekonomiska tillskott har Alliansen också genomfört stora systemförändringar. Vi har höjt förkunskapskraven till grundutbildningen vid universitet och högskolor. Kvalitativ grundutbildning och forskning premieras med ökade resurser. Vi har infört ökad autonomi för lärosätena. För att skapa en stabilitet för samtliga lärosäten och också för att visa att forskningen har betydelse för kvaliteten i grundutbildningen har varje student nu med sig en forskningspeng på . Alla lärosäten kan dessutom söka examensrätt för forskningsutbildning inom smalare profilområden. Strategiska områden för forskning har pekats ut. Efter en ändring i högskolelagen har lärosätena också fått ett särskilt uppdrag om att mer forskning ska komma till nytta. Det är inget dåligt facit på sex år.Strävan efter ökad vetenskaplig kvalitet och ökad grad av nyttiggörande och självständighet för universitet och högskolor går vidare genom det betänkande som vi diskuterar och sedermera också ska besluta om i dag.Herr talman! Bland förslagen i det här betänkandet är det några saker jag särskilt vill framhålla. Först och främst är det naturligtvis den stora satsningen på fakultetsmedel. Tack vare den och det garanterade tillskottet på till alla lärosäten samt den forskningspeng som vi har introducerat, som kommer att bli kvar , får lärosätena möjligheter och förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning. Men det ger också bättre möjligheter till risktagande och bättre villkor för forskarna i form av tryggare finansiering och tryggare anställningar.I sammanhanget är det också viktigt att nämna den vidareutveckling av systemet för fördelning av resurser som vi har baserat på kvalitet. kommer detta att innebära att av basanslagen blir föremål för omfördelning. Det är bra eftersom det de facto är ett mycket litet belopp som flyttas från vissa lärosäten till andra. Det är faktiskt en nödvändig förändring som vi gör i systemet.Med tanke på autonomin och de stora pengar som finns på universitet och högskolor tycker vi moderater att det är särskilt bra att vi nu också kommer att utvärdera ledarskapet. Nog för att det är viktigt att vi höjer anslagen, men det är också viktigt att vi ser att resurserna används effektivt. Ett strategiskt ledarskap är centralt för kvaliteten i verksamheten. Det finns också internationell forskning som visar att detta gynnar såväl grundutbildning som forskning. Visst är det bra att vi följer upp detta.En annan fråga som har stor betydelse för forskningens kvalitet är naturligtvis forskarna själva. Ingen forskning utan forskare, brukar det sägas, och visst är det väl så. På det här området kommer också flera viktiga åtgärder att genomföras. Det handlar bland annat om att förbättra de studiesociala villkoren, där tiden med utbildningsbidrag ska förkortas så att doktoranden anställs då av utbildningstiden kvarstår. Dessutom uppmanas lärosäten att teckna försäkringar för att garantera att alla doktorander som kan finnas kvar med stipendier eller utbildningsbidrag får del av de sociala trygghetssystemen i händelse av sjukdom och vid föräldraledighet.Utöver det gör vi en ökad satsning på unga forskare och internationell rekrytering. Det behöver påpekas att det faktiskt också kan vara unga forskare. Det som står i statuterna är att det ska vara forskare med stor potential. Syftet är att stärka kvaliteten genom att satsa på de framstående forskarna.Christian Broberger, ordförande i akademi, skrev i en kommentar till den nya proppen: "Lärosätena har finansiering, lagstiftning och autonomi att inrätta karriärsystem med höga kvalitetskrav, substantiell startfinansiering, utvärdering och den långsiktiga trygghet som gör att unga forskare vågar satsa på projekt med genombrottspotential. Vi utgår från att denna möjlighet inte slarvas bort. "Det är alltså en uppmaning till våra lärosäten som ger ett starkt stöd för den forskningsinriktning som regeringen har presenterat.Herr talman! Det finns två ytterligare områden i betänkandet som jag särskilt vill lyfta. Det gäller dels den stora satsning på nationell infrastruktur som vi genomför, dels frågan om samverkan och nyttiggörande av forskning.Satsningarna på infrastrukturen handlar framför allt om , , , Iter - som i sig befinner sig utanför vårt lands gränser men som våra forskare också har nytta av - test- och demonstrationsanläggningar och registerforskningen. Alla dessa satsningar kommer att få stor samhällsekonomisk betydelse för . läste jag till exempel att flera internationella forskarlag redan har anmält intresse för att prova anläggningen fastän den inte ens är färdigbyggd. Den är klar , men man har redan sagt att man vill finnas på plats och kunna jobba med sin forskning där.Het på gröten är man utifrån. Vad man nu uppmanar till är att också svenska forskare måste visa att man vill vara på plats.Varför är då detta så attraktivt? I forskningsanläggningen har man röntgenstrålar som kan användas för materialforskning. Intensiteten i strålarna är 100 miljarder gånger starkare än vad vanliga röntgenrör kan åstadkomma. Det innebär att man får helt nya förutsättningar till och med på läkemedelsområdet. Det förvånade mig. En av dem som står i kö är i , som säger att detta är en viktig pusselbit för deras forskning, och man har också behållit sin anläggning i för att lätt kunna nyttja också . En direktör där sade: utforskas sjukdomar gemensamt av akademi och industri och inte längre separat. Det måste vara så, och det kommer att förbli så i framtiden.Detta är en mycket intressant kommentar som visar på att dessa infrastruktursatsningar verkligen är nationella angelägenheter inte bara för den akademiska världen utan också för samhället utanför akademin. I sin förlängning torde det också innebära att fler företag också kan stanna i och behålla sin forskning här.Som sista punkt skulle jag vilja ta upp samverkan, närmandet mellan akademi och samhället i övrigt. Då talar vi om ledord som samverkan, nyttiggörande och relevans. Också här presenteras strukturreformer som jag betvivlar hade kommit på plats utan en alliansregering. Redan nu kan man säga att en indikator för samverkan ingår i resursfördelningssystemet, men det har bland andra fått i uppdrag att utveckla, och det tror jag kommer att vara bra. och VR kommer sedan att kunna ge extra pengar till de universitet som har den bästa graden av samverkan. och VR har också fått ett uppdrag att stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan. När vi talar om nyttiggörande får vi heller inte glömma att detta inte bara handlar om näringslivet och den delen av samhället, utan det handlar också om satsningar som rör praktiknära forskning, till exempel inom skolan eller vården. Det är också områden som vi tar upp i betänkandet och gör extra satsningar på.En ny typ av samverkansprogram lanseras också, nämligen strategiska innovationsområden, SIO. Tanken är att man i stället för att utgå från idéer hos en forskare utlyser medel för att forska om lösningar på ett problem som man i förväg har bestämt och där man gemensamt från akademi, näringsliv, offentlig verksamhet och så vidare hittar problematiken och lösningarna. Projekten ska bedrivas i samverkan. Det kommer att bli väldigt spännande att följa effekterna av det. Jag tycker att regeringen gör rätt när man säger att detta ska utvärderas, så att man ser vad det kommer att ge. Det är endast så vi lär . Det är en lärande organisation som gör att vi faktiskt kan se framåt. Vän av ordning undrar förstås vad partierna i opposition vill, och till viss del undrar jag det också. Bland reservationerna finns det få konkreta förslag. Dessutom känns det som att man i många fall slår in öppna dörrar - nästan vidöppna dörrar. Intressant är dock den kovändning som tycks ha gjorts då det gäller att tilldela forskningsresurser baserat på kvalitet. Då vi diskuterade den förra propositionen var detta en ständigt återkommande fråga, och den socialdemokratiske företrädaren sade till och med i debatten: Jag tror inte att regeringens resursfördelning kommer att överleva därför att ingen begriper systemet. Så fel han hade, och så fel oppositionsföreträdarna hade då det gällde vad och vilka som skulle gynnas av systemet! Tvärtemot deras utsagor visar nämligen en uppföljning av forskaren , som var aktuell också i den debatten, att humanioraforskningen är det som har vunnit på modellen och att det faktiskt var högskolorna och de unga universiteten som vann på omfördelningen.Herr talman! Det jag redogjorde för var ett smörgåsbord av åtgärder som presenteras i betänkandet och som syftar till att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och dessutom bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft.Det är med stor glädje och framtidstro som jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande UbU3. Jag vill ta fasta på det som tog upp mot slutet, angående samverkan. Det må vara så att vi socialdemokrater ofta tar upp det och kritiserar regeringen, men det intressanta är att också ta del av vad andra aktörer i säger.Jag har i min hand en skrivelse som har skickats till . Det är sex politiska företrädare plus rektorn för Linnéuniversitetet och vd:n för som har undertecknat skrivelsen. Rubriken på skrivelsen lyder: Forskningspropositionen nyttjar inte hela potential. Bland de politiker som har skrivit under finns , moderat kommunalråd i kommun och , moderat oppositionsråd i kommun. Det skulle vara intressant att få lyssna på hur ser på den kritik som riktas även från hennes eget partis företrädare. De skriver bland annat: "Vi ser i propositionen en tydlig slagsida som på ett för landet ogynnsamt sätt gynnar de etablerade lärosätena och därmed storstadsregionerna." De fortsätter: "Vi befarar att regeringens lagda proposition leder till att företagens beslut blir till nackdel för vår region beroende på en nationell koncentration av forskningsanslag." Det här gäller principiellt hela . Jag möter ofta det här resonemanget.Vad säger till kollegerna ? Har de fel när de reagerar lite negativt på den proposition vi diskuterar? Samverkan, nyttiggörande och relevans är ledord i denna forskningsproposition. Det återkommer inte bara i kontakterna med näringsliv och företagande utan också när det gäller skolforskning och vårdforskning. har vi också haft med samverkan i form av externa medel i det resursfördelningssystem som vi hade för att jobba för bättre och ökad kvalitet.I det här läget skulle jag till mina kolleger säga att det nu i mycket handlar om att vi går vidare och om att också universitet och lärosäten går vidare för att lyfta samverkan genom de förutsättningar som faktiskt finns. Som jag nämnde kommer och VR att finnas med och stödja det strategiska ledarskapet för att nå samverkan. Vi tar också nya initiativ där samverkan kommer att premieras extra. Man måste kanske läsa forskningspropositionen med nya glasögon som inte bara har akademiska linser.Just ledarskapet är oerhört väsentligt.Jag skulle också säga till dem att jag tycker att de ska diskutera frågorna med Socialdemokraterna. För samverkan är någonting som måste höjas mycket mer.Thomas Strand redogjorde här för hur man har tittat på samverkansprogram. Jag tycker att det är lite olyckligt. Det är de gamla branschprogrammen, som har funnits. Jag noterar också att har försvunnit sedan ni presenterade detta i budgeten.Jag tycker också att man skulle fråga: Varför säger nej till peer review? Varför säger man nej till ökad samverkan den vägen? Vi säger inte nej till peer review. Vi är fundersamma.Det är intressant att lyssna till svar. Antingen har de läst propositionen och inte fattat någonting. Men det tror jag inte. Det är ju en rektor som har läst, och han borde begripa. Eller så har de missförstått alltihop. Det är något åt det hållet som jag nästan tycker att säger, att det har tvättats genom akademiska glasögon.Men det är ju flera som säger detta. Det är representanter för företag och politiker, socialdemokrater, centerpartister och moderater, som säger detta. Det blir fel för att det blir fel fokus.Jag har funderat över detta. Den här åsikten möter jag gång på gång när jag är ute på lärosäten, speciellt på de mindre högskolorna och universiteten. Man är oroad över att resurserna förs till de större. Det slår mot företagsutveckling ute i regionerna. Det slår också mot den akademiska excellensen ute i landet.Då har jag funderat på en sak. Varför ser inte ni borgerliga utskottsledamöter detta? Har de missförstått och ni fattat? Ser inte ni att det händer någonting som man är oroad för ute i landet? Jag tycker att det är oerhört viktigt att få det här svaret.Man säger att det är en slagsida. Det här gynnar inte unga universitet. Det gynnar inte företag. Och det här gäller hela . Det här är en kritik som vi måste lyssna på. Det har jag ofta fört fram, och ni viftar bort det. Men kommer det från era egna företrädare.Varför kan ni inte lägga fram en proposition som gynnar hela landet och alla lärosäten? Vi vill ha en översyn av hela forskningens organiserade finansiering. Vi måste lösa det här problemet . När jag läste de olika reservationerna och Socialdemokraternas motion på området tänkte jag på ett ord: idétorka.Det finns få egna förslag. Men det är den här utredningen, som lyfter fram, om forskning och utveckling. Vad andas den? Ja, man säger att forskningen angår hela samhället och att man alltid har tyckt det. Men varför gjorde man då ingenting?Jag skulle vilja svara att med de steg som regeringen har tagit sedan den tidigare forskningspropositionen - och flyttar vi fram positionerna en gång till - har vi lyft in samverkan. Sedan vet likaväl som jag att våra lärosäten har många olika roller att fylla. Det handlar inte bara om att nyttiggöra i de konkreta fallen ut mot företagande. Det handlar faktiskt också om ett bildningsideal och den vetenskapliga kvaliteten, som vi också måste värna. Man har inte en helt lätt position.Jag tycker att de strategiska innovationsområdena är oerhört intressanta att följa. Vi hade ett frukostmöte här där man behandlade just de här frågorna. Företrädare sade att det här är någonting helt unikt. Det är helt nytt. Det var faktiskt en företrädare som sade att detta inte finns utanför vårt lands gränser.Låt oss se vad till exempel de strategiska innovationsområdena kommer att generera. Det är en oerhört väsentlig del som kommer att finnas.Sedan tror jag att det som har varit olyckligt i utbildningspolitiken har varit att alla lärosäten har haft en strävan mot att bli universitet. När vi nu har gett lärosätena möjlighet att hitta forskningsprofiler inom smalare områden kan man bli mer strategisk i sitt ledarskap och också prioritera och fokusera på andra områden än vad man kanske har kunnat göra tidigare. är det roligare att vara riksdagsledamot än andra dagar. är det en väldigt rolig dag för alla oss som tror att forskning och innovation är en av de viktigaste nycklarna till fortsatta framgångar som en liten men vass forsknings- och innovationsnation.Det är en diger lunta vi har att debattera - det är både mandatperiodens kanske viktigaste proposition och ett antal motioner. Tiden kommer därför inte att räcka till för att gå in på alla detaljer. Men hys inte någon villfarelse om att inte har svar även på de frågor som jag inte tar upp. I själva verket är det svårt att hitta en folkpartist som inte brinner för de här frågorna.Det finns risk att jag upprepar vad mina kolleger i Alliansen redan har sagt, och vad de kommer att säga. Men det kan inte nog understrykas att det vi här har nöjet att debattera är en fortsättning på en historisk satsning, de som förra forsknings- och innovationspropositionen, som täckte , utgjorde. fortsätter vi att stärka samma linje med ökningar på sammanlagt 4 miljarder kronor.Som kuriosa kan nämnas att senaste två forskningspropositioner innebar anslagshöjningar på totalt 4,1 miljarder kronor.Den sammanlagda ökningen av de statliga forskningsanlagen på innebär en resursökning på . Ökningen innebär också en rejäl kvalitetssatsning genom att den enskilt högsta budgetposten, och anslagsökningen, är de direkta anslagen till universitet och högskolor, som lärosätena själva beslutar om. Det är något som ytterst ger lärosätena möjlighet att själva prioritera och göra strategiska val för att bedriva sin forskning, vilket känns ytterligt bra för en liberal som ju har utgångspunkten att akademin i allt väsentligt ska stå självständig från den politiska makten.Detta är alltså den i särklass största resursökningen för svensk forskning som har skett under en så . Detta tål att påminnas om i tider när andra länder sparar, drar ned och minskar. Det tål att upprepas, som sagt. Det betyder att vi har en regering som uppenbarligen har gjort rätt prioriteringar i tuffa tider och som prioriterar forskning och innovation inte bara när de sitter i opposition utan också när de sitter i verkstaden.Och - det är kanske viktigast av allt - det ger en långsiktig och hållbar miljö för akademin att verka i. Just kvalitet, långsiktighet och resursförstärkning har varit några av ledorden bakom propositionen tillsammans med ett ökat fokus på individer och goda villkor för forskare.Det är en strategisk framtidsinvestering att satsa på som forskningsnation. har lyckats vara en tung grundforskningsnation som man är ett innovationsland. Det är ingen tvekan om att en lyckad forskningspolitik har bidragit till att varit framgångsrikt .