bet · H001AU11 · 2013-06-05 00:00:00 — Utskottet, som inte finner något skäl att ställa sig bakom yrkande, kommer att följa detta arbete med intresse. Därmed avstyrks motion 2012/13:A20 (V) yrkande 5. Förtydligande i lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete Regeringen föreslår att enligt 17 § lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete ska få meddela de förelägganden eller förbud som behövs för att lagen ska följas och att sådana beslut får förenas med vite. Enligt 18 §, för vilken någon ändring inte föreslås i propositionen, får beslut om föreläggande överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Liknande bestämmelser om rätt för tillsynsmyndigheten att meddela förelägganden och förbud samt möjligheten att överklaga sådana beslut finns i de övriga arbetstidslagarna som är aktuella i ärendet. Utskottet noterar att det av lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete inte uttryckligen framgår att beslut om förbud får överklagas. Det har troligtvis sin naturliga förklaring i att förbud, till skillnad från de övriga arbetstidslagarna, tidigare inte uttryckligen omnämndes i 17 § utan har lagts till först i det nu aktuella lagstiftningsärendet. Regeringen anför att tillägget i 17 § har skett i förtydligande syfte. Det får enligt utskottets bedömning sett till såväl de aktuella bestämmelsernas språkliga utformning som sammanhanget antas vara regeringens avsikt att det i lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete tydligt bör framgå att även beslut om förbud ska kunna överklagas. Även utskottet har uppfattningen att en sådan ordning är den lämpligaste. Utskottet tar därför ett initiativ till att 18 § lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete ska få ändrad lydelse så att detta framgår av lagtexten. Ledning för utformningen av en sådan bestämmelse kan enligt utskottets mening sökas i 8 § lagen om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget. Utskottet föreslår därför att 18 § lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete ska få ändrad lydelse så att det framgår att beslut enligt 17 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Utskottets lagförslag framgår av bilaga 3. Medbestämmandelagen och lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare När det gäller medbestämmandelagen delar utskottet regeringens uppfattning att det är missvisande att ordet arbetstagare finns med i lagtexten. Att ordet tas bort från 46 § medbestämmandelagen leder till en större tydlighet i lagstiftningen och är därför en ändring som utskottet välkomnar. Utskottet välkomnar även de ändringar som föreslås i lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. Ändringarna är en följd av att folkhögskolor i samband med skollagens ikraftträdande fick en möjlighet att anordna utbildning som motsvarar svenska för invandrare med rätt till ersättning från elevernas hemkommuner. Utskottet föreslår att bifaller regeringens proposition 2012/13:143 och avslår motionerna. Utskottet föreslår vidare att beslutar att 18 § lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete ska få ändrad lydelse i enlighet med bilaga 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbetsmiljöarbete och om arbetsmiljöregler för modeller. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V) och 5 (MP). Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2012/13:Sf381 av m.fl. yrkande 9 att det förebyggande arbetsmiljöarbetet måste utvecklas. Arbetsmiljöarbetet måste stärkas på alla nivåer både förebyggande insatser och det systematiska arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och prioriteras. Enligt partiet ska arbetslivet vara utformat så att man orkar arbeta ett helt arbetsliv. Seriös forskning behövs för att åstadkomma genomgripande förbättringar i arbetslivet. vill i kommittémotion 2012/13:A395 av m.fl. yrkande 2 se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. Med en bra arbetsmiljö såväl psykiskt som fysiskt kan både kvinnor och män, i stället för att tvingas sluta på grund av ohälsa, få en bättre möjlighet att själva välja när de vill ta ut pension. (S) anser i motion 2012/13:A244 att man måste skapa förutsättningar för ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete som är anpassat till ett föränderligt arbetsliv. (MP) anser i motion 2012/13:A328 att det som en arbetsmiljöåtgärd bör införas arbetsmiljöregler för att stoppa sjukligt smala modeller som arbets- eller uppdragstagare. Exakt hur ett sådant system ska utformas bör utredas. Utskottets utgångspunkt är att förhållandena i arbetslivet ska vara sådana att alla människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Ett fungerande arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser är en viktig förutsättning för att nå detta mål. Det är även en förutsättning för att fler ska få möjlighet att träda in på arbetsmarknaden och färre slås ut. Insatser inom arbetsmiljöområdet ska förebygga ohälsa och olycksfall och i övrigt skapa en god arbetsmiljö. Ett välutvecklat arbetsmiljöarbete och kunskap om arbetsmiljön är viktigt inte minst för att kunna möta den demografiska utvecklingen och det stundande generationsskiftet på arbetsmarknaden. pekar i sitt avlämnade slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) på vikten av ökade insatser för att minska antalet personer som inte kan arbeta ett helt arbetsliv. Enligt utredningen, som presenterar ett antal förslag på områden där insatser bör ske, finns det behov av en bred och långsiktig satsning på arbetsmiljön. överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 till (skr. 2009/10:248). behandlade skrivelsen (bet. 2010/11:AU3, rskr. 2010/11:187). Det huvudsakliga syftet med handlingsplanen är att peka i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. En grundläggande utgångspunkt för den nationella handlingsplanen är att arbetsmiljön inte ska ses enbart som en källa till risker för individen, utan också visa på de positiva möjligheter som ligger i en bra arbetsmiljö. Utskottet ser över lag mycket positivt på den nationella handlingsplan som regeringen har tagit fram och arbetar efter. Utskottet noterar att regeringen har genomfört en rad insatser i linje med den nationella handlingsplanen. Av dessa vill utskottet särskilt uppmärksamma de insatser som har gjorts på områdena för hot och våld i arbetslivet, kvinnors arbetsmiljö samt arbetsmiljö och lönsamhet. När det gäller frågan om arbetsmiljötillsyn i linje med den nationella handlingsplanen noterar utskottet även att som ett pilotprojekt har provat en ny tillsynsmetod i form av s.k. screening. Metoden innebär att en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch görs genom inspektionsbesök. Den grafiska branschen har varit föremål för pilotprojektet, som inneburit att 1 300 screeninginspektioner har genomförts. Vid av inspektionerna har ställt krav. Av avslutande projektrapport (Rapport 2012:21) går bl.a. att utläsa att både arbetsgivare och skyddsombud ser positivt på screeningmodellen och att en stor majoritet anser sig ha fått en rättvis bedömning av sin arbetsmiljö. Utskottet noterar att en utvärdering av pilotprojektet kommer att ligga till grund för regeringens ställningstagande när det gäller eventuella förändringar av tillsynsverksamheten och att regeringen har aviserat att den avser att återkomma i den frågan. Utskottet anser att det är av stor betydelse att tillsynsverksamheten är effektiv och inriktad på arbetsställen med hög risk. Utskottet anser vidare att de särskilda insatser som genomförts i syfte att uppfylla målen i den nationella handlingsplanen får anses väl avvägda och att de över lag bidragit till att utveckla det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Utskottet kan konstatera att insatser av betydelse för handlingsplanens målsättningar har genomförts även inom andra politikområden. Exempelvis har kunskapsområdena arbetsmiljö, arbetsmarknad och arbetsrätt tydliggjorts i kursplanerna i samhällskunskap för och motsvarande skolformer och i gymnasieskolans nya ämnesplan för samhällskunskap. Sådana insatser kan ge förutsättningar för att öka medvetenheten och kunskapen om arbetsmiljöfrågor. Utskottet är övertygat om att kunskapsspridning om arbetsmiljö i hela samhället är en central del av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det är även ett prioriterat område i den nationella handlingsplanen. Utskottet välkomnar att regeringen som ett led i kunskapsspridning på arbetsmiljöområdet har ökat kunskapsspridningsuppdrag och att myndigheten ska inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. På arbetsmiljöområdet är lagstiftning visserligen det huvudsakliga medlet för att slå fast de grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Utskottet vill dock framhålla den betydelsefulla roll som arbetsmarknadens parter har på området. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter som arbetsvillkoren närmare utformas. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. De har även betydelsefulla uppgifter när det gäller utbildning, informationsverksamhet, kunskapsbildning och kunskapsspridning. Utskottet välkomnar att arbetsmiljöområdet i stort är föremål för nytänkande och att det präglas av ett synsätt där man inte bara ser risker utan även möjligheter. som systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön förbättras är det viktigt att arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad uppmärksammas och utvecklas. Utskottet är positivt inställt till den rådande arbetsmiljöpolitiken för förebyggande arbetsmiljöarbete. Mot denna bakgrund finner inte utskottet att det finns något skäl att föreslå några initiativ på området. Utskottet avstyrker därför motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 9, 2012/13:A395 (MP) yrkande 2, 2012/13:A244 (S) och 2012/13:A328 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Jämför reservation 6 (S, V). Socialdemokraterna vill i kommittémotion 2012/13:A392 av m.fl. yrkande 26 att staten i samverkan med arbetsmarknadens parter och tar fram en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. anser i kommittémotion 2012/13:A202 av m.fl. yrkande 8 att det är dags att införa en nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet. Arbetsplatsolyckor med dödlig utgång har ökat i . Det är inte acceptabelt. Nollvisionen ska ha konkreta och strategiska delmål. Uppdraget att konkretisera och förverkliga visionen bör delas mellan , arbetslivsforskare och arbetsmarknadens parter. m.fl. (S) anser i motion 2012/13:A338 yrkande 2 att det är viktigt med ordning och reda på arbetsmarknaden för att minska arbetsolycksfallen. och (båda S) vill i motion 2012/13:A355 yrkande 2 att en översyn görs av hur de nya villkoren på arbetsmarknaden påverkar risktagande och arbetsplatsolyckor. Utgångspunkten är att arbetsmiljön ska förebygga ohälsa och olycksfall och motverka att människor utestängs från arbetet. En god arbetsmiljö ska även ta hänsyn till människors olika förutsättningar och bidra till utvecklingen av både individer och verksamhet. Syftet med arbetsmiljöpolitiken måste vara att skapa säkrare jobb med minsta möjliga risk för att drabbas av arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar. Till indikatorerna som visar utvecklingen på arbetsmiljöområdet hör bl.a. statistik kring antalet dödsolyckor i arbetet, anmälda arbetsolyckor med frånvaro och anmälda arbetssjukdomar. Enligt statistik har antalet dödsolyckor i arbetet minskat , även om det 2011 inträffade något fler dödsolyckor (57) än (54). sjönk antalet dödsolyckor i arbetet relativt kraftigt till 45. Siffrorna börjar därmed närma sig siffrorna , då den lägsta nivån i modern tid uppmättes med 41 dödsolyckor. Till de branscher som är särskilt drabbade hör bygg- och tillverkningsindustrin, transportområdet och jord- och skogsbruket. Män är klart mer olycksdrabbade än kvinnor. var endast 4 av de 45 personer som omkom kvinnor. Det kan även påpekas att , enligt statistik från som omfattar samtliga EU-gemensamma branscher, har haft förhållandevis få dödsolyckor i ett internationellt perspektiv. Utskottet anser att det är glädjande att en sådan kraftig sänkning av antalet dödsolyckor i arbetet har skett . Utgångspunkten för arbetsmiljöpolitiken är att skapa förutsättningar för en arbetsmiljö där inte några dödolyckor ska behöva ske på våra arbetsplatser. Enligt utskottets mening har ett seriöst och förebyggande arbetsmiljöarbete sannolikt väsentligen mycket större betydelse för antalet dödsolyckor än att, som föreslås i ett par motionsyrkanden, anta en nollvision för sådana olyckor. När det gäller arbetsolyckor med sjukfrånvaro och anmälda arbetssjukdomar kan utskottet konstatera att en kraftig minskning av antalet fall på båda dessa områden skedde . har dock nivåerna på båda dessa områden ökat något jämfört med respektive föregående år. Den vanligaste orsaken till arbetsolyckor med sjukfrånvaro hos kvinnor har varit fallolyckor. För män har olyckor orsakade av förlorad kontroll över handverktyg och transportmedel dominerat. När det gäller arbetssjukdomar svarar belastningsfaktorer för av anmälningarna. Enligt utskottets uppfattning måste den långsiktiga trenden för arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar anses vara god. Tillgängliga indikatorer på området har haft en positiv utveckling sett . Utskottet anser dock att det finns skäl att noga följa och analysera utvecklingen så att denna fortsätter i rätt riktning. För en fortsatt långsiktig minskning av dödsolyckor, arbetsolyckor med sjukfrånvaro och anmälda arbetsskador är det enligt utskottets uppfattning viktigt att hänsyn tas till riskutveckling på olika områden. Utskottet välkomnar att genomförde ett flertal åtgärder riktade mot områden som kan uppfattas som riskområden eller områden där det funnits särskilt behov av kunskapsinsatser. Som exempel kan nämnas en särskild inspektionsinsats med fokus på kvinnors arbetsmiljö och belastningsskador. och början av 2013 genomfördes inspektioner vid drygt 700 arbetsplatser där hantering eller repetitivt arbete förekommer. Avsikten med tillsynen var att minska belastningsskador på genom att synliggöra riskerna innan skador uppstår. Arbetsgivarna, av vilka 7 av 10 fick krav på att åtgärda brister, uppmärksammades på att det finns enkla metoder för att bedöma risker för belastningsskador. Arbetsgivarna var över lag positiva till insatsen. Tillsynsaktiviteten genomfördes som en del av det särskilda uppdraget om insatser för kvinnors arbetsmiljö som har fått av regeringen för perioden 20112014. Samordnade inspektioner har även utförts med inriktning på bemanningsbranschen, som är överrepresenterad i förhållande till sin storlek vad gäller arbetsolyckor med sjukfrånvaro. Det är också en bransch där andelen unga arbetstagare är högre än i andra branscher. genomförde drygt 600 inspektioner vid nästan 500 arbetsställen och riktade drygt 700 krav. Utskottet noterar även att kommer att publicera en kunskapsöversikt som ska belysa forskningsläget vad gäller bemanningsbranschen i förhållande till arbetsskador med koppling till branschen samt den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. Ett annat verktyg för att förhindra arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar är att meddelar föreskrifter. Utskottet noterar att bl.a. reviderade och tog beslut om nya föreskrifter för belastningsergonomi samt om motorkedjesågar och röjsågar, som är ett särskilt utsatt område inom det i sig olycksdrabbade skogsbruket. Utskottet är av uppfattningen att regeringen bedriver en aktiv arbetsmiljöpolitik när det gäller att förhindra arbetsrelaterade olyckor och skador. Med hänvisning till det ovan anförda anser utskottet att några nya initiativ inte är nödvändiga, och motionerna 2012/13:A392 (S) yrkande 26, 2012/13:A202 (V) yrkande 8, 2012/13:A338 (S) yrkande 2 och 2012/13:A355 (S) yrkande 2 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om insatser mot vibrationsskador. (S) pekar i motion 2012/13:A249 på att vibrationer i arbetslivet är ett dolt arbetsmiljöproblem. Kunskapen om problemet är bristfällig inom företagshälsovården samt hos arbetsgivare och arbetstagare. Det behövs fler riktade inspektioner från och informationskampanjer inom området vibrationsexponerad arbetsmiljö. Det behövs även mer forskning kring vibrationsskador. Utskottet vill framhålla roll och dess viktiga tillsynsuppgift i att övervaka att samhällets krav på en god arbetsmiljö uppfylls. Verkets kärnuppgift är att se till att arbetsmiljölagen och övrig arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftning följs. Enligt utskottets uppfattning är det avgörande med en kontinuerlig utveckling av de metoder som används både för att identifiera var fördjupade tillsynsinsatser behövs och för att åtgärda allvarliga arbetsmiljöproblem. Vibrationer i arbetslivet och de arbetsskador som det kan föra med sig är ett av de många arbetsmiljöområden som verket har att hantera. har i flera av sina föreskrifter bestämmelser som reglerar vibrationsexponerad arbetsmiljö, däribland föreskrifterna Medicinska kontroller i arbetslivet (AFS 2005:6) och Vibrationer (AFS 2005:15). Utskottet kan på ett generellt plan hålla med om motionärens resonemang kring vilka faktorer som kan påverka efterlevnad av föreskrifter, nämligen riktade inspektioner från , kunskap om riskbedömning och kunniga skyddsombud. Utskottet vill uppmärksamma att har vidtagit särskilda tillsynsinsatser för att se över vibrationsexponerad arbetsmiljö. genomförde bl.a. en bred tillsynsinsats i norra och inspekterade 400 arbetsplatser där anställda utsätts för buller och vibrationer. Krav riktades mot flertalet av arbetsgivarna. har tidigare genomfört liknande tillsynsinsatser såväl i som i . Utskottet ser positivt på att verket genomför den här typen av tillsynsinsatser på det aktuella området. Det är enligt utskottets mening rimligt att anta att tillsynsinsatserna kan leda till ökade kunskaper om vibrationer på de inspekterade arbetsplatserna. På arbetsmiljöområdet är det visserligen lagstiftning som lägger grunden för kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Utskottet vill dock även i detta sammanhang betona den viktiga roll som arbetsmarknadens parter har på området. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet inte att det finns skäl för att föreslå något tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:A249, som därför avstyrks. Arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ekonomiska sanktionsavgifter kopplade till arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering. Jämför reservation 7 (V). betonar i kommittémotion 2012/13:A202 av m.fl. yrkande 15 behovet av att skärpa arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering. Partiet anser att regeringen bör återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter som är kopplade till de skyldigheter som en arbetsgivare enligt lag har att anpassa arbetsplats och arbetsuppgifter för sina anställda. Sådana lagstadgade avgifter skulle i kombination med reglering i kollektivavtal öka arbetstagarorganisationernas möjligheter att driva fall där arbetsgivare inte har fullföljt sina skyldigheter. Kollektivavtalsregleringar möjliggör även en bättre anpassning av reglerna. Arbetsmiljölagen ställer krav på att arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsgivaren ska se till att det i hans eller hennes verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för att fullgöra de uppgifter som arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen och 30 kap. socialförsäkringsbalken. Arbetsgivaren ska, efter samråd med den försäkrade, lämna de upplysningar till som behövs för att den försäkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas och även i övrigt medverka till att detta klargörs. Arbetsgivaren ska också svara för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas, t.ex. att utreda vilka rehabiliteringsåtgärder som det skulle vara möjligt att vidta på arbetsplatsen. Utskottet anser att frågan om arbetsanpassning och rehabilitering för arbetstagare som är i behov av sådant stöd är en viktig fråga. Det är inte bara viktigt för den enskilda arbetstagaren och arbetsplatsen, utan även för att upprätthålla goda förutsättningar för en väl fungerade arbetsmarknad och för samhället i stort. Enligt utskottet är det av central betydelse att ha ett regelverk på området som syftar till att motverka långa och passiva sjukskrivningar och att personer hamnar i permanent utanförskap. Utskottet anser att den rådande ordningen för arbetsgivares ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering är väl avvägd och ändamålsenlig. Utskottet anser inte att ett system med ekonomiska sanktionsavgifter på detta område skulle bidra till det syfte som regelverket på området bör ha. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:A202 (V) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om företagshälsovårdens omfattning och utredning om företagshälsovården. Jämför reservationerna 8 (S, V) och 9 (MP). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2012/13:A392 av m.fl. yrkande 31 att tillgången till företagshälsovård har fortsatt att minska. Sammantaget saknar omkring en tredjedel av alla anställda tillgång till företagshälsovård. Partiet vill se en utveckling där företagshälsovården blir en mer effektiv resurs i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet och i arbetet med arbetsanpassning där anställda får tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård. framhåller i kommittémotion 2012/13:A202 av m.fl. yrkande 14 vikten av att alla arbetstagare får tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård. Allt färre arbetstagare har tillgång till företagshälsovård och arbetsgivare saknar ofta kunskap om företagshälsovårdens roll i det systematiska förebyggande arbetsmiljöarbetet. Partiet anser att regeringen bör ta initiativ till att i samverkan med arbetsmarknadens parter skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare. och (båda S) anser i motion 2012/13:A335 att tillgången till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla anställda. Enligt motionärerna bör det även övervägas om inte företagshälsovården ska vara lagstadgad så att den omfattar alla anställda. och (båda S) anser i motion 2012/13:A374 yrkande 1 att det är viktigt att företagshälsovården omfattar många och att det förebyggande arbetsmiljöarbetet prioriteras. (MP) anser i motion 2012/13:A273 att det bör utredas hur alla förvärvsarbetande i ska kunna ges tillgång till företagshälsovård av god kvalitet. Såväl organiseringen som finansieringen av företagshälsovården behöver utredas. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser och ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Verksamheten regleras även genom föreskrifter och allmänna råd som har utfärdats av . Verket har i sin instruktion uppdraget att följa och främja företagshälsovårdens utveckling. Av arbetsmiljöundersökningen Arbetsmiljön 2011 (Arbetsmiljöstatistik Rapport 2012:4), som genomförts av SCB på uppdrag av , framgår att ungefär två av tre kvinnor och män uppger att de har tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. Det är ungefär i nivå med motsvarande rapport . Företagshälsovården tycks vara mer utbyggd i medelstora och stora företag än i små företag och jämförelsevis väl utbyggd i den offentliga sektorn.