bet · H001MJU11 · 2013-03-12 00:00:00 — GDR är en modell för att beräkna och planera en ansvarig klimatpolitik genom reduktioner på hemmaplan och finansiering av reduktioner i utvecklingsländer. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag om hur GDR kan utgöra en utgångspunkt för den svenska klimatpolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. Svenska utsläppsmål m.m., punkt 15 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 11 samt 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del. Det första målet som borgerliga majoritet beslutade om 2009 innebär att ska ha minskat sina utsläpp 2020 jämfört med . Målet gäller endast de utsläpp som sker utanför EU:s handel med utsläppsrätter. Grundproblemet är att det 1990 inte fanns någon handlande sektor. Regeringen uppger i budgetpropositionen att målet innebär en minskning med koldioxidekvivalenter jämfört med . Om motsvarar en 40-procentig minskning innebär det att regeringen menar att utsläppen från den icke-handlande sektorn 1990 var . Men hur den siffran tagits fram är oklart. Vilken definition av den icke-handlande sektorn har använts? Reglerna har ju ändrats . Vi menar att regeringen bör rapportera till vilken utsläppsnivå som dagens utsläpp ska jämföras med för att bedöma måluppfyllelsen för klimatmål . För klimatmålet att inte ska ha några nettoutsläpp råder osäkerhet. Menas med begreppet nettoutsläpp att den nettoinbindning av kol som den svenska skogen och marken gör ska dras från de totala utsläppen? Eller innebär inga nettoutsläpp det som regeringen aviserade i ett pressmeddelande : Miljöminister startar arbetet för ett utan klimatutsläpp .? har ett regeringsuppdrag att arbeta med en plan för att nå 2050-målet. En del av svaret finns i . Verket menar att propositionstexten kan tolkas som att de kvarvarande utsläppen inom landet uppvägs av att genom medvetet politiska beslut förstärker kolförrådet i skog och mark. I rapporten skriver att klimatpropositionen också kan tolkas som om utsläppen enligt visionen 2050 är nära noll i energi- och transportsektorn och att endast utsläpp i jordbrukssektorn samt små utsläpp i industrin kvarstår. Detta är en beskrivning som mer svarar mot det socialdemokratiska förslaget som innebär att målet ska vara att utsläppen minskat jämfört med . Vi menar att 2050-målet som det nu är formulerat i beslut är för oklart och med den tolkning som är inne på till och med kan innebära en ambitionsminskning och är oprecist. Vi menar att bör besluta om ett nytt klimatmål som innebär följande: är fritt från fossila bränslen. Utsläppen av växthusgaser har minskat med jämfört med . Detta bör ges regeringen till känna. Svenska utsläppsmål m.m., punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del och 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 11. För att klara 1,5-gradersmålet behöver de globala utsläppen helt upphöra till 2050 och utsläppen i rika länder vara nära noll för att ge fattiga länder utrymme för ökade utsläpp. Studier som har gjorts över möjligheten att minska utsläppen i antyder dock att en så snabb minskning inte är möjlig utan mycket stora social-ekonomiska konsekvenser. de gröna anser därför att ansvar ska uppfyllas genom att vi inom landet minskar våra utsläpp till nära noll 2050 enligt en linjär minskning . Det innebär en reduktion av utsläpp till 2020 med och en minskning till 2030 jämfört med . Detta bör ges regeringen till känna. Svenska utsläppsmål m.m., punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 11 samt 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 5 i denna del. För att uppnå ett globalt 1,5-gradersmål anser att måste skärpa sina nationella utsläppsminskningsmål till 2020 och 2050. Till 2020 ska de totala svenska utsläppen av växthusgaser minska med (jämfört med ) genom åtgärder inom landet; för den icke-handlande sektorn innebär detta minskningar i jämfört med . Dessutom ska hjälpa andra länder att kraftigt minska sina utsläpp genom klimatbistånd och ny klimatfinansiering inom främst FN:s regi. Till 2050 ska de totala utsläppen av växthusgaser i minska , dvs. Detta bör ges regeringen till känna. Svenskt klimatpolitiskt ramverk, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 21, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:MJ481 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi tror att 2050-målet blir svårt att nå utan ett sammanhängande klimatpolitiskt ramverk som regeringen har att följa. för klimatpolitiken bör beslutas i bred enighet för att staka ut en hållbar väg mot 2050-målet. Målet är att skapa en stabil och långsiktig klimatpolitik genom att ge den tydliga spelregler som skapar disciplin, trovärdighet, transparens och målstyrning. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. Det långsiktiga målet bör ta sikte på 2050 och ange hur stora utsläpp av växthusgaser som kan ske inom riket detta år. I har man med framgång infört en klimatlag i linje med det ramverk vi skissar på här, med en självständig klimatkommitté bestående av experter inom relevanta områden, som granskar politiken ur ett klimatperspektiv och är rådgivande till regeringen. Följande viktiga delar bör finnas med i ett svenskt klimatpolitiskt ramverk: Tiden fram till målåret delas in i budgetperioder med tydliga utsläppstak och regler för hur målen ska nås. Årlig återrapportering om måluppfyllelse till i samband med budgetpropositionen som underlag för beslut om styrmedel och styrmedelsnivåer. Regelbunden uppföljning av vår konsumtions klimatpåverkan (utsläpp orsakade av varor vi importerar minus utsläpp från varor vi exporterar). Detta bör ges regeringen till känna. Konsumtionsbaserade utsläpp, punkt 17 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 28. En studie av globala energisystem vid presenterade konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. Resultatet från studien visar att de totala utsläppen har ökat med . I den officiella statistiken för uppvisas i stället en minskning . Vi anser att detta belyser två viktiga insikter: Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan är inte brutet i som regeringen hävdar samt för att upprätta rättvisa globala klimatavtal och nationella målsättningar måste konsumtionsbaserad bokföring bli central. rapporterar sin officiella statistik av växthusgasutsläpp till UNFCCC, . I denna statistik ingår endast de utsläpp som sker inom . bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även lägga de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ges regeringen till känna. Överskott av utsläppsrättigheter m.m., punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:MJ334 av (M). EU har spelat en positiv roll för att få till stånd en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Det är oerhört viktigt för att hålla ihop idén att industriländerna tar på sig ansvar för de utsläpp de gjort. EU drev också på för skrivningarna om ett mer lagligt bindande ramverk. En del i detta borde vara att Kyotoprotokollets alla överskott av utsläppskrediter ska klippas sönder. har ett betydande överskott av utsläppsrätter. Överskottet av utsläppsrätter, jämfört med åtagande enligt , väntas uppgå till drygt koldioxidekvivalenter. Det är mer än totala utsläpp av växthusgaser (). Det ekonomiska värdet på överskottet bedöms vara betydande. Enligt kan överskottet annulleras, sparas eller säljas. Om annullerar, alltså upphäver, överskottet skulle svenskarnas klimatansträngningar för minskade utsläpp bli bestående. Om i stället väljer att sälja hela överskottet skulle en betydande del av de ansträngningar som gjorts av svenska medborgare bli effektlösa. De koldioxidutsläpp svenskarna sparat under kan då ske i ett annat land. Att spara överskottet för att eventuellt använda det skulle innebära att dessa ökade utsläpp sker längre fram. Det råder alltså ingen tvekan om vad som är bäst för klimatet. har redan fattat beslut om annullering. Eftersom det är möjligt att ta med sig överskottet till nästa åtagandeperiod (20132020) bör annullera sina krediter omgående för att säkerställa att alla ansträngningar som gjorts i inte blir förgäves genom att utsläppen i stället sker någon annanstans. Detta bör ges regeringen till känna. Gold Standard på CDM, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ485 av m.fl. (MP) yrkande 7. Clean Development Mechanism (CDM) går ut på att ett land som har svårt att minska sina egna utsläpp i stället kan köpa utsläppskrediter från energiprojekt i utvecklingsländer och sedan räkna av dessa mot sina egna utsläpp. Systemet fungerar dåligt, bl.a. anses så mycket som hälften av dessa projekt inte bidra till minskade utsläpp och det har också funnits kritik mot projektens förhållande till fattiga människors perspektiv och rättigheter. Det finns också en kritik mot att systemet inte garanterar principen om additionalitet. Vi anser att kraven på CDM måste höjas så att de uppfyller höga krav, minst s.k. Gold Standard. Detta bör ges regeringen till känna. Minskad påverkan från köttkonsumtion m.m., punkt 20 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2012/13:MJ404 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:MJ374 av (S). har genomsnittsvenskens konsumtion av kött och köttprodukter ökat . Denna överkonsumtion skadar inte bara hälsan utan också i högsta grad miljön. Av hänsyn till klimatet bör konsumtionen av kött från idisslare minska, då dessa orsakar större utsläpp av växthusgaser än kycklingar och grisar. Även kycklingar och grisar har dock i allmänhet betydligt högre klimatpåverkan än vegetabiliska proteinkällor, och djurens välfärd kan dessutom starkt ifrågasättas. Av hänsyn till den biologiska mångfalden bör naturbeteskött prioriteras. En sammanvägd miljöbedömning skulle därför kunna landa i att konsumtionen av alla köttslag utom naturbeteskött behöver minska. Riksdag och regering har en helt avgörande roll för att underlätta för svenskarna att fortsätta att minska sin klimatpåverkan genom ett klimatsmart ätande. Precis som Klimatberedningen (SOU 2008:24) har konstaterat saknas det styrmedel inom jordbrukssektorn som är direkt riktade mot att minska utsläppen av växthusgaser. En ansvarsfull hållning vore därför att exempelvis anta ett nationellt mål om en minskad köttkonsumtion. Detta bör kompletteras med ett motsvarande mål om minskad klimatbelastning från köttkonsumtionen för att också uppmärksamma de åtgärder som kan göras på produktionssidan, även om vissa av de utsläpp som härrör från biologiska processer kan vara svåra att påverka i större grad utan risk för oönskade bieffekter. Detta kan ske inom ramen för en handlingsplan för hur klimatpåverkan från livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. Bara mål är dock sällan tillräckligt för att nå en förändring. Den offentliga upphandlingen, till skolkök, sjukhuskök och liknande, bör rimligen dra sitt strå till stacken för att minska den mängd kött som serveras. Aktörer som jobbar med kunskapsstöd till upphandlare, kostansvariga, kockar och andra som är involverade i de offentliga måltiderna bör ges stöd om hur man på bästa sätt ökar inslaget av goda och näringsrika gröna rätter. Vi kan också ge uppdrag till statliga verksamheter med stor måltidsverksamhet som försvaret och kriminalvården att minska mängden kött. Detta bör ges regeringen till känna. Biogasutveckling, punkt 21 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 13. En viktig energikälla som har dubbel klimatnytta är biogasen. Den både tar bort klimatskadliga utsläpp av metangas och ersätter fossila bränslen. Produktionen och efterfrågan har växt starkt i , men vi ser det som oroande att biogasproduktionen inte klarar att fylla hela efterfrågan utan att mycket fossil naturgas importeras och blandas med biogasen. Naturgasen är billig och vi oroar oss för att de nya ledningar som planeras låser in investeringar i naturgasen och på så sätt bromsar biogasutvecklingen. Vi delar den positiva inställning till biogas som regeringen ofta uttrycker i ord. Men vi saknar en sammanhållen politik med statliga mål för produktion och användning av biogas. Det behövs också mer stabila och långsiktiga incitament som underlättar investeringar. Vi behöver bygga ut biogasproduktionen i kraftigt. Till det behövs en övergripande plan för hur stat, regioner och kommuner ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. Vi menar att regeringen ska presentera en tvärsektoriell biogasstrategi för . Detta bör ges regeringen till känna. Regelförenkling vid biogasproduktion m.m., punkt 22 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ409 av (SD) yrkandena 35. Små biogasproducenter som använder stallgödsel som substrat är begränsade av regelverk som endast möjliggör användande av stallgödsel och kräver att endast tre givare och mottagare får vara inblandade i samrötning samt spridning av gödselprodukten efter rötning. Att begränsa antalet till tre parter sätter upp hinder för företagens förutsättningar för utveckling. Det är därför vår åsikt att regelverket bör omprövas för att se om detta verkligen är nödvändigt. Vissa små biogasproducenter efterfrågar en möjlighet att kunna ta emot matrester, t.ex. från skolkök, att blanda in med stallgödseln i rötningsprocessen. Det är inte tillåtet på grund av risken för smittspridning, men kan anföras att i det fall salmonellabakterier påträffas i matresterna från ett skolkök existerar mer allvarliga problem än eventuell smittspridning vid en rötningsprocess. Det bör inte vara svårt att få fram säkra förfaranden för att små biogasproducenter, utan egen hygienisering av substrat, ska kunna ta emot och hantera visst avfall utöver stallgödsel. Det är vår mening att regelverket även i detta sammanhang bör omprövas och utvecklas. Biogödsel är en förlustaffär för biogasproducenten, även om restprodukten av biogasproduktion givetvis måste hanteras. Den är ett bra sätt att återföra näringsämnen från stad till landsbygd. För att minska förlusterna och stimulera processen vill se över möjligheterna att ge stöd till biogödseln då detta bidrar till minskad import av handelsgödsel. Detta bör ges regeringen till känna. Hållbara biodrivmedel, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:MJ430 av (SD) yrkandena 13 och 2012/13:MJ449 av (MP). Ett bränsle som påverkar miljön lite ska gynnas ekonomiskt i förhållande till ett bränsle som har hög miljöpåverkan. På lång sikt bör skattesubventioner till hållbara drivmedel fasas ut och beskattas utifrån miljöpåverkan. En given utgångspunkt i samband med produktion av biobränslen är att produktionen av biodrivmedel måste leda till minst 60 procents reducering av koldioxidutsläppen, att den biologiska mångfalden inte hotas, att framställningen inte sker på bekostnad av livsmedelsproduktionen i regioner där det råder brist på mat, att det betalas ut skäliga löner, att arbetsförhållanden är säkra och rimliga samt att produktionen inte tränger ut lokalbefolkningen. För att få hållbara drivmedel vill vi följande: Tillsätt en utredning som på vetenskaplig grund går igenom olika bränslesorter utifrån ett livscykelperspektiv. Certifiera allt fordonsbränsle, även bensin och diesel, utifrån sociala och ekologiska hållbarhetskriterier. Regeringen ska återkomma med ett nytt lagförslag som på allvar leder till reducering av växthusgaser med i förhållande till utsläppen om fossila bränslen i stället hade använts. verkar internationellt för att det införs en internationell certifiering för hållbar odling av bioenergi. bidrar genom t.ex. biståndsmedel till att bygga upp institutionell kapacitet i fattigare länder för att dessa ska kunna säkerställa att certifieringssystemen följs. Utbyggnaden av förnybara bränslen påskyndas genom ett investeringsprogram för el och biogas, motsvarande . undantas höginblandad etanol, biogas, el och andra hållbarare drivmedel från energi- och koldioxidskatt och ges en signal om skattebefrielsen ska fortsätta eller ej. mål om att andelen förnybara drivmedel i transportsektorn ska vara till 2020 bör höjas till . Detta bör ges regeringen till känna. Hållbara biodrivmedel, punkt 23 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ430 av (SD) yrkandena 13 och 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:MJ449 av (MP). beslutsfattare har i strävan efter förnybara drivmedel satsat stort på etanol och biodiesel. Framöver väntas nya ambitionshöjningar och det har föreslagits en kvotplikt som ska tvinga leverantörer att blanda in etanol i bensinen och FAME i dieseln. Ett högre råvarupris leder också ofrånkomligt till att det blir lönsamt att odla upp nya områden. Att ta nya marker i anspråk genererar vanligtvis en s.k. koldioxidskuld, som kan ta årtionden att kompensera för genom användning av biodrivmedel. I rapporten (S. , 2010) dras slutsatsen att etanolen leder till ökade utsläpp, jämfört med motsvarande transportarbete med bensin, . Det går även åt väsentligt mycket mer energi till att framställa etanol än till att utvinna bensin. Den eventuella utsläppsminskningen som görs vid själva förbränningsprocessen äts då delvis upp av den större mängd energi som går åt till själva framställningsprocessen. Sammantaget summeras det beräknade skattebortfallet för energi- och koldioxidskatt på etanol och biodiesel bli 3 395 miljoner eller . Med detta sagt ska det hållas i minnet att regeringen aviserat en höjning av inblandningen i det låginblandade bränslet genom en kvotplikt som gör inblandningen tvingande. I detta scenario blir det sammantagna skattebortfallet för energi- och koldioxidskatt för etanol och biodiesel 4 461 miljoner eller . Det är möjligen rimligt att ha en lägre koldioxidskatt på biodrivmedlen, men att helt befria dem från såväl koldioxid- som energiskatt gentemot andra energislag är orimligt, då de tveklöst har ett nettoutsläpp av koldioxid. har granskat i vilken utsträckning och till vilka kostnader skattebefrielsen av biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmålen (redovisat i rapporten för bättre klimat Hur används skattebefrielsen?). slutsats är att en fullständig skattebefrielse för biodrivmedel är en relativt dyr åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser. Vidare framhåller att en skattebefrielse kan medföra flera effekter som till en del kan motverka de ursprungliga intentionerna. Detta bör ges regeringen till känna. Strategier för renare luft, punkt 24 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkandena 14. tecknades ett nytt avtal med . Avtalet som brukar kallas Göteborgskonventionen efter det första undertecknandet i innebär att måste minska sina utsläpp av svaveldioxid (SO2) , kväveoxid (NOx) , ammoniak (NH3) , flyktiga organiska ämnen (VOC) och små partiklar (PM 2,5) till 2020 jämfört med . En sammanvägd strategi behöver tas fram med styrmedel och åtgärder för att nå målen. Tiden är knapp och åtgärderna måste fram snabbt. Enligt ska minska utsläppen av kväveoxider till 2020 jämfört med . För att klara detta krävs nya styrmedel, anser vi. Utsläppen kommer främst från dieselfordon men också från värmeproduktion. I strategin för effektivare energianvändning och transporter (EET-strategin) föreslog och trafikverken (och ) att avgiften på kväveoxider som är /kg ska höjas till /kg. har visat att kväveoxidavgiften är ett effektivt miljöstyrmedel. Vi föreslår att avgiften höjs enligt förslag som en första åtgärd för att nå målet i . Avgiften återbetalas till verksamheterna enligt ett system där en anläggning med låga utsläpp i förhållande till sin energiproduktion gynnas. I EET-strategin föreslogs också att avgiften skulle breddas enligt ett tidigare förslag . Vi menar att det är nödvändigt att lyfta fram förslag om breddning av kväveoxidavgiften och att regeringen ska utreda möjligheten att genomföra det och ta fram en konsekvensanalys av förslaget. I några städer har dubbdäcksförbud införts på enskilda gator i syfte att minska halten av farliga partiklar. Men det behövs fler styrmedel för att minska den försämrade luftkvalitet som farliga partiklar orsakar. Det finns flera möjliga lösningar för att minska användningen av dubbdäck i storstäderna. Vi menar att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka styrmedel som bör införas för att minska luftföroreningarna av partiklar i våra städer. Dieselbilarnas partikelfilter stoppar de större partiklarna men de mindre orsakar fortfarande skada. Satsningen på biogas har gjort att många taxibilar och bussar i storstäderna drivs med fordonsgas, vilken inte orsakar partikelutsläpp. Därför är det viktigt att säkerställa en ökad produktion av biogas. Detta bör ges regeringen till känna. Strategi för att minska försurning, punkt 25 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 6. Försurningen av sjöar och vattendrag orsakas främst av nedfall av svavel- och kväveföreningar. Svavlet kommer främst från förbränning av fossila bränslen, kväveoxiderna från transporterna, främst dieselförbränning i båtar och vägfordon. Utsläpp från sjöfarten är den enskilt största källan till försurning i . Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläpp av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. Vi socialdemokrater tror att det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena.