bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Regeringen bedömer att det nationella kompetenscentret bör verka inom en rad olika områden och att centret bör utvecklas till en naturlig samlingspunkt för olika intressenter. Det bör bl.a. ha till uppgift att stödja de djurförsöksetiska nämnderna i frågor om alternativ till djurförsök. I propositionen anförs vidare att 3R-utredningen har föreslagit att det nationella kompetenscentret för 3R-frågor organisatoriskt bör placeras hos och där knytas till den nationella kommittén för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Kommittén inrättades hos som ett led i genomförandet av det nya försöksdjursdirektivet. Regeringen delar 3R-utredningens bedömning. Regeringen vill dock betona vikten av att ett effektivt och utvecklat samarbete etableras med berörda parter vid universitet och högskolor, forskningsbeviljande myndigheter och organ, övriga myndigheter, näringslivet och berörda organisationer. Regeringen framhåller även att behovet av att utveckla och samordna arbetet med 3R-frågor är angeläget och bedömer därför att bör ges i uppdrag att inleda arbetet med att bilda ett för 3R-frågor. Inom ramen för uppdraget bör återkomma till regeringen med information om hur centret bör organiseras och om centrets uppgifter i förhållande till den nationella kommittén och förvaltningsuppgifter. I propositionen anförs avslutningsvis att konsekvensen av regeringens bedömningar bl.a. är att kostnaden för uppdrag att inleda arbetet med att bilda ett för 3R-frågor, liksom kostnader för centrets uppgifter, bör finansieras inom ramen för förvaltningsanslag. Propositionen hänvisades till miljö- och jordbruksutskottet och kommer att beredas i . När det gäller forskning om alternativ till djurförsök hänvisas till det som anförs under anlaget 1:25. I propositionen framhålls att det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och för att dess potential ska kunna tillvaratas krävs att den är konkurrenskraftig och lönsam, inte enbart i förhållande till andra verksamheter i eller till andra producenter inom EU utan även i förhållande till en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. har både avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror varierat stort. Eftersom kostnaden för insatsvarorna har stigit mer än avräkningspriserna för animalier har det haft en negativ effekt på produktionen av animalier. För vegetabilieproduktionen har dock avräkningspriserna överstigit priserna för insatsvaror, vilket har lett till en bättre utveckling för vegetabilieproduktionen än för andra produkter. Produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning om t.ex. miljö- och djurskydd påverkar det svenska jordbrukets konkurrenskraft. I propositionen anförs vidare att de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna för att möta ökad konkurrens och rörligare priser. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen, t.ex. sänkningen av egenavgifterna, samt specifika åtgärder för sektorn, t.ex. borttagande av handelsgödselskatten och sänkningen av slakteriavgifterna. Regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka konkurrenskraften och utvecklingsmöjligheterna för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion (dir. 2013:20). Ett viktigt underlag för direktivet var de diskussioner som fördes i Landsbygdsdepartementets högnivågrupp. Högnivågruppen inrättades av 2010 för att diskutera åtgärder för att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i jordbrukets primärproduktion i . Enligt direktivet ska en särskild utredare utreda möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion, dock inte primärt i form av ekonomiska stöd. Utredningen fokuserar på utvecklingen i ett tidsperspektiv fram . Uppdraget består av två deluppdrag, nämligen – att belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion – att ta fram förslag till strategi och åtgärder utanför skatteområdet för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget ska redovisas . Enligt propositionen har i uppdrag av regeringen att medverka till att utveckla en kostnadseffektiv teknik och ett system för att göra det överflödigt att kastrera smågrisar utan föregående bedövning. Att kastrera smågrisar utan bedövning är ett djurvälfärdsproblem som man kan undvika genom att t.ex. bedöva innan kastreringen eller vaccinera hangrisarna mot galtlukt. För att främja dessa metoder gjordes det möjligt att få ersättning för arbetskostnader och kostnader för läkemedel och sprutor. Regeringen beslutade även om ett förbud mot kastrering av grisar utan föregående bedövning . Inom EU är målsättningen att kirurgisk kastrering av grisar helt bör upphöra . för kontinuerliga diskussioner med djurhållare och näringen för att finna gemensamma lösningar som gör det möjligt att leva upp till kraven inom dessa tidsramar. I propositionen framhålls vidare att djurskyddet i svenska besättningar kommer att stärkas ytterligare genom den djurvälfärdsersättning inom ramen för landsbygdsprogrammet som beslutades . Åtgärden är en välfärdsersättning för suggor för åtgärder som ökar djurens välbefinnande och innebär bl.a. krav på förebyggande hygienprogram, foder och produktionskontroll. Höjd återbetalning av koldioxidskatt I sitt svar på fråga 2011/12:166 om miljöskadliga subventioner anförde miljöminister att regeringen redan i klimatpropositionen 2009 föreslog att återbetalningen av koldioxidskatten för diesel i jordbruks- och skogsmaskiner skulle sänkas successivt . Finansminister framhöll i sitt svar på interpellation 2011/12:295 om klimatrelaterade skatter att regeringen fortlöpande arbetar med översyn och utveckling av ekonomiska styrmedel och att koldioxidskatten spelar en nyckelroll i klimatpolitiken. Han anförde vidare att klimatfrågan är avgörande och viktig och att regeringen har varit aktiv och starkt pådrivande inte bara i det internationella arbetet för att få gemensamma och globala lösningar, utan även i förändringsarbetet här hemma i . Han framhöll också att det som finansminister hade skett ett tiotal förändringar av skatterna på klimatsidan, bl.a. att regeringen hade tagit bort den subvention av diesel på och per liter som tidigare fanns inom jordbrukssektorn. Han förklarade att den kommer att trappas ned till , och att den förmodligen ska fortsätta att trappas ned. Ministern anförde vidare att den här typen av subvention finns i många länder, och att det allra tydligaste rådet från internationellt håll brukar vara att man ska ta bort den här typen av stöd. Att direkt subventionera utsläpp av diesel verkade enligt ministern lite märkligt. Vidare har den nedsatta koldioxidskatten för uppvärmning inom vissa branscher samt inom jordbruksverksamhet och vissa andra verksamheter höjts. Skattenivån höjs från av den genomsnittliga skattenivån till 2015. Ministern anförde vidare att man naturligtvis, om det krävs enligt utvärderingen, ska fortsätta med den höjningen. I årets budgetproposition framhålls att det enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi, nedan förkortad LSE, gäller koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att sänka skattebefrielsen till . inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna medges vidare enligt 9 kap. 9 § LSE nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln , vilket innebär att skatteutgiften upphör. Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt koldioxidskatt för diesel som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med per liter 2013. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att begränsa återbetalningen till per liter 2015. I propositionen anförs att produktionen inom svenskt vattenbruk stadigt har ökat . På lång sikt kan man se att från den låga produktionen på ca matfisk respektive musslor har produktionen av matfisk ökat till ca medan musselodlingen fortsatt har ungefär samma omfattning. Matfiskodlingen har varierat med mellan ca 5 000 och . har produktionen dock stadigt ökat. Den dominerande arten i matfiskodlingar är regnbåge som uppgår till nära , står för dryga medan lax och öring samt ål står för . Produktionen av såväl regnbåge som har i princip fördubblats , dock med relativt stora mellanårsvariationer. Sättfiskodlingens produktionsvolym har varit relativt på drygt . Även den geografiska strukturen i svensk vattenbruksnäring har förändrats de senaste 10–15 åren. Produktionen i den expanderande matfiskodlingen har flyttat till regleringsmagasin och . låg tyngdpunkten i odlingen på samt syd- och . Detta beror på att det är ytterst olämpligt med konventionell fiskodling i områden med redan hög näringsbelastning, och därför ger länsstyrelserna i de områdena inte heller nya tillstånd för den typen av odlingar. Även om odlingen i havet har ökat i takt med en ökad total produktion bedrivs majoriteten av odlingen i i sötvatten. För regnbåge avser det och för och ål . Det sammanlagda försäljningsvärdet av all produktion har beräknats till , varav matfisk står för . Enligt propositionen har antalet odlingar emellertid minskat. Detta är fallet för alla typer av odlingar men främst för de som producerar sättkräftor. Trots den ökande produktionen verkar inte antalet sysselsatta inom det svenska vattenbruket öka. Den gemensamma myndighetsingång för vattenbruksföretagare som skapades bidrar till att underlätta för den enskilde vattenbruksföretagaren med bl.a. information och praktisk hjälp. Samordningen av vattenbrukets utveckling i har också förstärkts av den nationella vattenbruksstrategi som presenterades . Strategin utformades i dialog med näringen i syfte att utveckla en hållbar näring. har regeringens uppdrag att i samarbete med näringen ta fram en mer konkret handlingsplan. Även på EU-nivå lyfts vattenbruket fram och kommissionen presenterade ett meddelande med en strategi för europeiskt vattenbruk. Regeringen anför vidare att det svenska vattenbruket har visat på ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsgrad . Kommissionens förslag till en kommande havs- och fiskerifond för perioden –2020 innehåller flera möjligheter att delfinansiera främjandet av vattenbruk. Regeringen nämner även att det inom fiskeriprogrammet vidtas flera åtgärder för att främja satsningen – det nya matlandet. har det bl.a. funnits möjligheter att söka medel till åtgärder inom vattenbruket och beredningsindustrin. Av regleringsbrevet för för () framgår även att SLU ska bidra i arbetet med ett växande vattenbruk, bl.a. genom att arbeta med avelsarbete som förbättrar den odlade fiskens egenskaper. Uppdraget finansieras med genom anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Regeringen framhåller i propositionen att den har fortsatt att arbeta för ett hållbart fiske . Även om förändringen är långsam kan man se vissa positiva effekter, både vad avser antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser och den hänsyn som tagits i beslutsfattandet till de vetenskapliga råden. En övergripande bedömning av effekten av genomförda kontrollinsatser är nivån på underrapportering av landade kvantiteter, enligt propositionen. (Ices) bedömer t.ex. att underrapporteringen av landningar inom torskfisket i östra har minskat från 32–2000–2007 till endast . Ices bedömer vidare att underrapporteringen har fortsatt att minska, bl.a. till följd av ökad fiskerikontroll. står för av kvoterna i området. Den minskning som bedöms ha skett borde därmed delvis kunna tillskrivas effektiviteten i den svenska fiskerikontrollen. Regeringen framhåller vidare att det riskbaserade arbetssättet inom fiskerikontrollen verkar ge resultat. bör dock andelen anmärkningar minska till följd av en ökad regelefterlevnad, även vid ett riskbaserat arbetssätt. I propositionen anförs vidare att det inom fiskeriprogrammet vidtas flera åtgärder för att främja satsningen – det nya matlandet, bl.a. åtgärder för fisketurism och god fiskevård, vilket skapar möjligheter för turistföretagare på landsbygden. I propositionen anförs att även om ansvaret för att gällande regler följs ligger hos producenterna så bedrivs också offentlig kontroll. Kontrollen inom livsmedelskedjan ska bedrivas enligt principen från jord till bord och vara riskbaserad. Kommunerna, länsstyrelserna och utför olika delar av den offentliga livsmedelskontrollen. Kommunernas inrapportering av livsmedelskontrollen till har förbättrats. Trots att antalet verksamma livsmedelsinspektörer fortsätter att öka råder det fortfarande en betydande brist på livsmedelsinspektörer. Majoriteten av kommunernas kontroller var oanmälda och planerade. Sanktioner utfärdades efter av alla kontroller. Länsstyrelsernas kontroll av primärproduktionen är ännu i en uppbyggnadsfas. Brister i form av att det saknas register över anläggningar, för låg kontrollnivå och att kontrollen ofta inte är riskbaserad har noterats. kontroll av anläggningar minskade kraftigt , främst beroende på att en ny riskklassificeringsmetod introducerats och att det pågår en strukturomvandling av landets slakterianläggningar. Kontrolltiden vid de största anläggningarna har minskat som kontrolltiden vid de mindre anläggningarna har ökat jämfört med föregående år. Slakterierna måste vara bemannade med besiktningspersonal när slakt pågår, vilket innebär att bemanningsbehovet ofta är mer ojämnt vid små anläggningar jämfört med vid stora anläggningar. För att effektivisera arbetet kombineras nu kontrollen vid slakterierna med kontroll av andra livsmedelsanläggningar. Strukturomvandlingen i slakteribranschen i sig medför dock att kontrollkostnaderna per slaktat djur ökar, vilket främst beror på att restiden och ställtiden för kontrollpersonalen har ökat. Det finns ett behov av förstärkta kontrollinsatser på redlighetsområdet. Regeringen föreslår därför att anvisas för insatser mot livsmedelsfusk (under anslaget 1:15 ). Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet innebär satsningen bl.a. att de lokala kontrollmyndigheterna kommer att kunna ges ökat stöd i den typen av frågor. Åtgärder för ekologisk produktion, ekorådgivare och kompensation för minskade anslag inom landsbygdsprogrammet Dessa frågor har utvecklats under avsnittet Utskottets kompletterande uppgifter under anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (miljö- och jordbruksutskottets protokoll 2013/14:3) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 23. Genom beslut av om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 23, bet. 2013/14:FiU1). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har utskottet under de berörda anslagen lämnat vissa kompletterande uppgifter, till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (se bil. Vidare tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en analys av resurser för en framtida ny roll (S). Jämför reservation 1 (S). I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 56 anförs att regeringen bör analysera om har resurser att hantera den nya roll för myndigheten som Miljömålsberedningen föreslår. De nya regler som Miljömålsberedningen föreslår kommer enligt motionärerna att kräva mer av som måste kunna behandla betydligt fler än de 7–av avverkningsanmälningarna som myndigheten hinner med. I Miljömålsberedningens delbetänkande Långsiktig hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43) föreslås att den nya skogsvårdsförordningen anger nya påföljder vid allvarliga regelbrott. Det framhålls att dagens brist på sanktionsmöjligheter gör att det ofta saknas möjligheter att beivra även allvarliga brott mot reglerna och att detta kan skapa oklarhet kring statens avsikter med regelverket. För att kunna dömas till brott mot en hänsynsbestämmelse krävs att har meddelat ett föreläggande eller förbud om vilken hänsyn den enskilde markägaren ska ta innan avverkning. Det finns enligt Miljömålsberedningen ett behov av att allvarligare brott ska kunna sanktioneras även om inte har meddelat ett föreläggande eller förbud. Utredningen föreslår därför nya påföljder vid två typer av allvarliga regelbrott: Underlåtenhet att vidta rimliga åtgärder för att förebygga en körskada. Försvårande av natur- och kulturmiljökontroll. Miljömålsberedningen föreslår därmed att det blir sanktionsbelagt att med uppsåt eller av oaktsamhet lämna oriktiga uppgifter i en avverkningsanmälan (försvårande av natur- och kulturmiljökontroll). Det som anges i anmälan blir bindande om inte hör av sig med ett föreläggande eller förbud från tidpunkten för anmälan. Därefter ska både skogsägaren och utgå från det som angetts i avverkningsanmälan vid avverkningen respektive tillsynen av avverkningen. Enligt Miljömålsberedningen bör det utifrån de föreslagna förändringarna bli lättare för att vid behov driva rättsfall för att domstolarna ska ange praxis i nyckelfrågor rörande miljöhänsynen i skogsbruket. En sådan praxis blir därefter ett stöd för bedömningar, t.ex. av avverkningsanmälningar och i tillsynsfrågor. I betänkandet anförs att förslagen i några fall innebär att inriktningen på och förvaltningsmyndigheternas verksamhet förändras. I något fall rör det sig om nya uppgifter. Miljömålsberedningen bedömer dock att förändringarna är av den karaktären att de kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet bereds Miljömålsberedningens förslag i dessa frågor inom . Betänkandet har remitterats och regeringen har för avsikt att återkomma med en proposition i vår. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 56 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en livsmedelsstrategi, om svensk mjölk, om tillväxt, om jordbrukets konkurrenskraft, om animalieproduktionen, om lokalsamhället, om livsmedelsproduktion och om en hållbar landsbygdsutveckling (S, M, MP, FP, C, V). Jämför reservationerna 2 (S), 3 (MP) och 4 (V). I motion 2013/14:MJ232 av (M) yrkande 1 anförs att det krävs en rimlig nivå av lönsamhet för att svensk livsmedelsproduktion ska kunna utvecklas och våga investera. Det är positivt att bedriver en ambitiös klimatpolitik, men när länder i vår omvärld inte åtar sig samma mål riskerar konsekvenserna att bli negativa för . Enligt motion 2013/14:MJ243 av (S) krävs en nysatsning och kraftsamling för svensk livsmedelsproduktion. Framgångsreceptet är effektivisering, starka varumärken och innovationer. Det krävs en mer aktiv jobbskapande politik för landsbygden och livsmedelsproduktionen. Det är viktigt att får en sammanhållen livsmedelsstrategi med samverkan med bl.a. näringen så att vi i bred politisk samverkan kan dra upp riktlinjerna för att säkra framtidens svenska livsmedelsproduktion. I motion 2013/14:MJ245 av (S) om svensk mjölk anförs att vi kan göra mer i för att öka de svenska mjölkböndernas konkurrenskraft genom att stimulera produktionsutveckling och effektiviseringar. Motionären pekar på det svenska mervärdet, där djurskyddet ingår, som en konkurrensfördel för kvalitativ svensk mjölkproduktion. Enligt motion 2013/14:MJ296 av (FP) yrkande 1 och motion 2013/14:MJ351 av i (C) yrkande 1 bör tillväxten i och främjas. I fråga om jordbrukets konkurrenskraft anförs i motion 2013/14:MJ322 av m.fl. (M) yrkande 1 att svenska myndigheters tolkningar av beslut som fattas på EU-nivå kan få konsekvenser för svenskt jordbruk om de inte är samstämmiga med resten av EU. Att alltid ligga i framkant och inte gå i takt med övriga länder kan leda till konkurrensnackdelar för svenska företagare inom de gröna näringarna. För att öka bosättningen på landsbygden är den sociala utvecklingen viktig och den fortsatta bredbandsutbyggnaden är en viktig del av utvecklingen på den skånska landsbygden (yrkande 2). I motion 2013/14:MJ326 av (M) anförs att vi bör se över hur vi kan arbeta för att svensk animalieproduktion ges möjligheter att växa. I har det blivit allt svårare att bedriva animalieproduktion på grund av ett högt kostnadsläge, låga produktpriser och hård konkurrens genom import från länder som ställer lägre krav än oss på miljö- och djurskyddsområdet. Enligt motion 2013/14:MJ344 av m.fl. (S) bör en nationell livsmedelstrategi arbetas fram. Genom en ökad efterfrågan av förnybar energi har landsbygden en stor potential. Det är bekymmersamt att allt fler lantbrukare lägger ned sin verksamhet. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden. Förslag som kan stärka lokalsamhället bör tas fram enligt motion 2013/14:MJ356 av och (båda MP). finns i åter en rörelse som vill främja lokalt odlad mat, vilket är positivt och något som samhället bör stötta. Lokalt producerad mat innebär korta transporter och ger mindre klimatpåverkan och färre utsläpp. behöver enligt motion 2013/14:MJ437 av m.fl. (S) kraftsamla för svensk livsmedelsproduktion. En långsiktig livsmedelsstrategi, en kraftsamling för svensk mat, ett modernt landsbygdsprogram och mer av omställning till ekologiskt är viktigt för . I fråga om det svenska jordbrukets villkor och behovet av likvärdiga regler anförs i motion 2013/14:MJ460 av (M) att regeringen har tagit initiativ för att förbättra villkoren för landets jordbrukare men att bör agera mer kraftfullt för att fler länder ska införa de tuffa djurskyddslagar som vi har gått före med. Alla aktörer, även svenska lantbrukare, bör delta på lika villkor. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 1 behövs en nationell, långsiktig och övergripande livsmedelsstrategi för en konkurrenskraftig svensk matproduktion. Den bör ange vilken mat som ska produceras i och hur matproduktionen ska anpassas till klimatförändringarna och våra nationella och internationella klimatåtaganden. Politiska åtgärder och strategier behöver arbetas fram för att utveckla näringen, tillvarata konsumenternas intresse och diskutera den svenska sårbarheten. En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Regeringen bör enligt kommittémotion 2013/14:MJ505 av m.fl. (MP) yrkande 1 utarbeta och införa en samlad jordbruks- och livsmedelsstrategi. Det behövs en samlad politik för jordbruk och livsmedel. Vår vision är ekologisk produktion med ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart jordbruk. EU:s jordbruksstöd ska inriktas på att ställa om till ekologisk produktion och värna om lönsamheten i ekologisk produktion. Landsbygdsprogrammet bör behållas på en hög nivå och stödja omställningen till ekologisk produktion. Vidare bör programmet säkerställa lönsamhet i ekologisk produktion och bevara djurhållning av betydelse för biologisk mångfald. I kommittémotion 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 10 framhålls att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med en långsiktig strategi med förslag till åtgärder som syftar till en mer miljömässigt hållbar landsbygdsutveckling. Motionärerna vill kraftsamla för en hållbar livsmedelsproduktion i – det hållbara matlandet.