bet · H001FiU32 · 2013-02-12 00:00:00 — När det gäller förslaget om uppföljning finner inte utskottet anledning att föregå kommande förslag i den frågan utan avvaktar utredningens slutbetänkande. Utskottet finner inte heller att det finns skäl att föreslå att det införs bestämmelser om ett rättegångskostnadsansvar som motsvarar de bestämmelser som finns i skattemål. Utskottet förutsätter dock att regeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inte låta hälso- och sjukvård omfattas av . Utskottet vidhåller sin uppfattning att mångfalden och flexibiliteten inom bl.a. hälso- och sjukvården har ökat genom att lagen (2008:962) om valfrihetssystem har införts och att ytterligare initiativ från sida inte är nödvändigt. I motion 2012/13:So592 av i (M) yrkande 2 föreslås att ger regeringen till känna att den om möjligt ser över reglerna i så att hälso- och sjukvården i sin helhet inte omfattas av denna lagstiftning. Det står enligt motionären fullständigt klart att den angelägna förbättring av sjukvården som behövs för att trygga den solidariskt finansierade hälso- och sjukvården kräver mer av förnyelse och mångfald. Lagstiftningen försvårar dock för mindre vårdbolag och motverkar mångfald. Utformningen av lagstiftningen premierar stora vårdbolag med resurser och rutin att upphandla. Att delta i en budgivning kostar . Upphandlingar kräver också mycket tid, vilket är problematiskt för mindre aktörer. Att vinna en upphandling är riskfyllt då avtalen löper , med ett spann . Att driva en sådan krävande verksamhet för att senare förlora en framtida upphandling är förödande för små entreprenörer. Omfattande resurser går åt, vilket leder till att mindre vårdbolag och andra automatiskt blir uteslutna redan innan förhandlingarna påbörjats. Utöver detta är dessutom kommuner och landsting ofta sena med utbetalningar, vilket gör att det också behövs en stor ekonomisk buffert. Utvecklingen går därför mot koncentration till stora vårdbolag. Detta underminerar konkurrens, utbud och valfrihet. I andra branscher som skola, förskola och handikappomsorg finns inte lika hårda krav vid upphandlingarna och inom dessa områden har också mångfalden ökat. Enligt EU-regler är förpliktat att följa men förpliktelsen omfattar i grunden inte hälso- och sjukvården. Här har utvidgat omfattningen av lagen på eget initiativ. Denna situation fordrar, enligt motionären, att upphandlingsreglerna i ses över. Särskilt gäller det 6 kap. och bestämmelsen om tillämpningsområde i 1 kap. 3 § som stadgar att även hälso- och sjukvård ska lyda under upphandlingsreglerna. Motionären anser att hälso- och sjukvård inte bör omfattas av . Utskottet behandlade motioner om upphandling av hälso- och sjukvård senast i betänkande 2011/12:FiU32. Utskottet avstyrkte då motionerna med hänvisning till att lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, hade införts och kan tillämpas vid tillhandahållande av hälsovård och socialtjänst. Utskottet vidhöll sin uppfattning att reglerna möjliggör en ökad mångfald och flexibilitet inom bl.a. hälso- och sjukvården. Utskottet ansåg inte att det i det läget fanns något behov av ytterligare initiativ från sida på området. Lagen (2008:962) om valfrihet, förkortad LOV, reglerar vad som ska gälla när upphandlande myndigheter konkurrensutsätter delar av sin verksamhet genom att överlåta till brukaren att välja utförare bland leverantörer i ett valfrihetssystem. Lagen gäller för kommuner och landsting när de inför valfrihetssystem för hälso- och socialtjänster. Det är frivilligt för kommunerna att införa valfrihetssystem men obligatoriskt för landstingen inom primärvården. Från ska även Arbetsförmedlingen tillämpa LOV vid tillhandahållande av valfrihetssystem med etableringslotsar för nyanlända invandrare. Hälsovård och socialtjänster är s.k. tjänstekontrakt (B-tjänster) och omfattas inte av EU-direktivet. I stället ska, enligt den svenska lagstiftningen, regler som anges i 15 kap. tillämpas på sådan upphandling. I uppdraget för den pågående utredningen om genomförande av EU-direktiven om offentlig upphandling10[ Dir. ingår att analysera och utarbeta författningsförslag avseende bl.a. upphandlingar som faller utanför EU-direktivet och som omfattas av 15 kap. och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF). Uppdraget ska redovisas . I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade föreslås att medlemsstaterna ska ha stor frihet att organisera valet av utförare när det gäller sociala tjänster och utbildningstjänster och tjänster inom hälso- och sjukvården med hänsyn till att dessa tjänster är av ett särskilt slag, att utförandet av dem varierar starkt mellan medlemsländerna och att de har begränsat gränsöverskridande intresse. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar har genomförts i de nationella parlamenten. upplyser om att syftet med ett valfrihetsförfarande är att den upphandlande myndigheten ska kunna ge enskilda personer möjlighet att påverka vem som tillhandahåller hemtjänst, äldreomsorg, skolskjuts, färdtjänst etc. Utredningen har för avsikt att närmare utreda förutsättningarna för att införa ett valfrihetsförfarande i LOU.11[ SOU 2011:73, s. Utskottet vidhåller sin uppfattning, liksom tidigare, att lagen (2008:962) om valfrihetssystem innebär att mångfalden och flexibiliteten inom bl.a. hälso- och sjukvården har ökat. Utskottet finner därför inte att det föreligger något behov av att ta ytterligare initiativ från sida på detta område. Därmed avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tröskelvärde för direktupphandling. Utskottet anser att det finns anledning att avvakta resultaten från de pågående förhandlingarna inom EU på upphandlingsområdet. Jämför särskilt yttrande 4 (V). I motion 2012/13:Fi245 av (C) föreslås att ger regeringen till känna att den bör se över tröskelvärdena vid direktupphandling och att dessa värden höjs. Motionären konstaterar att enligt får direktupphandling användas om kontraktets värde uppgår till högst av det tröskelvärde som gäller för kommuner och landsting vid upphandling av varor och tjänster. uppgår det tröskelvärdet till : av det är . I LUF är tröskelvärdet det dubbla värdet. Problemet är, enligt motionären, att dessa värden är för låga. För större kommuner är beloppsgränserna så låga att det ytterst sällan går att göra direktupphandlingar. Andra länder har betydligt högre tröskelvärden. Som exempel anger motionären . Genom det högre tröskelvärdet minskas onödig administration och det finns möjlighet för, framför allt mindre, kommuner att handla lokalt. Motionären menar att det finns många kommuner som gärna skulle använda möjligheten med direktupphandling för att stödja mindre butiker vid exempelvis inköp av skolmat för att på så sätt kunna upprätthålla en servicenivå även på landsbygden. Det skulle gynna både kommunen som helhet och dess invånare, anser motionären. Utskottet har inte, efter vad som kunnat klarläggas, tidigare behandlat någon motion om tröskelvärden vid direktupphandling. I de förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet som kommissionen presenterade föreslås att tröskelvärdena höjs. Förslagen är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar har genomförts i de nationella parlamenten. överväger att föreslå att beloppsgränserna för direktupphandling höjs. Det skulle, enligt utredningen, kunna innebära ett förslag med flera beloppsgränser beroende på föremålet för upphandlingen.12[ SOU 2011:73, s. 15 f.] Utskottet anser att det finns anledning att avvakta resultaten från de pågående förhandlingarna inom EU på upphandlingsområdet. Utskottet avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om telefonitjänster. Utskottet anser att ett införande av en sådan lag som föreslås i motionen skulle strida mot . Jämför reservation 8 (SD). I motion 2012/13:Fi223 av (SD) föreslås att ger regeringen till känna att den bör låta utreda möjligheten att införa en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonitjänster utanför om detta ger för låg kvalitet för medborgarna. Som motivering anför motionären att svenska myndigheter i vissa fall upphandlat telefonitjänster i låglöneländer som exempelvis . När det gäller just det exemplet menar motionären att det uppstår allvarliga kvalitetsproblem beroende på språkproblem och bristande lokalkännedom hos leverantören. En sådan upphandling kan därmed inte beskrivas som lämplig. Frågan om att införa en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonitjänster utanför har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2011/12:FiU32. Utskottet bedömde då att ett sådant förbud skulle strida mot . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att ett införande av en sådan lag som föreslås i motionen skulle strida mot . Utskottet avstyrker därmed motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kollektivavtal, socialt företagande m.m., punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi229 av m.fl. (S), 2012/13:Fi259 av och (båda S), 2012/13:Fi261 av (S), 2012/13:Fi272 av och i (båda S), 2012/13:Fi277 av och (båda S) yrkandena 13, 2012/13:Fi289 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:Fi210 av (KD), 2012/13:Fi226 av (MP), 2012/13:Fi246 av (C), 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Enligt vår uppfattning råder försiktighetsprincipen vid offentlig upphandling. Det innebär att lägst anbud vinner en upphandling. Fackföreningarna ser ett ökande problem med kriminell verksamhet i samband med offentligt upphandlade jobb. bör därför ses över så att det framgår att avtalsenliga löner och svenska kollektivavtal ska gälla för alla som utför arbete på den svenska arbetsmarknaden. Vid upphandlad verksamhet i förekommer stora brister och dåliga arbetsvillkor för gästande arbetstagare, bl.a. vid transporter. utnyttjas utländska tjänsteföretag som inte behöver följa samma regler som företag som är etablerade i , t.ex. genom att löner i sådana företag bara uppgår till hälften av den lön som normalt utbetalas för samma arbete. Arbetsmiljön är i många fall dålig och olycksfallsfrekvensen är hög. Det är enligt vår mening en självklarhet att det, för att förhindra lönedumpning och försämring av arbetsvillkoren, ställs krav på att kollektivavtalsenliga villkor för arbete ska gälla för entreprenörer och hela underleverantörskedjan. Kravet ska gälla för alla arbetare, oavsett om de bor i eller arbetar här tillfälligt. bör också arbetas om så att maximalt kan ta till vara den flexibilitet som medger. Det gäller såväl etiska, sociala som miljömässiga krav vid upphandling av både varor och tjänster, som inom vad som inom kallas oprioriterade områden, dvs. vård, skola och omsorg, och på olika sätt begränsa upphandling till eller favorisera icke vinstdrivna associationsformer. Verktyget för upphandling som kallas Vita jobb är en beprövad modell som utvecklats tillsammans med jurister i och som används i t.ex. . Enligt vår mening är inte lämplig att tillämpa för socialt företagande. får inte tolkas på ett sätt som är ogynnsamt för små kooperativa företag. Regelverket bör ändras så att upphandlingen utifrån sociala hänsyn inte bara bör, utan ska, prövas. Ett arbete med att formulera sociala kriterier bör påbörjas i sådana former att den sociala ekonomin garanteras medverkan och med särskilt fokus på kriterier för inkludering i arbetslivet. Vår grundinställning är dock att inte ska vara tillämplig inom vård, omsorg och sociala tjänster och därmed inte heller när det gäller socialt företagande. Ungdomsarbetslösheten ökar utan att tillräckliga åtgärder vidtas. Det är enligt vår mening viktigt att denna fråga lyfts upp och att regeringen verkar för att det införs lärlingsklausuler vid offentlig upphandling där så är möjligt. Som det är nu är det slöseri med unga människor som inte kommer in på arbetsmarknaden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kollektivavtal, socialt företagande m.m., punkt 1 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:Fi210 av (KD), 2012/13:Fi226 av (MP), 2012/13:Fi229 av m.fl. (S), 2012/13:Fi246 av (C), 2012/13:Fi259 av och (båda S), 2012/13:Fi261 av (S), 2012/13:Fi272 av och i (båda S), 2012/13:Fi277 av och (båda S) yrkandena 13, 2012/13:Fi289 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkande 4. Enligt min mening är det viktigt att det ställs krav på jämställdhet vid offentlig upphandling. Kommuner, landsting och staten inte bara bör utan ska beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandlingar, t.ex. genom att ställa krav på att leverantören ska arbeta aktivt med jämställdhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, djurskydd, kvalitetskrav, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi207 av (S), 2012/13:Fi244 av (S), 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2012/13:Fi209 av (M) yrkande 3, 2012/13:Fi236 av (M), 2012/13:Fi247 av och (båda C), 2012/13:Fi290 av (S), 2012/13:Fi294 av (M), 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:MJ229 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:MJ333 av och (båda SD) yrkande 5. Offentlig upphandling kan spela en stor roll när det gäller att möjliggöra för kommunerna att ställa höga krav på produktionen av de livsmedel som upphandlas offentligt. Lagstiftningen behöver förtydligas så att det klart framgår att krav på djurskydd, god miljö och socialt ansvarstagande ska ställas i all offentlig upphandling. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. Statlig upphandling av mat ska även inriktas på minskad klimatpåverkan. bör dessutom ställa upp ett nytt mål för ekologisk produktion och konsumtion. Vi föreslår att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska vara ekologisk till 2020 och att upphandlingen används till att minska den klimatpåverkan som vår livsmedelskonsumtion orsakar. Den offentliga sektorn bör enligt vår mening genom sin upphandling verka för ett miljövänligare samhälle med minskade kemikalier i offentliga verksamheter. Regeringen bör därför verka för att upphandlingsbestämmelserna ändras i detta avseende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, djurskydd, kvalitetskrav, punkt 2 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:Fi207 av (S), 2012/13:Fi209 av (M) yrkande 3, 2012/13:Fi236 av (M), 2012/13:Fi244 av (S), 2012/13:Fi247 av och (båda C), 2012/13:Fi290 av (S), 2012/13:Fi294 av (M), 2012/13:MJ229 av (MP) yrkande 2, 2012/13:MJ333 av och (båda SD) yrkande 5, 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 13. Världens framtid beror mycket på om våra städer blir hållbara eller inte. För att minska klimatpåverkan från städer anser jag att det vid offentlig upphandling bör ställas hårdare krav på entreprenörer i detta avseende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, djurskydd, kvalitetskrav, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ333 av och (båda SD) yrkande 5 och 2012/13:Fi207 av (S), 2012/13:Fi209 av (M) yrkande 3, 2012/13:Fi236 av (M), 2012/13:Fi244 av (S), 2012/13:Fi247 av och (båda C), 2012/13:Fi290 av (S), 2012/13:Fi294 av (M), 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:MJ229 av (MP) yrkande 2, 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 13. Andelen kött som slaktas och avblodas i enlighet med halal- och koschermetoder ökar. Av en rapport från framgår att av nötkreaturen inom EU dödas utan bedövning. Den måste angripa detta problem och i EU kräva ett generellt förbud mot denna brutala form av slakt samt aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Innan fått till stånd ett importförbud ska kött från djur som avblodats utan bedövning märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, djurskydd, kvalitetskrav, punkt 2 motiveringen (V) av (V). De förslag på nya direktiv som förhandlas inom EU och utredningar som pågår på nationell nivå behöver innehålla kraftfulla förbättringar inom dessa områden. Dagens lagstiftning gör det svårt att ta det ekologiska, sociala och miljömässiga ansvar som behöver tas. Det är därför centralt att lagstiftningen förändras i följande riktning. Krav på energieffektivitet bör ställas vid köp av varor och tjänster genom bl.a. användande av LCC och ekodesign. LCC står för livscykelkostnader och dessa klargör den totala kostnaden för en produkt den kommer att användas. Andelen ekologiska livsmedel bör också öka i förhållande till den totala upphandlingen av livsmedel som görs. har tidigare motionerat om vikten av att stärka det svenska djurskyddet genom bl.a. ursprungsmärkning, ökade djurskyddskontroller, förbättrad djurhållning inom livsmedelsindustrin och miljöanpassade transporter. Vi ser alltså stora förbättringsbehov inom dessa områden. Med anledning av det arbete som pågår inom EU med att ta fram nya upphandlingsdirektiv och de utredningar som regeringen har tillsatt på området menar vi att det är bättre att försöka påverka de olika utredningar och arbeten som pågår under själva processen. Det är klart och tydligt att behöver ändras för att ge bättre förutsättningar för miljö- och klimatansvar. , närproducerat, punkt 3 motiveringen (V) av (V). Vi i anser att offentliga upphandlingar bör utformas så att produktionen av närodlade livsmedel stimuleras. Detta bör ske genom att möjligheterna förbättras för lokala producenter att lämna anbud i upphandlingar. I avvaktan på att de förhandlingar som pågår inom EU om nya upphandlingsdirektiv ska avslutas och att de utredningar som regeringen har tillsatt på området ska avge sina slutbetänkanden har vi valt att föra fram våra krav direkt i själva processen och hoppas på så sätt kunna påverka det arbete som pågår. Telefonitjänster, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fi223 av (SD). Det bör enligt min mening utredas om det ska införas en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonitjänster utanför om detta ger för låg kvalitet för medborgarna. Att upphandla telefonitjänster i låglöneländer innebär en risk att det uppstår allvarliga kvalitetsproblem som beror på språkproblem och bristande lokalkännedom hos leverantören. En sådan upphandling kan därför, enligt min mening, inte beskrivas som lämplig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kollektivavtal, socialt företagande m.m., punkt 1 (V) (V) anför: Vi i avstår från att lämna någon reservation för kommittémotion 2012/13:So269 i avvaktan på de förslag på nya direktiv som förhandlas inom EU och på att de utredningar som regeringen tillsatt på området lämnar sina slutbetänkanden. Vi vill ändå ta upp frågan om att regeringen bör ge ett tilläggsdirektiv om utökade krav på tillgänglighet vid offentlig upphandling. går det att ställa krav på tillgänglighet vid upphandling av byggentreprenader och byggkoncessioner samt varor och tjänster. bör enligt vår mening kompletteras med en bestämmelse så att det också blir möjligt att ställa krav på tillgänglighet vid upphandling av tjänster och system för information och kommunikation. Det bör dessutom vara obligatoriskt att lämna information om den upphandlade varans eller tjänstens tillgänglighet. Vi kan inte ställa oss bakom utskottets ställningstagande men när det pågår ett utredningsarbete i EU och nationellt har vi valt att inte motionera. Vi kommer istället att agera i olika samråd och vid informationstillfällen m.m. lyfta de förslag som vi har till förbättringar av . , närproducerat, punkt 3 (V) (V) anför: Små och medelstora företag upplever alltför ofta problem när det gäller att medverka i offentliga upphandlingar. Vi i anser att det bör utredas hur det skulle vara möjligt att underlätta för dessa företag att delta i upphandlingarna på ett smidigare sätt. Uteslutning av skatteplanerande företag, punkt 5 (V) (V) anför: Vi i anser att bör ses över i syfte att göra det möjligt att utesluta företag som är registrerade i skatteparadis från att delta i offentliga upphandlingar. Vi har valt att föra fram våra krav direkt i själva processen och hoppas på så sätt kunna påverka det arbete som pågår. Tröskelvärde för direktupphandling, punkt 8 (V) (V) anför: Många kommuner skulle, enligt min erfarenhet, gärna använda möjligheten med direktupphandling för att upprätthålla en servicenivå även på landsbygden. Problemet är att det sällan är möjligt på grund av att tröskelvärdena är så lågt satta både i och i LUF. menar att tröskelvärdena ska ändras, vilket vi också framför i olika samråd under processen med den ändrade lagstiftningen på området. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fi207 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om offentlig upphandling ska gynna miljö, djurskydd och högt ställda sociala krav. 2012/13:Fi209 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar så att fler mindre företag kan delta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydligare information till näringslivet om hur offentliga upphandlingar fungerar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mat som köps in av svenska offentliga inrättningar bör uppfylla kraven i svensk lagstiftning. 2012/13:Fi210 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i offentliga upphandlingar i högre grad använda sociala kriterier för att anställa personer med funktionsnedsättning. 2012/13:Fi215 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att inrätta en webbplats där den som stöter emot olika lagar och bestämmelser i samband med offentlig upphandling kan rapportera detta via nätet. 2012/13:Fi218 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en särskild rättegångskostnadsersättning i upphandlingsmål. 2012/13:Fi223 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en lag om förbud för svenska myndigheter att handla upp telefonisttjänster utanför om detta ger för låg kvalitet för medborgarna.