bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — reformer och satsningar, beskrivs i kapitel 4 som är indelat i åtta avsnitt: Lärare, förskollärare och rektorer, och annan pedagogisk verksamhet, Ökade kunskaper i skolan, En skola för alla, Gymnasieskolan, Vuxenutbildning, Högre utbildning och Forskning. Resultatredovisning (kapitel 5–9) I propositionen delas resultatredovisningen in i fem verksamhetsområden med ett kapitel för varje område: Barn- och ungdomsutbildning (kapitel 5), Kommunernas vuxenutbildning (kapitel 6), Eftergymnasial yrkesutbildning (kapitel 7), Universitet och högskolor (kapitel 8) och Forskning (kapitel 9). Kapitlen följer i huvudsak samma struktur: mål, resultatredovisning och resultatanalys (bedömning av måluppfyllelsen). För varje område presenteras indikatorer som belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Flertalet indikatorer jämförs med motsvarande resultat . För de två verksamhetsområden där staten inte är huvudman (barn- och ungdomsutbildning och kommunernas vuxenutbildning) finns det i anslutning till resultatredovisningen ett särskilt avsnitt om de olika statliga insatser som genomförs för att bidra till måluppfyllelsen. Budgetförslag (kapitel 10) Budgetförslaget finns i kapitel 10. Inom utgiftsområde 16 finns 98 ramanslag som är indelade i fyra anslagsgrupper: Anslag för barn-, ungdoms- och vuxenutbildning (15 anslag), Anslag för universitet och högskolor (66 anslag), Anslag för forskning (13 anslag) och Anslag för gemensamma ändamål (4 anslag). Anslagen avser dels statlig verksamhet (framför allt högskoleutbildning och förvaltningsmyndigheter), dels riktade statsbidrag till och enskild verksamhet (framför allt inom skolväsendet). Anslagen inom utgiftsområdet utgör inte den dominerande finansieringskällan.1[ Budgetförslaget 2014 för utgiftsområde 16 uppgår totalt till . De offentliga kostnaderna för området uppgick preliminärt till ca . Dessa inkluderar studiestödet, som anvisas under utgiftsområde 15 Studiestöd, och medel från kommuner och landsting. Delar av de medel som kommuner och landsting avsätter för utbildning finansieras genom de generella statsbidragen till kommunerna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna.] Kapitel- och avsnittsindelningar i propositionen I den första kolumnen i tabell 1 nedan visas indelningen av politikens inriktning i olika avsnitt (kapitel 4). I den andra kolumnen i tabellen visas indelningen av resultatredovisningen i olika kapitel efter verksamhetsområde (kapitel 5–9). I den tredje kolumnen visas indelningen av budgetförslaget i olika avsnitt efter anslagsgrupp (kapitel 10). Raderna i tabellen är ritade efter en övergripande indelning av de olika verksamheterna inom utgiftsområdet: barn- och ungdomsutbildning, vuxenutbildning, högskoleutbildning och forskning. Tabellradernas verksamhetsindelning visar hur en läsare som vill kunna följa en verksamhet genomgående, från politikens inriktning (kapitel 4) över resultatredovisningen (kapitel 5–9) till budgetförslaget (kapitel 10), behöver navigera genom propositionen. Tabell 1 Budgetpropositionens struktur för utgiftsområde 16 *Kapitlet innehåller ett särskilt avsnitt om statliga insatser. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat (10 kap. 3 §). I propositionen delas resultatredovisningen in i fem verksamhetsområden med ett kapitel för varje område: Barn- och ungdomsutbildning (kapitel 5), Kommunernas vuxenutbildning (kapitel 6), Eftergymnasial yrkesutbildning (kapitel 7), Universitet och högskolor (kapitel 8) och Forskning (kapitel 9). Kapitlen följer i huvudsak samma struktur: mål, resultatredovisning och resultatanalys (bedömning av måluppfyllelsen). har beslutat att målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Det övergripande målet för utgiftsområdet gäller som mål för respektive verksamhetsområde. Under varje verksamhetsområde redovisas delmål. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) aviserade regeringen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet skulle följas per verksamhetsområde kontinuerligt med hjälp av indikatorer. Indikatorerna ger inte en heltäckande bild men belyser delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Resultaten redovisas för varje verksamhetsområde. Flertalet indikatorer jämförs med motsvarande resultat . Därutöver redovisas uppgifter som framför allt rör verksamheternas omfattning och kostnader. (Se kapitel 5–9 i propositionen.) Barn- och ungdomsutbildning består av förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola, grundsärskola (som omfattar även inriktningen träningsskola), specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. För förskola och förskoleklass finns en indikator om deltagande i verksamheten, dvs. andelen barn i en viss ålder som är inskrivna i verksamheten. För grundskola och gymnasieskola redovisas ett antal indikatorer som rör elevernas kunskapsresultat: resultat på nationella prov, betyg och behörighet till nästa utbildningsnivå. Därutöver redovisas resultat i internationella studier i de fall en ny studie presenterats. En indikator, personalens behörighet och utbildning, redovisas samlat för samtliga verksamheter i ett eget, gemensamt avsnitt. För några verksamheter – fritidshem, grundsärskola, specialskola, sameskola och gymnasiesärskola – är det den enda indikator som redovisas. Därutöver avser regeringen ta fram en indikator som visar sysselsättningen (arbete, studier etc.) efter avslutad gymnasieutbildning i gymnasieskolan. har lämnat förslag på hur sysselsättning efter studier kan mätas. Regeringen avser också att undersöka om det är möjligt att ta fram en indikator som speglar likvärdigheten i och gymnasieskolan. Kommunernas vuxenutbildning består av vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi). För vuxenutbildning (komvux) används följande indikatorer: antal heltidsstuderande, andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel kursdeltagare som fortsätter en påbörjad kurs , betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå och andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. För särskild utbildning för vuxna (särvux) används indikatorerna antal elever, dvs. personer som deltagit i en eller flera kurser . För utbildning i svenska för invandrare (sfi) används indikatorerna antal elever som deltagit i en eller flera kurser , andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs samt andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov. För alla tre skolformer används indikatorn lärarbehörighet, dvs. andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Regeringen avser att framöver även redovisa en indikator som visar komvuxelevers övergång till arbetslivet (sysselsättning efter studier). saknas nationell statistik som gör det möjligt att redovisa en sådan indikator. Den eftergymnasiala yrkesutbildningen består av och vissa s.k. kompletterande utbildningar. För används två indikatorer: andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning och andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet. Den sistnämnda indikatorn är ny och införs för att på ett bättre sätt bedöma måluppfyllelsen när det gäller relevant arbete utifrån genomgången utbildning. Det finns sammanlagt 50 högskolor varav 14 statliga universitet, 19 statliga högskolor och 17 enskilda utbildningsanordnare. kommer det att finnas 17 högskolor när tre högskolor går samman och bildar en ny högskola (konstnärliga högskola). Utvecklingen inom högskolesektorn följs med hjälp av sju indikatorer: resultatet av kvalitetsutvärderingar, beslut om tillstånd att utfärda examina, andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor, prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå, genomströmning i utbildning på forskarnivå samt vetenskaplig produktion och förmågan att attrahera externa medel för forskning. Regeringen avser att återkomma i frågan om indikatorer för att följa utvecklingen av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och nyttiggörandet av forskningsresultat. Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag att i samråd med ett antal forskningsråd utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället. De indikatorer för forskning som används är antal vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder, antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder, genomsnittligt antal citeringar per artikel för de högst citerade länderna inklusive och genomsnittligt antal citeringar för olika vetenskapsområden i . Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den akademiska forskningen är som bedrivs i respektive land. Det genomsnittliga antalet citeringar i relation till medelantalet citeringar för varje enskilt område, fältnormaliserade citeringar, är ett mått på vilken påverkan på vetenskapen ett arbete har. Denna synlighet brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. Enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen bör man bedöma måluppfyllelse för respektive verksamhetsområde och inte samlat för hela utgiftsområdet på grund av verksamhetsområdenas olika karaktär (prop. 2012/13:1). I budgetpropositionen finns det för varje verksamhetsområde ett avslutande avsnitt som benämns Analys och slutsatser. När det gäller barn- och ungdomsutbildning analyseras resultatet under rubrikerna Antal barn i förskolan fortsätter att öka och utvecklingsinsatser för personalen prioriteras, Elevresultat, Lärarbehörighet, Många möjliga förklaringar till de sjunkande resultaten, Regeringens insatser och Reformers genomslag tar tid. Resultatet för kommunernas vuxenutbildning analyseras under rubrikerna Komvux på grundläggande nivå, Yrkesvux och lärlingsvux, Utbildning i svenska för invandrare (sfi) och Avbrott. Resultatanalysen för eftergymnasial utbildning och universitet och högskolor har inte några underrubriker. Resultatanalysen för forskningsområdet är indelad i rubrikerna , Rymdforskning och rymdverksamhet, Forskningens infrastruktur (med underrubrikerna Den europeiska spallationskällan (ESS) och MAXIV, Science for Life Laboratory, Polarforskning och Kungl. ), Nyttiggörande av forskning, Forskningssamarbete inom EU och Internationellt forskningssamarbete. I syfte att stärka arbetet med analyser av redovisade resultat pågår det, enligt budgetpropositionen, ett samlat arbete inom med stöd av () (prop. 2013/14:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5 s. 676–677). Enligt propositionen ska arbete med resultatanalyser prioriteras framöver. För de två verksamhetsområden där staten inte är huvudman (barn- och ungdomsutbildning och kommunernas vuxenutbildning) finns det i anslutning till resultatredovisningen ett särskilt avsnitt om de olika statliga insatser som genomförs för att bidra till måluppfyllelsen. I kapitel 5 om barn- och ungdomsutbildning räknas de statliga insatserna upp i avsnitt 5.3 under 47 rubriker: Genomförande av reformer, Förskolelyftet, Säkerhet i förskolan, Omsorg , nätter och , Elevhälsosatsning, Legitimation för lärare och förskollärare, Snabbspår för obehöriga lärare eller förskollärare med vissa förkunskaper, Lärare inom dans, teater eller rörelse och drama, , Befattningsutbildning för rektorer m.fl., Rektorslyftet, Kampanj för lärar- och förskolläraryrkena, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Karriärvägar för lärare, Nationell samordnare för elever med vissa funktionsnedsättningar, Läsa–skriva–räkna, Kunskapsöversikt över dyslexiinsatser, Jämställdhet i skolväsendet, Nyanlända elever, undervisningstid för nyanlända elever, att stödja skolor i utanförskapsområden, Barns flerspråkiga utveckling i förskolan, Nationella minoriteter, Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken, Utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning, Skapande skola, Insatser för att stärka skolans värdegrund och förebygga mobbning, Försöksverksamhet med spetsutbildning, Matematiklyftet, Utlandsskolor, Stöd till läxhjälp (Mattecentrum), Naturvetenskap och teknik, Spridning av forskning, inom gymnasieskolan, Utökad undervisningstid i matematik, Entreprenörskap i skolan, Uppföljning och granskning av it i undervisningen, Meritpoäng, Gymnasial lärlingsutbildning, Kvalitet inom yrkesutbildningen, Yrkeslärare, Gymnasial spetsutbildning, Försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan, Tekniksprånget och En reformerad gymnasiesärskola. I kapitel 6 om kommunernas vuxenutbildning räknas de statliga insatserna upp i avsnitt 6.3 under sju rubriker: Yrkesvux, lärlingsvux och 20–24-åringar, på grundläggande nivå, Utbildning i svenska för invandrare, , Validering, Attitydundersökning och Utbildningar med verksamhetsstöd. Av propositionen (avsnitt 3.5) framgår att statens styrmedel och insatser inom utgiftsområdet består av statlig finansiering genom anslagsmedel för såväl löpande verksamhet som utvecklingsarbete samt reglering och uppställande av mål i lagar och andra författningar. Därutöver ansvarar staten för uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, tillståndsprövning, tillsyn, utvecklingsinsatser och internationellt samarbete när det gäller verksamheterna inom utgiftsområdet genom ett antal statliga myndigheter: , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för , , och utvärdering (IFAU).2[ Förvaltningsanslagen för de två sistnämnda myndigheterna finns under utgiftsområdena 2 respektive 14.] I kapitlet om barn- och ungdomsutbildning finns inledningsvis en beskrivning av den mål- och resultatstyrning som gäller för verksamhetsområdet (avsnitt 5.1.1): Det är staten som sätter upp mål och fastställer den reglering som gäller för barn- och ungdomsutbildningen. De offentliga och fristående huvudmännen är ansvariga för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. Utöver att besluta om mål och regelverk styr staten genom granskning och utvärdering av resultat inom utgiftsområdet, bl.a. genom de statliga myndigheterna. Därutöver utövar dessa tillsyn samt genomför utvecklingsinsatser. Det finns också finansiella styrmedel i form av bl.a. statsbidrag. Någon motsvarande beskrivning finns inte i kapitlet om kommunernas vuxenutbildning. Inom utgiftsområde 16 finns 98 ramanslag som är indelade i fyra anslagsgrupper: Anslag för barn-, ungdoms- och vuxenutbildning (15 anslag), Anslag för universitet och högskolor (66 anslag), Anslag för forskning (13 anslag) och Anslag för gemensamma ändamål (4 anslag). Anslagen avser dels statlig verksamhet (framför allt högskoleutbildning och förvaltningsmyndigheter), dels riktade statsbidrag till och enskild verksamhet (framför allt inom skolväsendet). Anslag för barn-, ungdoms- och vuxenutbildning I den första anslagsgruppen, som avser barn-, ungdoms- och vuxenutbildning, finns fem anslag som används för myndighetens förvaltningsutgifter: , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen och Myndigheten för . Anslaget för Skolinspektionen får också användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet och . Anslaget för Specialpedagogiska skolmyndigheten får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. Anslaget för Sameskolstyrelsen får även användas för myndighetens verksamhet. Specialpedagogiska skolmyndigheten anordnar utbildning i specialskolan och Sameskolstyrelsen anordnar utbildning i sameskolan. Båda skolformerna bedrivs vid flera skolenheter. Myndigheterna får ersättning från kommuner för de elever som går i respektive skolform. Ersättningen från kommunerna disponeras av myndigheterna och tillförs myndighetens anslag. De riktade statsbidragen syftar i huvudsak till att antingen påverka de kommunala huvudmännens insatser och prioriteringar, s.k. stimulansbidrag (anslagen 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal och 1:13 Utveckling av vuxenutbildning) eller ersätta de kommunala huvudmännen för insatser inom områden där staten kan sägas ha ett huvudansvar för verksamheten och finansieringen, s.k. ersättningsbidrag.3[ Tänk efter före – Om viss styrning av kommuner och landsting, Statskontoret (2011:22), s. Det största ersättningsbidraget lämnas till kommunerna för systemet med maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet och, , för att stimulera omsorg , nätter och (anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m.). Det näst största statsbidraget avser statligt stöd till vuxenutbildning (1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning). Vidare lämnas statsbidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, t.ex. riksinternatskolor, undervisning på sjukhus, gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning och svensk undervisning i utlandet (anslagen 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet, 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet m.m. och 1:9 Bidrag till viss svensk undervisning i utlandet). Utgifterna på dessa anslag styrs i huvudsak av det antal barn, elever och studerande som finns i de olika verksamheterna. Bidrag lämnas också till vissa studier om funktionshinder (anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier). Ett särskilt utbildningsstöd ges till folkhögskolor (anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd). Anslag för universitet och högskolor I den andra anslagsgruppen, universitet och högskolor, används två anslag för myndighetens förvaltningsutgifter: och Universitets- och högskolerådet. Högskoleutbildning anordnas av 13 statliga universitet4[ () finansieras under utgiftsområde 23.] och 17 statliga högskolor5[ ingår verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola i en ny högskola, konstnärliga högskola.]. För varje universitet och högskola finns det ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå6[ Anslagsnamnet var tidigare Anslag för grundutbildning.] och ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå7[ Anslagsnamnet var tidigare Anslag för forskning och forskarutbildning. ], alltså sammanlagt 60 anslag. Anslaget för grundutbildning är huvudsakligen prestationsinriktat, och ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer framgår av budgetpropositionen. Medel till anslaget för forskning och forskarutbildning fördelas baserat på kvalitetsindikatorer som framgår av budgetpropositionen. Fyra anslag används för utgifter för statsbidrag (anslagen 2:63–2:66). Statsbidrag utbetalas bl.a. till enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för högskoleutbildning och forskning, till landsting för klinisk högskoleutbildning och forskning och till statliga universitet och högskolor för särskilda åtaganden. I den tredje anslagsgruppen, forskning, används 7 anslag (av 13) för myndighetens förvaltningsutgifter: , , , Kungl. , , och regionala etikprövningsnämnder. Två anslag avser stöd till forskning (anslagen 3:1 : Forskning och forskningsinformation och 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet), och två anslag avser avgifter till internationella forskningsorganisationer och deltagande i internationella samarbeten (anslagen 3:2 : Avgifter till internationella organisationer och 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer). Ett anslag får bl.a. användas för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet (anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål). Slutligen avser ett anslag utgifter för ett datanätverk mellan framför allt universitet och högskolor (Sunet) (anslaget 3:10). Anslag för gemensamma ändamål I den fjärde anslagsgruppen, gemensamma ändamål, får ett anslag användas för förvaltningsutgifter: Svenska (anslaget 4:3 Kostnader för Svenska ). Ett anslag får användas för bl.a. medlemsavgift till (anslaget 4:2 Avgift till och ). Ett anslag får användas för bl.a. stipendier till s.k. tredjelandsstudenter (anslaget 4:1 Internationella program) och ett anslag får användas för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning (anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning). Statsbudgetens anslag utgör viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål (, SOU 1996:14 s. 134). Enligt regeringsformen får anslag inte användas på annat sätt än vad har bestämt (9 kap. 2 §). Utformningen av anslagens ändamål har setts över genomgående i hela budgetpropositionen i syfte att göra den tydligare och mer enhetlig (prop. 2013/14:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5 s. 677–678). Utgångspunkten har varit att ändamålet ska vara tydligt och framåtriktat. Anslagens ändamål har skrivits om och förtydligats, t.ex. har beskrivningar av den tidigare användningen av anslaget utgått liksom begrepp som innebär att den föreslagna användningen av anslaget blir otydlig. En ny rubrik – Ändamål – har införts i anslutning till tabellen för anslagsutvecklingen för respektive anslag. Vid behov har kompletterande information lagts till som kan vara nödvändig för förståelsen av anslagets ändamål, men som inte är en del av ändamålet. Uppföljningen av riktade statsbidrag till kommunala verksamheter Årlig skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn I en skrivelse till lämnar regeringen varje vår en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Den är ett viktigt underlag för arbete med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Skrivelsen behandlas av finansutskottet som i flera betänkanden har efterlyst att redovisningen av statsbidragen bör utvecklas i syfte att förbättra överblicken samt ge en samlad utvärdering av bidragens måluppfyllelse. skrivelse (skr. 2008/09:102) redovisades en analys av de statsbidrag som var större än och hade utbetalats och 2007 (s. 21–22). Analysen baserades på en indelning som Statskontoret utvecklat i rapporten statsbidrag till kommuner och landsting (2007:12) för att beskriva skillnader mellan bidragen utifrån deras syften samt roll- och ansvarsfördelningen mellan staten, kommuner och landsting. skrivelse (skr. 2009/10:102) redovisades en studie från som skulle fördjupa kunskapen om statsbidragen till kommuner och landsting, med tonvikt på om bidragsgivningen hade nått uppsatta mål (s. 25–27). Studien byggde på den kartläggning som redovisats skrivelse och omfattade 19 utvärderingar av 12 statsbidrag som hade publicerats . Studien visade bl.a. att det är komplicerat att på ett uttömmande vis utvärdera ett statsbidrags måluppfyllelse då möjligheterna att utvärdera denna måluppfyllelse är beroende av flera faktorer. noterade att uppgifter om statsbidragens måluppfyllelse inte fanns redovisade skrivelse (skr. 2010/11:102) och förutsatte att fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen till kommuner och landsting, med tonvikt på om bidragsgivningen har nått sina mål samt att detta arbete återspeglas i den fortsatta utvecklingen av skrivelsen (bet. 2010/11:FiU34, s. 19). ansåg finansutskottet att redovisningen av statsbidrag är en central del i regeringens återrapportering till och att det är angeläget med information om bidragens måluppfyllelse. skrivelse (skr. 2011/12:102) redovisades huvudresultaten från det uppdrag som Statskontoret (2011:22) utfört på uppdrag av regeringen om erfarenheter av tidigare specialdestinerade statsbidrag (s. 38–39).