bet · H001SfU7 · 2013-04-16 00:00:00 — 2012/13:SfU7 Migration och asylpolitik Utskottet behandlar i detta betänkande ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap. I betänkandet behandlas bl.a. frågor om skyddsbehov, begreppet väpnad konflikt, könsrelaterad förföljelse, samarbetet inom EU, arbetskraftsinvandring, anhöriginvandring, verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut, visering och svenskt medborgarskap. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns 43 reservationer (S, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Sf206 av (SD) yrkande 1, 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 22, 2012/13:Sf250 av (FP), 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10 och 13, 2012/13:Sf350 av och (båda SD) och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Förstärkt skydd för tolkar 2012/13:Sf300 av och (båda S). Reservation 3 (S, V) Reservation 4 (SD) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 5 (S, V) 2012/13:Sf216 av m.fl. (KD), 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena , 2012/13:Sf299 av (FP), 2012/13:Sf377 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 19, 2012/13:So502 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 3133 och 35. Reservation 6 (V) Bedömning av hbt-skäl m.m. 2012/13:Sf377 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 6. Reservation 7 (S, V) 2012/13:Sf272 av (SD) yrkandena 13. Reservation 8 (SD) Det gemensamma europeiska asylsystemet 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 79 och 1315 samt 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 9 (S) Reservation 10 (V) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11 samt 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 11 (S) Reservation 12 (V) 2012/13:Sf208 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf212 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 27, 2012/13:Sf326 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 13 (S, V) Uppehållstillstånd i andra fall 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 36, 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkandena , 2012/13:Sf317 av (SD) och 2012/13:Sf390 av i (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkandena 610, 2012/13:Sf323 av (S), 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6, 2012/13:Sf373 av och (båda S), 2012/13:Sf374 av och (båda S), 2012/13:Sf375 av och (båda S), 2012/13:Sf378 av m.fl. (S), 2012/13:A369 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkandena 5, 6 och 8. Reservation 16 (S) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkandena 11, 12 och 1416, 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 24, 2012/13:Sf376 av och (båda S), 2012/13:A369 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 19 (S) Reservation 20 (V) 2012/13:Sf279 av och (båda M) och 2012/13:Sf325 av och (båda S). 2012/13:Sf254 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf331 av (S), 2012/13:Sf341 av och (båda S), 2012/13:Sf382 av (C), 2012/13:Ub503 av och (båda S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:Ub509 av m.fl. (MP) yrkande 5. 2012/13:Sf203 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, 6 och 7, 2012/13:Sf349 av (KD) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 16, 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 23 (S) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (V) 2012/13:Sf202 av m.fl. (V), 2012/13:Sf218 av (SD), 2012/13:Sf273 av Edip Noyan (M), 2012/13:Sf332 av och (båda S), 2012/13:Sf363 av m.fl. (S), 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18. Reservation 26 (S) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (V) 2012/13:Sf203 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 29 (S) Reservation 30 (V) 2012/13:Sf203 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2012/13:Sf336 av och (båda SD) och 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 31 (S) Reservation 32 (SD) Reservation 33 (V) 2012/13:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:Sf259 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 34 (SD) Reservation 35 (V) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 3234. Reservation 36 (V) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut m.m. 2012/13:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:Sf206 av (SD) yrkandena 26, 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 24, 2830, 35 och 3941, 2012/13:Sf301 av i och (båda C), 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 12, 2012/13:Sf367 av (SD) yrkande 3 och 2012/13:Sf391 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 37 (S) Reservation 38 (SD) Reservation 39 (V) Utvisning på grund av brott m.m. 2012/13:Ju262 av och (båda SD) yrkandena 17 och 9, 2012/13:Sf257 av (SD) yrkandena 13, 2012/13:Sf258 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkandena 17 och 18, 2012/13:Sf365 av och (båda SD), 2012/13:Sf367 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 40 (SD) 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 12, 37 och 38, 2012/13:Sf252 av och (båda S) och 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkande 9. Reservation 41 (SD) Reservation 42 (V) 2012/13:K357 av och (båda SD) yrkande 3, 2012/13:Sf274 av (M), 2012/13:Sf298 av de (M) och 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkandena . Reservation 43 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (S), (M), (MP), (SD), (M), (S), (S), (KD), (V) och (C). Utskottet behandlar i detta betänkande ett flertal motionsyrkanden om asyl- och migrationsfrågor samt svenskt medborgarskap som väcktes under den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna finns i bilagan. Vid utskottets sammanträde informerade generaldirektör utskottet om myndighetens projekt (Rättssäkert och effektivt verksällighetsarbete) och om arbetet med självmant återvändande. Rikspolischefen lämnade vid samma tillfälle information om polisens arbete med inre utlänningskontroll. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om ett förstärkt skydd för tolkar och om en översyn av flyktingbegreppet respektive av begreppet väpnad konflikt i utlänningslagen. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (V), 3 (S, V), 4 (SD) och 5 (S, V). om flyktingars rättsliga ställning (), som ratificerades av 1954, innehåller bl.a. en definition av vem som ska anses som flykting och föreskriver förbud mot avvisning eller utvisning av personer till ett land där de riskerar förföljelse eller till ett land där de inte åtnjuter trygghet mot att bli sända till ett land där de riskerar förföljelse. I konventionen definieras en flykting som en person som i anledning av välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska åskådning befinner sig utanför sitt hemland och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd. Genom utlänningslag (2005:716), förkortad UtlL, tillförsäkras flyktingar en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Som en följd av att det s.k. skyddsgrundsdirektivet (2004/83/EG) genomfördes i svensk rätt ersattes den tidigare kategorin skyddsbehövande i övrigt av två nya kategorier, nämligen alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande (prop. 2009/10:31, bet. 2009/10:SfU8, rskr. 2009/10:133). Definitionen i 4 kap. 1 § UtlL av vem som är flykting har samma lydelse som i , dock anges uttryckligen att denna rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller, om dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse, från enskilda. Dessutom omfattar flyktingbegreppet personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning. Med alternativt skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd. Med övrig skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 a § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp, eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Även när det gäller andra skyddsbehövande än flyktingar saknar det betydelse om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper de risker som har angetts eller om dessa myndigheter inte kan antas erbjuda trygghet mot att utlänningen utsätts för sådana risker genom handlingar från enskilda. Som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande anses även en person som är statslös och som av de uppräknade skälen befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort. För den som är statslös flykting krävs dessutom att han eller hon inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända till detta land. Förutom flyktingar har alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillståndet ska i dessa fall vara permanent eller gälla . Tillstånd får dock vägras i vissa fall (5 kap. 1 § UtlL). Kravet på att uppehållstillstånd ska ha sökts och beviljats före inresan till gäller inte den som söker uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande eller på grund av synnerligen ömmande omständigheter (5 kap. 18 § UtlL). m.fl. (S) begär i kommittémotion 2012/13:Sf364 yrkande 8 ett tillkännagivande om behovet av att tydliggöra begreppet inre väpnad konflikt. Skiljelinjen mellan de två bestämmelserna om väpnad konflikt i 4 kap. 2 och 2 a §§ UtlL är enligt motionärerna otydlig och svårtillämpbar. I motion 2012/13:Sf300 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att överväga en förstärkning av skyddet för tolkar som används av försvarsmakten. Det går enligt motionärerna inte att blunda för de risker som finns för de tolkar som arbetar åt de svenska styrkorna i . Därför är det rimligt med en översyn av hur skyddet för tolkar kan förstärkas. m.fl. (MP) begär i partimotion 2012/13:A393 yrkande 1 ett tillkännagivande om en mer human och öppen asyl- och migrationspolitik. Enligt motionärerna finns det stora brister i dagens lagstiftning som behöver åtgärdas. I motionen räknas ett flertal sådana upp. m.fl. (SD) begär i partimotion 2012/13:Sf316 yrkande 8 ett tillkännagivande om att ansökan om asyl i ska göras vid gränsen i samband med inresa. Om inte så sker ska personen i fråga inte få sitt ärende prövat utan genast avvisas eller utvisas. I samma motion yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att den som vistas illegalt i landet utan att söka asyl inte ska kunna få sin sak prövad utan ska avvisas omgående. I yrkande 13 begär motionärerna ett tillkännagivande om att asyl endast ska beviljas två kategorier av personer: 1) de som uppfyller kriterierna i och 2) ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. I motion 2012/13:Sf206 av (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att det ska ställas krav på att alla utomeuropeiska invandrare som söker någon form av uppehälle i har giltiga identitets- och resehandlingar. Att söka sig till och medvetet förstöra sina handlingar för att lättare undgå utvisningsbeslut är enligt motionären bedrägligt. I motion 2012/13:Sf350 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen måste redovisa hur stora kostnaderna för asyl- och anhöriginvandringen är. Motionärerna framhåller att många experter menar att denna invandring kostar det svenska samhället stora summor . m.fl. (V) begär i partimotion 2012/13:Sf225 yrkande 1 ett tillkännagivande om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Om inte de mänskliga rättigheterna respekteras när det gäller de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. I samma motion yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om en översyn av bestämmelsen om rätt till skydd som flykting i utlänningslagen för att tolkningen av bestämmelsen ska bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Utlänningslagens krav på att risken för förföljelse ska beaktas om den är sannolik stämmer enligt motionärerna inte med flyktingkonventionen. I yrkande 23 begär motionärerna ett tillkännagivande om en översyn av bestämmelserna om skydd vid väpnad konflikt, urskillningslöst våld och svåra inre motsättningar för att skyddet ska bli mer heltäckande. Motionärerna påpekar att det råder stora oklarheter vad gäller tolkningen av bestämmelserna om internationellt skydd för den som flytt från bl.a. en väpnad konflikt. I motion 2012/13:Sf250 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att bör ta humanitär hänsyn till den rådande situationen för kristna minoriteter i när asylärenden behandlas. Motionären påpekar att UNHCR har kritiserat tvångsutvisningarna till . Av statistik framgår att närmare 44 000 personer sökte uppehållstillstånd i som skyddsbehövande , vilket är en ökning jämfört med då antalet uppgick till drygt 29 600. avgjorde 36 526 asylärenden. Av dessa beviljades knappt 13 712 personer uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov antingen som konventionsflykting eller som annan skyddsbehövande. Därutöver överfördes 1 853 s.k. kvotflyktingar till för vidarebosättning . är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar alltid ska tillämpas. Till exempel får en asylsökande inte avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av bl.a. ras, religion eller nationalitet. Utlänningslagens definition av vem som är flykting överensstämmer i princip med men tillförsäkrar även andra skyddsbehövande en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Det gäller bl.a. den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt. erbjuder skydd i större utsträckning än internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Detta återspeglas också i den gällande asyllagstiftningen, som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har tillträtt och är bundet av. Med asyl förstås enligt utlänningslagen ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande. En sådan begränsning som föreslås i motion 2012/13:Sf316 (SD) yrkande 13 skulle enligt utskottet innebära att bl.a. alternativt skyddsbehövande inte längre skulle kunna beviljas asyl. Enligt utskottet kan det inte komma i fråga att begränsa rätten till asyl vare sig för alternativt skyddsbehövande eller kvotflyktingar. Vidare är det enligt utskottets mening otänkbart och dessutom inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska ha giltiga identitets- och resehandlingar vid ankomsten till eller att ansökan om asyl ska göras vid den svenska gränsen för att inte avvisning eller utvisning ska ske utan föregående prövning. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med internationella förpliktelser då den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Av samma skäl är inte heller kravet att den som vistas här utan tillstånd ska direktavvisas godtagbart, då även en person som kommit in olovligen i kan ha flyktingskäl. Motionerna 2012/13:Sf316 yrkandena 8, 10 och 13 och 2012/13:Sf206 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. Även motionerna 2012/13:A393 (MP) yrkande 1 och 2012/13:Sf225 (V) yrkandena 1 och 22 avstyrks med det anförda. Som utskottet har redovisat ovan kan såväl alternativt skyddsbehövande som övriga skyddsbehövande beviljas uppehållstillstånd på grund av att det i hemlandet pågår en yttre eller inre väpnad konflikt. Av regeringens proposition Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet (prop. 2009/10:31) kan utläsas att skillnaden mellan de båda bestämmelserna om väpnad konflikt är att skyddet enligt bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande är snävare än det skydd som bestämmelsen om övrig skyddsbehövande ger. Bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande ger skydd åt en civilperson som skulle utsättas för en verklig risk att drabbas av allvarligt och personligt hot mot liv och lem på grund av urskillningslöst våld vid ett återvändande. Dessutom krävs att det ska föreligga grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande skulle utsättas för en sådan verklig risk. När det gäller övrig skyddsbehövande ger bestämmelsen skydd åt den som behöver skydd på grund av en väpnad konflikt. Migrationsöverdomstolen preciserade i ett vägledande avgörande (MIG 2009:27) närmare vad som avses med ett tillstånd av inre väpnad konflikt i utlänningslagens mening. Enligt domstolen krävs att följande förutsättningar är uppfyllda. De svåra motsättningarna mellan befolkningsgrupperna ska innefatta utdragna och alltjämt pågående stridigheter mellan väpnade regeringsstyrkor och en eller flera andra organiserade väpnade grupper eller mellan två eller flera sådana grupper som strider mot varandra. Stridigheterna ska vara av sådan karaktär att de går utöver vad som kan klassas som inre oroligheter eller vad som endast utgör sporadiska eller isolerade våldshandlingar. Det ska vara utmärkande för civilbefolkningens situation att det våld som konflikten för med sig är urskillningslöst och så allvarligt att det finns grundad anledning att förmoda att en civilperson genom sin blotta närvaro skulle löpa en verklig risk att utsättas för ett allvarligt och personligt hot mot liv eller lem. Definitionen av begreppet väpnad konflikt bekräftades i en dom av Migrationsöverdomstolen (MIG 2011:4). Utskottet anser inte att det finns något skäl för att ta initiativ till en översyn av tillämpningen eller tolkningen av begreppet väpnad konflikt. Det ankommer i stället på Migrationsöverdomstolen att som praxisbildande instans vägleda de lägre instanserna, vilket också har skett i fråga om begreppet väpnad konflikt. Något behov av att därutöver tydliggöra skillnaderna mellan det skydd som bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande ger en skyddsbehövande i händelse av yttre eller inre väpnad konflikt och det skydd som ges i bestämmelsen om övrig skyddsbehövande föreligger inte. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 8 och 2012/13:Sf225 (V) yrkande 23. Utskottet anser vidare att det saknas skäl för att ta initiativ till en särskild redovisning av kostnaderna för bl.a. asylinvandring. Asylrätten bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter och är inte en fråga om ekonomi. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Sf350 (SD). När det gäller frågan om situationen för de kristna minoriteterna i vill utskottet framhålla att flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i enligt utlänningslagen har rätt till uppehållstillstånd här. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att den asylsökande vid ett återvändande skulle löpa risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. Med hänsyn härtill är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motion 2012/13:Sf250 (FP). Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet vill tillägga att på regeringens uppdrag redovisade sitt arbete med att vidareutveckla kompetensen rörande religiös tillhörighet. I redovisningen anges bl.a. att rättschefen fattade beslut i form av ett rättsligt ställningstagande om den individuella prövningen av individer som tillhör minoriteter och andra grupper i samt flyktingskap sur place för individer ur denna grupp. Personer som tillhör en rad angivna grupper ska enligt ställningstagandet beaktas vid den individuella prövningen. I ett rättsligt ställningstagande angående religion som asylskäl inklusive konvertering poängteras behovet av att ha tillgång till korrekt och aktuell landinformation innan en utredning genomförs. Vidare lämnas rekommendationer för bedömningen av om grunderna för ansökan uppfyller kraven om förföljelse, varvid hänsyn även måste tas till att en person kan tillskrivas en religiös uppfattning som han eller hon inte har. Särskilt poängteras att den sökande inte ska behöva dölja sin religiösa tillhörighet om han eller hon inte väljer att göra det av personliga skäl. Enligt redovisningen ska ett omvärldsanalyscenter etableras och tematiska fördjupningar vid behov göras t.ex. vad gäller religion. Vad gäller frågan om förstärkning av skyddet för tolkar som anlitas av den svenska försvarsmakten noterar utskottet att Försvarsmakten förklarade att man tar sitt arbetsgivaransvar för de lokalanställda tolkarna i . Försvarsmakten har därefter överlämnat ett svar till regeringen om vilket stöd kan ge lokalanställd personal när den svenska styrkans närvaro i trappas ned. Försvarsmakten anser att denna grupp är särskilt utsatt och att andra myndigheter bör överväga möjligheten att ge stöd, t.ex. inom systemet för flyktingkvoten. Frågan bereds i . Utskottet har full förståelse för motionärernas önskan att skydda de lokalanställda tolkarna i . Eftersom frågan bereds i anser dock utskottet att resultatet av denna beredning bör avvaktas och att därför inte nu bör göra ett uttalande i frågan. Då motion 2012/13:Sf300 (S) huvudsakligen kan anses tillgodosedd avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om flyktingstatus för hbt-personer, hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen och om hedersrelaterat våld. Jämför reservationerna 6 (V) och 7 (S, V). I motion 2012/13:Sf377 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att även transpersoner som förföljs i sitt hemland på grund av könsidentitet eller könsuttryck ska omfattas av flyktingdefinition. För att det inte ska råda någon tvekan om att även transpersoner omfattas av definitionen bör lagstiftningen kompletteras på denna punkt. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av en tillämpning av hbt-personers skyddsskäl som står i bättre överensstämmelse med beslut. Enligt motionärerna finns det stora brister när det gäller synen på asylsökande hbt-flyktingar, brister som är direkt stötande för rättssäkerheten i många ärenden. Det gäller t.ex. kunskapen om situationen för den asylsökande i dennes hemland. I yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om bedömningen av hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen. Om en asylsökande inte vågar berätta om sin sexuella läggning förrän sent i processen anses han eller hon enligt motionärerna inte trovärdig. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en utvärdering av hur bestämmelserna om hbt-flyktingars asylskäl tillämpas. I motion 2012/13:So502 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om stopp för utvisningar till länder där förtryck av kvinnor råder. Enligt motionärerna finns det fortfarande klara brister i den svenska asylprocessen som innebär att kvinnor och barn är oskyddade.