bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Regeringen bedömer i budgetpropositionen att ytterligare bör fördelas till stipendier inom utgiftsområde 7 , och regeringen beräknar att ytterligare bör avsättas för ändamålet 2015. Utskottet välkomnar detta förslag. Vad gäller förslaget om fler platser på läkarutbildningen behandlar utskottet liknande motionsyrkanden under bl.a. avsnittet om anslaget 2:1 ovan. Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag om en utbyggnad av bl.a. läkarutbildningen som innebär att antalet nybörjarplatser ökar –2015. Utskottet anser att regeringens utbyggnadstakt har varit och är väl avvägd och ser ingen anledning att ändra sitt ställningstagande. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att Universitets- och högskolerådets uppdrag inte omfattar att fördela medel till universitet och högskolor för olika ändamål. Av 1 § förordningen (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet framgår att myndigheten ansvarar för uppgifter i fråga om service, samordning, främjande och utvecklande verksamhet samt internationellt samarbete och mobilitet inom utbildningsområdet. Utskottet vill också påminna om att anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet används för myndighetens förvaltningsutgifter. Utskottet anser att Universitets- och högskolerådets uppgifter är väl avvägda och ser inte att det finns anledning att ändra myndighetens uppdrag. Mot bakgrund av ovanstående tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:So348 (MP) yrkande 1, 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:A398 (MP) yrkandena 17 och 18. Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar 19 till anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Under de 30 anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor beräknas all ersättning för högskoleutbildning (helårsstudenter och helårsprestationer) på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande förutbildning och högskoleintroducerande utbildning. Regeringen föreslår att anvisar 19 för utbildning på grundnivå och avancerad nivå . Regeringen föreslår i propositionen en rad olika förändringar av anslagen för de olika lärosätena. Nedan redovisas regeringens förslag till övergripande satsningar med påverkan på lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Särskild kompletterande pedagogisk utbildning En modell som har visat sig ha potential att attrahera studenter till lärarutbildningen är den kombination av arbete och studier som genomförts i flera länder, t.ex. i under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen som har genomfört sin utbildning med goda studieresultat ges möjlighet att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. Efter förslag i budgetpropositionen avsattes för en försöksverksamhet med denna inriktning. Därutöver fick organisationen for 2013 för arbete med att rekrytera, utbilda och handleda studenter. Vidare beräknades , och . För att utöka verksamheten och möjliggöra för fler lärosäten och studenter att genomföra motsvarande utbildning föreslår regeringen att satsningen utökas genom ett tillskott på utöver vad som tidigare beräknats, och att totalt därmed avsätts . beräknas totalt och totalt . Studenterna bör även fortsättningsvis främst ha ämneskunskaper i naturorienterade ämnen, matematik och teknik. Inom satsningen utländska lärares vidareutbildning () kan personer med en utländsk lärarutbildning komplettera tidigare studier och yrkesverksamhet för att kunna bli behöriga att undervisa i den svenska skolan. Sex lärosäten har regeringens uppdrag att erbjuda utbildning inom . Satsningen ger lärosätena rätt till en ersättning per helårsstudent som är något högre än den ordinarie ersättningen, bl.a. för att täcka kostnader för bedömning och validering av tidigare studier och yrkeserfarenheter. finns fler sökande än det finns platser inom . Regeringen föreslår därför att ytterligare avsätts för verksamheten och studiemedel och beräknar lika mycket därefter, vilket motsvarar en utbyggnad med ca 100 utbildningsplatser. Pedagogisk mångfald är enligt regeringen viktig i ett modernt skolväsen. Högt ställda krav på kvalitet och likvärdiga förutsättningar för alla barn och elever är av högsta vikt oavsett pedagogisk inriktning. waldorfpedagogiken är den största alternativa pedagogiken inom det svenska skolväsendet. gick ca 7 000 elever och barn i de totalt ca 40 och 70 waldorfförskolor som finns i landet. Till skolorna och förskolorna finns ca 700 lärare och förskollärare knutna, av vilka många saknar en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Inget statligt lärosäte utbildar lärare eller förskollärare med waldorfinriktning. I stället ges utbildningarna av utbildningsanordnare vars verksamhet har finansierats utan statliga medel. Regeringen föreslår att avsätts för utbildning av lärare och förskollärare med waldorfinriktning och beräknar därefter. Högre kvalitet i de verksamhetsförlagda utbildningsdelarna De verksamhetsförlagda utbildningsdelarna (VFU) i lärar- och förskollärarutbildningarna ger studenterna möjlighet att tillämpa sina teoretiska kunskaper och utveckla sitt praktiska yrkeskunnande. VFU har förändrats i och med de nya examina som infördes . Det finns enligt regeringen anledning att gå vidare med insatser för att ytterligare utveckla VFU. En försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor, vid vilka studenterna vid ett lärosäte genomför huvuddelen av sin VFU, är avsedd att genomföras 2014–2019. Verksamheten syftar till att höja kvaliteten i VFU:n, bl.a. genom att säkerställa kvaliteten på handledningen och ökade kontakter mellan lärosäte och övningsskola respektive övningsförskola. För försöksverksamheten föreslås att avsätts , och –2019 beräknas lika mycket , i enlighet med vad som redovisades i budgetpropositionen . Utökning av antalet utbildningsplatser på speciallärarutbildningen För att möta elever i behov av särskilt stöd krävs en bred kompetens hos lärare i allmänhet och hos lärare med specialpedagogisk kompetens i synnerhet. Den komplexa problembilden och de sviktande skolresultaten för många av dessa elever medför att ytterligare kompetens på området bör finnas i skolan. Regeringen bedömer därför att medel bör avsättas för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Platserna beräknas i huvudsak fördelas efter studenternas efterfrågan och storleken på nuvarande utbildning. För de nya platserna beräknar regeringen . För att öka incitamenten för högre kvalitet i utbildningarna fördelas en del av resurserna för utbildning på grundnivå och avancerad nivå på grundval av resultaten i utbildningsutvärderingar. Omdömet mycket hög kvalitet för utbildningar innebär en ökad resurstilldelning för respektive lärosäte. Tilldelningen av resurser utifrån kvalitet för respektive lärosäte baseras på volymen studenter på de utvärderade utbildningarna, beräknat genom antalet examinerade på de utvärderade utbildningarna multiplicerat med den utvärderade utbildningens längd. Ett fåtal utvärderade utbildningar med omdömet mycket hög kvalitet har rapporterat noll antal examina, vilket därmed inte skulle utgöra grund för resurstilldelning. Regeringens bedömning är dock att det till respektive lärosäte bör tilldelas en minsta ersättning på per utbildning med detta omdöme, oberoende av antalet examina inom utbildningen. Totalt avses fördelas från anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för bidrag för insatser för ökad kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå som fördelas genom den kvalitetsbaserade resursfördelningen. I dessa medel ingår även bidrag till enskilda utbildningsanordnare. Regeringen avser att fördela medlen enligt samma principer som redovisades i budgetpropositionen . För att möjliggöra att samtliga utbildningar vars utvärderingsresultat är beslutade av kan ligga till grund för fördelningen avser regeringen att fördela medlen i regleringsbreven . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen beräknas vara fullt utbyggd och då omfatta . Efterfrågan på högskoleutbildad personal inom hälso- och sjukvården samt tandvården bedöms öka snabbare än tillgången. har därför efter förslag av regeringen under innevarande och föregående valperiod anvisat medel för en utökning av läkarutbildningen med ca 325 nybörjarplatser och av tandläkarutbildningen med ca 72 nybörjarplatser. I enlighet med den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen föreslås medel tillföras och motsvarande 20 nybörjarplatser vardera på läkarutbildningen. Även medel motsvarande 12 nybörjarplatser respektive 5 nybörjarplatser på tandläkarutbildningen föreslås tillföras och . föreslås även medel tillföras för delar av läkarutbildning. Övriga delar finansieras genom interna omprioriteringar inom . I budgetpropositionen angav regeringen att utbyggnaden av bl.a. läkarutbildningen finansieras dels genom omfördelning av platser, dels genom en del av de medel som frigjordes i lärosätenas takbelopp vid införandet av studieavgifter . Regeringen bedömde i budgetpropositionen att volymen på sjuksköterskeutbildningen borde ökas i storleksordningen 700 platser för att möta den framtida efterfrågan. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att en utökning om 415 nybörjarplatser då var rimlig, bl.a. baserat på uppgifter i budgetunderlagen för de aktuella lärosätena om tillgången till platser för verksamhetsförlagd utbildning m.m. Av dessa bedömdes 385 platser kunna tillkomma vid statliga universitet och högskolor genom interna omprioriteringar vid respektive lärosäte. Därutöver aviserades medel till , Sophiahemmet Högskola och motsvarande en ökning med sammanlagt 30 nybörjarplatser vardera 2013. Enligt vad regeringen anförde i budgetpropositionen finansierades denna utbyggnad dels genom omfördelning av platser, dels genom en del av de medel som frigjorts i takbeloppen vid införandet av studieavgifter. Regeringen föreslår , i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen , att medel anvisas till dessa tre högskolor motsvarande en ökning med ytterligare 30 nybörjarplatser . Medel motsvarande ytterligare 40 nybörjarplatser beräknas därutöver till dessa högskolor 2015. Efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal är särskilt stor i och blir allt större i takt med att inflyttningen till området fortsätter. Utöver vad som aviserades i budgetpropositionen anser regeringen att det behöver göras en särskild satsning på hälso- och sjukvårdsutbildningar i , företrädesvis sjuksköterske- och barnmorskeutbildningar. Regeringen beräknar därför för detta ändamål . Resurserna bör fördelas med motsvarande 250 utbildningsplatser till , samt motsvarande 30 utbildningsplatser vardera till , Sophiahemmet högskola och . beräknas för samma ändamål. Tillfälliga platser i högre utbildning Efterfrågan på högre utbildning är fortsatt hög även om den förväntas minska på grund av de minskande ungdomskullarna. Med anledning av den utdragna lågkonjunkturen har regeringen genomfört tillfälliga satsningar på fler platser i högre utbildning. Mot denna bakgrund föreslog regeringen i budgetpropositionen en tillfällig satsning motsvarande ytterligare ca 4 200 platser i högskolan –2015. Universitet och högskolor föreslås därför, i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen , tillföras för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Även beräknas för de tillfälliga platserna. Med anledning av att det råder en stor efterfrågan på sjuksköterskor och ingenjörer på arbetsmarknaden har efter förslag av regeringen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) beslutat om en tillfällig satsning motsvarande ca 1 400 platser riktade till sjuksköterske- och ingenjörsutbildningarna –2014. För denna satsning föreslås avsättas . I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas som tillfälliga medel för att möta den fortsatt höga efterfrågan från studenter på högskoleutbildning. Medlen föreslås fördelas till lärosäten som finansierar den utbyggnad av läkar-, tandläkar- och civilingenjörsutbildningarna som presenterades i budgetpropositionen respektive 2013. Regeringen har sedan införandet av studieavgifter gjort omfattande satsningar på stipendier. är sammanlagt anvisade för stipendier till avgiftsskyldiga studenter. Av dessa medel avser stipendier inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Dessa medel bidrar till uppfyllandet av de svenska biståndspolitiska målen, och fördelas till stipendieprogram för studenter som kommer från länder på s.k. DAC-lista och till stipendieprogram för studenter från tolv långsiktiga samarbetsländer inom biståndet. Stipendierna innebär bl.a. att studenter från låg- och medelinkomstländer har möjlighet att få högre utbildning och erfarenheter som utvecklar både studenten och hemlandet. Dessa stipendieprogram avser studier på avancerad nivå och administreras av . Av regeringens sammanlagda stipendiesatsning avser utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Internationella program, för samtliga avgiftsskyldiga studenter utom de från tolv långsiktiga samarbetsländer. Regeringen avser att öppna dessa senare stipendier även för studenter från långsiktiga samarbetsländer inom biståndet. Regeringen bedömer att antalet stipendier ska ökas ytterligare och att fördelas till stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter inom utgiftsområde 7. Medlen avses fördelas till studenter från de fattigaste länderna som bedriver utvecklingssamarbete med, i enlighet med de svenska biståndspolitiska målen. Regeringen beräknar att ytterligare bör avsättas för ändamålet . I av allt starkare internationell konkurrens blir kunskap och kreativitet avgörande för samhällets utveckling. För att ska hävda sig i konkurrensen krävs starka universitet och högskolor som erbjuder utbildning och forskning av hög internationell kvalitet. Genom ökad profilering och utvecklad samverkan kan lärosätena stärka sina utbildnings- och forskningsmöjligheter. På så sätt blir de också mindre sårbara, och resurserna kan utnyttjas mer effektivt. Regeringen vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Vidare bör utbildning enligt regeringens mening finnas på många platser i landet för att underlätta för fler att studera. Förändringar av organisationen bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. På framställan från lärosäten kan regeringen välja att stödja frivilliga samgåenden. Regeringen föreslår att avsätts , och samma belopp beräknas för att samgåenden mellan lärosäten ska kunna stödjas. godkände i enlighet med budgetpropositionen att verksamheten vid på inordnas i . Bland annat med anledning av samgåendet har , som ansvarat för sjuksköterskeutbildning på , kommit in med en begäran om att anslagsmedlen för sjuksköterskeutbildningen på överförs till . avser att påbörja sjuksköterskeutbildning på . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget 2:3 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökar med och att anslaget 2:15 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå minskar med motsvarande belopp. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslaget 2:25 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska öka med utöver regeringens förslag . Anslagsökningen syftar till att åstadkomma full finansiering av läkarutbildningen vid . Även i motion 2013/14:Ub202 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt se över möjligheten att fullt ut finansiera läkarutbildningen vid . I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 5 betonas behovet av ett nytt resursfördelningssystem för högskolan. Motionärerna anför att dagens kvalitetssäkringssystem, som ligger till grund för resursfördelningen, har så stora brister att har kritiserats av den . I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att inte omfördela anslag baserat på kvalitetsutvärderingar utan i stället använda dessa medel till höjda basanslag. Motionärerna föreslår ett resursfördelningssystem som består av en grundersättning per helårsstudent samt olika tilläggsersättningar som är beroende av bl.a. undervisningsmetod, men inte av vilket ämne en kurs tillhör. I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del föreslås ett ökat anslagsbelopp på två av anslagen och ett minskat anslagsbelopp på 27 av anslagen. Sammanlagt innebär förslaget att anslagen ökar med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna föreslår bl.a. medel till högskoleutbildningar inom skog och trä, gruva och samt turism inom ramen för en satsning på landsbygden. Motionärerna föreslår vidare satsningar för att öka lärartätheten med ett långsiktigt syfte att rätta till resursbristen vid universitet och högskolor. Medel för detta aviseras på nya anslag (se nedan). I motion 2013/14:Ub210 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av högskoleplatser, bl.a. mot bakgrund av forskning som visar att risken att bli arbetslös minskar i förhållande till utbildningsnivån. För att bl.a. ska få bättre planeringsförutsättningar när det gäller ekonomi och utbildningsplatser föreslår motionärerna i motion 2013/14:Ub229 av m.fl. (S) att staten bör genomföra längre planeringsperioder för universitet och högskolor. I motion 2013/14:Ub247 av m.fl. (S) framhålls behoven vid som enligt motionären förlorar av utbildningsanslaget genom regeringens neddragning av de tillfälliga platserna . I motion 2013/14:Ub288 av (S) yrkande 1 föreslås att investeringarna i högre utbildning höjs som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. I motion 2013/14:Ub330 av m.fl. (S) framhåller motionärerna vikten av att regeringen säkerställer tekniska högskolas och näringslivets behov av utbildningsplatser och forskningsresurser. I motion 2013/14:Ub333 av i och Shadiye Heydari (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utöka antalet utbildningsplatser inom såväl högskolan som . Enligt motion 2013/14:Ub335 av m.fl. (S) finns ett behov av att utveckla . I motion 2013/14:Ub336 av och (båda S) anför motionärerna att antalet platser på landets regionala universitet och högskolor måste öka och att utgångspunkten måste vara att högre utbildning ska finnas i hela landet. Därför begärs ett tillkännagivande om behovet av att satsa på högre utbildning. För att höja utbildningsnivån och minska arbetslösheten framhålls i motion 2013/14:Ub421 av och (båda S) att staten vid fördelning av resurser till landets högskolor tydligare måste prioritera de regionala behoven. I motion 2013/14:Ub431 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska öka antalet utbildningsplatser i stort och i synnerhet vid . I motion 2013/14:Ub448 av m.fl. (S) framhålls behovet av att inrätta fler utbildningsplatser vid . För att bättre kunna ge stöd för utveckling av företag och samhälle anförs i motion 2013/14:Ub491 av m.fl. (S) att måste få fler studieplatser och större forskningsresurser. I motion 2013/14:Ub538 av m.fl. (S) betonas utbildningens betydelse för jobb i , och motionärerna framhåller behovet av investeringar i fler högskoleplatser. I motion 2013/14:Ub542 av m.fl. (S) understryker motionärerna att det är angeläget att får tillräckliga resurser till forskning och utbildning för att skapa tillväxt och utveckling. När det gäller motionsyrkandena om fler högskoleplatser vid olika lärosäten vill utskottet för det första påminna om att en av de stora satsningar som regeringen och beslutade om inom utbildningsområdet var den tillfälliga satsningen på 10 000 nya platser vid 25 universitet och högskolor, till en kostnad om totalt (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Utbildningsplatserna fördelades framför allt mot bakgrund av lärosätenas egna bedömningar av möjligheterna att med bibehållen kvalitet tillfälligt öka antalet platser. Utskottet välkomnade denna satsning och ansåg den vara tillräcklig utifrån de givna förutsättningarna (bet. 2009/10:UbU1 s. 47). Utskottet framhöll också att en utbyggnad av högskolan alltid bör ske med bibehållen kvalitet. Den tillfälliga satsningen upphörde , i enlighet med den bedömning som gjordes i samma proposition. gjordes dock ingen neddragning av anslagen till universitet och högskolor med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför EES och . En sådan neddragning gjordes 2011. skulle beloppet utgöra ca , vilket motsvarar 4 500 platser. Utskottet vill för det andra påminna om att universitet och högskolor genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) tillfördes för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Förstärkningen avsåg en tillfällig satsning för att möta den fortsatt höga efterfrågan på högre utbildning och beräknades pågå . Vid behandlingen av budgetpropositionen betonade utskottet att regeringens förslag var väl avvägt för att möta efterfrågan på högre utbildning (bet. 2012/13:UbU1 s. 87). Utskottet står fast vid detta och konstaterar med tillfredsställelse att satsningen fortsätter som aviserats genom regeringens förslag om att tillföra till universitet och högskolor även . Utskottet vill för det tredje betona, vilket även framgår i avsnittet om anslaget 2:1 ovan, att någon ytterligare generell utbyggnad av antalet utbildningsplatser inom universitet och högskola inte är motiverad . När det gäller motionsyrkandena om medel för läkarutbildningen vid konstaterar utskottet att regeringen föreslår att anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor ökar med för att finansiera klinisk utbildning med anledning av uppbyggnaden av läkarutbildning vid . Utskottet vill också påminna om det nuvarande resurstilldelningssystem som beslutat om (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). Detta innebär att universitet och högskolor får ett samlat anslag för utbildning, baserat på antal helårsstudenter och antal helårsprestationer. Det finns alltså möjlighet för att genom interna omprioriteringar tillskjuta medel till läkarutbildningen. Utskottet anser att principerna för hur resurser fördelas till universitet och högskolor har stor betydelse för incitamenten att stärka kvaliteten i utbildningarna. När det gäller motionsyrkandena om ett nytt resurstilldelningssystem vill utskottet påminna om att ganska , , beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Utskottet ser ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande om resurstilldelning. Mot bakgrund av ovanstående tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub202 (KD), 2013/14:Ub210 (S), 2013/14:Ub229 (S), 2013/14:Ub247 (S), 2013/14:Ub288 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub330 (S), 2013/14:Ub333 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub335 (S), 2013/14:Ub336 (S), 2013/14:Ub421 (S), 2013/14:Ub430 (MP) yrkandena 1 i denna del och 5–6, 2013/14:Ub431 (S), 2013/14:Ub448 (S), 2013/14:Ub491 (S), 2013/14:Ub517 (SD) i denna del, 2013/14:Ub538 (S) samt 2013/14:Ub542 (S). Anslag för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar 13 till anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås.