bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — I motion 2012/13:So546 av Finn och (båda M) efterfrågas en satsning på forskning om myalgisk encefalomyelit (ME), även kallad kroniskt trötthetssyndrom (CFS), och känslig tarm (IBS). Motionärerna hänvisar bl.a. till att många patienter lider av dessa sjukdomar och att det ännu inte finns någon säkert effektiv behandling. En satsning på ökad forskning om hälsoaspekter kring bruket av vått snus föreslås i motion 2012/13:Ub385 av (MP) yrkande 1. I motion 2012/13:Ub490 av och (M, FP) betonas vikten av att inrätta en professur i ämnet hälsa och kultur. Mot bakgrund av nya forskningsrön om musikterapins förmåga att hjälpa svårt sjuka människor är det enligt motionärerna dags att ta ytterligare steg i arbetet med att föra sektorerna medicin och kultur närmare varandra. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 36 framhålls att djärva och innovativa idéer inom vårdforskningen behöver uppmuntras och finansieras. I yrkande 40 i denna del föreslås att medel avsätts för Forum för Health Policy . Forum för Health Policy är ett projekt för att stärka analysen av hälsopolitik i och för att stimulera innovation och nya policyalternativ. Vidare föreslås att ytterligare medel avsätts för framtagande av nya forskningsidéer för vårdforskning. En översyn av forskningen inom området integrativ medicin föreslås i motion 2012/13:Ub491 av och (båda M). Det krävs nya strategier och ett nytänkande kring forskningen som kan främja ett inkluderande förhållningssätt med större fokus på individens egen önskan att vilja bevara respektive få tillbaka sin hälsa. anför i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 26 att framtiden för läkemedelsforskningen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. Yttranden från andra utskott konstaterar att forskningssatsningar görs bl.a. inom områdena infektion och antibiotika, åldrande och hälsa, forskning om läkemedelsutveckling, vårdforskning och klinisk behandlingsforskning. välkomnar dessa breda satsningar. Förutom den stora betydelse som många forskningsresultat har för människors hälsa och välbefinnande kan forskningen ge värdefulla bidrag till utvecklingen av offentligt finansierade verksamheter som bedrivs effektivt. Vidare påtalar socialutskottet att det görs en satsning på det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. anser att SciLifeLab bör bli ett forskningscentrum för nationell samverkan. Med styrkeområden, framför allt forskning med hjälp av register, longitudinella befolkningsstudier och biobanker, kan genom SciLifeLab få en konkurrensmässig fördel och skapa bra förutsättningar för den svenska forskningen. välkomnar de satsningar som görs på den kliniska forskningen. Förutsättningarna för att bedriva klinisk forskning har försämrats genom att utrymmet för sådan forskning inom sjukvården har minskat. Avtalet mellan staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för den kliniska forskningen. konstaterar att förhandlingar mellan regeringen och berörda sjukvårdshuvudmän om ett nytt avtal inleddes . Målet är att ett nytt avtal ska bidra till att långsiktigt säkra att den kliniska utbildningen av blivande läkare håller hög kvalitet, att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas och att universitetssjukvården stärks som en kvalitetsdrivande och innovativ faktor i utvecklingen av svensk sjukvård. När det gäller motionsyrkandet om att fler äldre kvinnor bör ingå i kliniska behandlingsstudier, kan socialutskottet konstatera att det redan finns sådana krav inom EU. lanserade Europeiska läkemedelsmyndigheten () en strategi för geriatrisk medicin. välkomnar satsningen på att stärka ställning inom livsvetenskap. välkomnar i likhet med socialutskottet och näringsutskottet de stora satsningar som görs på livsvetenskap, inte minst mot bakgrund av att svensk forskning inom ett antal områden inom livsvetenskap håller högsta internationella klass. Den största delen av satsningen avser det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning, SciLifelab. instämmer i likhet med socialutskottet i regeringens bedömning att SciLifeLab bör bli ett forskningscentrum för nationell samverkan. Med styrkeområden, framför allt forskning med hjälp av register, longitudinella befolkningsstudier och biobanker, kan genom SciLifeLab få en konkurrensmässig fördel och skapa bra förutsättningar för den svenska forskningen. välkomnar i likhet med socialutskottet de satsningar som görs på klinisk behandlingsforskning. noterar särskilt att regeringen framhåller att satsningen bör göras i nära samverkan med sjukvårdshuvudmännen. Vidare bör framhållas den viktiga roll det pågående arbetet med att omförhandla det s.k. , som omfattar staten och vissa landsting, kommer att ha för den kliniska forskningen. Enligt regeringens inriktning ska ett nytt bl.a. bidra till att långsiktigt säkra att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas. När det gäller motionsyrkandet om att fler äldre kvinnor ska delta i kliniska behandlingsstudier kan utbildningsutskottet konstatera att det redan finns sådana krav inom EU. lanserade Europeiska läkemedelsmyndigheten () en strategi för geriatrisk medicin. Syftet med strategin är att försäkra sig om att äldre personer får läkemedel som är av hög kvalitet och som på adekvata sätt har testats på och utvärderats för just den åldersgruppen. Mot den bakgrunden får motionsyrkandet anses tillgodosett. I övrigt anser utbildningsutskottet mot bakgrund av det anförda att något uttalande från inte är motiverat. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:So357 (S) yrkande 3, 2012/13:Ub6 (S) yrkande 34, 2012/13:Ub214 (S) och 2012/13:Ub219 (S). Forskning om infektion och antibiotika Mot bakgrund av vad som framkommer i propositionen om att forskning om infektion och antibiotikaresistens är ett prioriterat område och om de satsningar som görs konstaterar utskottet att det motionsyrkande som efterfrågar att regeringen tydligare ska styra forskningsmedel till detta område får anses tillgodosett. Därmed avstyrks motion 2012/13:So253 (MP) yrkande 2. Forskning om åldrande och hälsa m.m. Av propositionen framgår bl.a. att forskning inom åldrande och hälsa är en viktig del av de områden som stöds av för arbetsliv och socialvetenskap. För att uppnå ett högt och förlängt arbetskraftsdeltagande, och därmed fler arbetade timmar, efterfrågas bred forskning om hur vi skapar ett hälsosamt arbetsliv och om vilken roll arbetsmiljö och arbetsförhållanden spelar för mäns och kvinnors deltagande i arbetslivet och utnyttjande av socialförsäkringar. Vidare framhålls i propositionen att de största utmaningarna för vård och omsorg mer och mer handlar om tvärsektoriella problemställningar och sammansatta behov hos patienter och brukare. Forskningsresultat behöver kombineras på nya sätt, föras ut till relevanta målgrupper och nyttiggöras i verksamheter. Det är därför angeläget att stimulera forskningssamarbete mellan olika forskningsdiscipliner. Forskningssatsningen bör därför genomföras av både och för arbetsliv och socialvetenskap. Utskottet delar dessa bedömningar och välkomnar de satsningar som görs på forskning om åldrande och hälsa. Utskottet är således inte berett att ställa sig bakom de forskningsinriktningar som tas upp i de aktuella motionsyrkandena. När det gäller yrkandet om att inrätta en professur i ämnet hälsa och kultur kan utskottet konstatera att beslut om att anställa professorer fattas av respektive lärosäte och är således inte en fråga för . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:So546 (M), 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 24 och 25, 2012/13:Ub385 (MP) yrkande 1 och 2012/13:Ub490 (M, FP). Utskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av att stärka såväl vårdforskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov och att vårdforskningens multi- och interdisciplinära karaktär bör bejakas. Utskottet vill vidare i likhet med regeringen framhålla att det är väsentligt att finansieringen av både praktiknära forskning och implementeringsforskning inom för arbetsliv och socialvetenskap blir långsiktig och att stöd ges till tvärvetenskapliga forskningsprojekt. Vidare vill utskottet ställa sig bakom regeringens bedömning att vårdforskningens koppling till vård- och omsorgsverksamheternas behov behöver stärkas och att nyttiggörandet av forskning inom vård och omsorg behöver öka. Därför bör det innovativa praktiknära forskningssamarbetet stärkas. Utskottet är således inte berett att ställa sig bakom en satsning på Forum för Health Policy eller någon annan inriktning på vårdforskningen som motionärerna föreslår och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 36 och yrkande 40 i denna del samt 2012/13:Ub491 (M). Utskottet ställer sig bakom de bedömningar som ligger till grund för satsningarna inom läkemedelsutvecklingen. Utskottet instämmer i syn att framtiden för läkemedelsutvecklingen i bygger på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att satsningen på SciLifeLab tillsammans med andra åtgärder ligger i linje med denna syn på forskningsområdet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 26. Riktade forskningssatsningar för näringsliv och samhälle Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sammanställning och spridning av forskningsresultat för höjd kvalitet i skolan och förskolan, utbildningsvetenskaplig forskning, forskningsanknytningen i grundutbildningen på högskolan, ämnesdidaktiska centrum, rymdforskning, genus- och jämställdhetsforskning och forskning inom kultur- och kulturarvsområdet. Jämför reservationerna 21 (S), 22 (S), 23 (V), 24 (S, MP, V), 25 (MP), 26 (SD), 27 (SD), 28 (S, V), 29 (V) och 30 (SD). Sammanställning och spridning av forskningsresultat för höjd kvalitet i skolan och förskolan har genom ett tillkännagivande (bet. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237) uttalat att regeringen bör vidta åtgärder så att de forskningsinstitutioner som bedriver skolforskning får en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i skolan och att kunskaperna omsätts i praktiken. uttalade även att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete. Genom de åtgärder och medelstilldelningar som beskrivs i följande avsnitt anser regeringen att tillkännagivande har tillgodosetts. Det är viktigt att forskningsresultat med relevans för skolans och förskolans verksamhet systematiskt vägs samman och sprids till dem som är verksamma i skolan och förskolan, så att kunskaperna omsätts i praktiken i undervisningen och i utformningen av stödet till eleverna men också i det pågående skolutvecklingsarbetet. De som är verksamma i skolan och förskolan måste få stöd och vägledning i att välja metoder och arbetssätt som är vetenskapligt väl underbyggda och effektiva, t.ex. när det gäller hur man kan underlätta inlärningen för barn och elever i behov av särskilt stöd. Forskningsresultat från en mängd olika vetenskapliga discipliner bör därför systematiskt bevakas och värderas ur ett relevansperspektiv för skolan och förskolan, men även utifrån den vetenskapliga kvaliteten. Nationella och internationella forskningsresultat och slutsatser bör sammanställas och föras ut, främst till personer som är verksamma inom skolväsendet och skolhuvudmän, men även till beslutsfattare, lärarutbildare och andra intressenter. Det övergripande syftet är att främja ett vetenskapligt, evidensbaserat förhållningssätt hos dem som arbetar i skolan och förskolan för att nå en ökad måluppfyllelse och generellt högre kunskapsresultat. Ett gemensamt deltagande och åtagande ger en långsiktighet och bidrar till att syftet kan uppfyllas. Det är därför viktigt att såväl lärare som forskare liksom skolhuvudmän och andra intressenter engageras i det fortsatta arbetet. Det är också angeläget att personer som är verksamma i skolan och förskolan får vara med och formulera de frågeställningar som forskningssammanställningarna ska behandla för att arbetet ska vara relevant för verksamheten. Anslagsökningen under 20132016 för finansiering av insatser för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat med relevans för dem som arbetar i skolan och förskolan presenteras i tabell 2 (Evidensbaserad skola, förskola) i avsnittet om politikens inriktning. Forskarskolor för lärare och förskollärare En lärare eller förskollärare som får möjlighet att delta i utbildning på forskarnivå med relevans för verksamheten kan bidra till att bygga upp sin skolas eller förskolas kunskapsbas. Forskarutbildningen bidrar även till en naturlig koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning, vilket ger goda möjligheter att höja kvaliteten i undervisningen. har tre satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare genomförts för att öka antalet forskarutbildade i skolväsendet. Den senaste satsningen innebär att lärare och förskollärare på deltid kan genomföra en lång utbildning som leder till en licentiatexamen som läraren eller förskolläraren på deltid fortsätter att arbeta i skolan eller förskolan. Forskarutbildningen omfattar fördjupning i ett undervisningsämne eller ämnesdidaktik eller, för förskolläraren, fördjupning i ämnesområden som har relevans för barns lärande och utveckling, särskilt barns språkliga och matematiska utveckling. konstaterar i sin rapport av forskarskolor för lärare (2012:9 R) att deltagarna, kommunerna och forskarskolorna i huvudsak är positiva till satsningen och att satsningen har inneburit en ökad forskarkompetens. konstateras att få skolhuvudmän har en plan för att ta till vara de forskarutbildades kompetens i skolan och att en relativt stor andel av deltagarna har behövt än avsett för att bli färdiga med sina studier. Många forskarutbildade lärare och förskollärare har också valt att övergå till arbeten utanför skolväsendet, t.ex. till arbeten inom universitet och högskolor. () remitterade promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare inom skolväsendet (U2012/4904/S). I de tidigare satsningarna på forskarskolor har det betalats ut ett statsbidrag som täckte stora delar av lärarnas och förskollärarnas lönekostnader. Kompetensutveckling av anställda lärare och förskollärare är dock i huvudsak skolhuvudmannens ansvar. Det är därför rimligt att låta huvudmannen ta ansvaret för lönekostnaderna i den fortsatta satsningen på forskarskolor. Staten bör däremot även fortsättningsvis finansiera utbildningsinsatsen. Anslagsökningen under 20132016 för finansiering av forskarskolor för lärare och förskollärare presenteras i tabell 2 (Evidensbaserad skola, förskola) i avsnittet om politikens inriktning. Ämnesdidaktiska centrum inom matematik, naturvetenskap och teknik Genom bl.a. särskilda satsningar på forskarskolor av staten och andra finansiärer är det ämnesdidaktiska forskningsfältet i förhållandevis väl utvecklat. Men det finns ett fortsatt behov av att på nationell nivå ta initiativ till strukturer för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen och sprida dess resultat. Som forskningsområde kan bland de ämnesdidaktiska disciplinerna matematikdidaktiken nämnas som ett internationellt sett väl utvecklat område med en lång rad vetenskapliga tidskrifter, konferenser och ett livligt vetenskapligt samarbete. Nationellt centrum för matematikutbildning vid har sedan starten utgjort ett framgångsrikt exempel på en ämnesdidaktisk centrumbildning som bidragit till att knyta samman yrkesverksamma lärares behov med aktuell forskning. Centrumet har varit en viktig forskningsnära drivkraft i den lokala och nationella skolutvecklingen inom matematikämnet. Inom naturvetenskap och teknik finns det s.k. nationella resurscentrum vid fyra universitet som har till syfte att bl.a. stödja utvecklingen i ämnena biologi, fysik, kemi och teknik. Centrumen har spelat en betydelsefull roll när det gäller att stärka lärarkårens kompetens inom naturvetenskap och teknik och utgör viktiga samrådsaktörer i fråga om utvecklingsuppdrag inom området. Att höja kvaliteten i undervisningen inom dessa ämnesområden motiveras av bl.a. ämnenas centrala betydelse för den svenska ekonomin och arbetsmarknaden. Det har därför genomförts flera nationella skolutvecklingsinsatser inom dessa områden. gavs ett nytt flerårigt uppdrag till att svara för utvecklingsinsatser inom områdena naturvetenskap och teknik (U2012/4111/GV). Det behövs dock en starkare förankring i ämnesdidaktisk forskning för att ge nödvändig vetenskaplig underbyggnad till skolutvecklingsarbetet inom områdena. Det kan också finnas fördelar med att samla den verksamhet som bedrivs vid resurscentrumen vid ett lärosäte eller vid flera lärosäten i samarbete. Inom skolväsendet hör de naturorienterande ämnena naturligt ihop, t.ex. undervisar många lärare i två eller flera naturorienterande ämnen. En samlad verksamhet bör också kunna leda till att arbetet inom ett ämne kan stödja och stimulera arbetet inom de andra. Regeringen bedömer därför att ett lärosäte, eller flera lärosäten i samarbete, bör ges i uppdrag att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Anslagsökningen under 20132016 för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet presenteras i tabell 2 (Evidensbaserad skola, förskola) i avsnittet om politikens inriktning. Rymdverksamhet har en stor och växande betydelse i samhället, både internationellt och i . Forskning i och om rymden ger ny kunskap om frågor kring livets ursprung och förutsättningar i vårt eget och andra planetsystem. Rymdteknik används av myndigheter, företag och privatpersoner inom områden som transport och logistik, miljö, klimat, finansiella transaktioner och kommunikation. Avancerad kunskap och teknik som ursprungligen är utvecklad för de extrema krav som rymdverksamheten ställer överförs regelbundet för användning inom andra samhällsområden och kommersiella tillämpningar och produkter. Spridningseffekterna av de investeringar som görs i rymdforskning och rymdteknik skapar ekonomisk tillväxt, samhällsnytta och välfärdsvinster långt utöver de först avsedda användningsområdena. Den ökade betydelsen av rymdverksamhet inom många samhällsområden innebär att en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet är motiverad. En sådan strategi skulle underlätta såväl nationell som internationell samverkan, och delar av denna bör lämpligen utgå från den strategi som Rymdstyrelsen arbetar enligt (Rymdstyrelsens strategi med fokus på 20112015, N2010/6840/FIN). I underlaget bör också ingå rymdagendan Fördel Rymd, som företag, institut, universitet och högskolor inom den svenska rymdsektorn har tagit fram. I sin strategi pekar Rymdstyrelsen ut två fokusområden: verksamhet i rymden och tillträde till rymden. En sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet skulle också vara av värde som underlag för internationella samarbeten inom rymdområdet. är världsledande på forskning och teknikutveckling för miniatyrisering av satelliter och mikrovågsinstrument. är också delägare i flera satelliter och förfogar över den unika anläggningen som medger såväl kommunikation med satelliter som uppsändning av sondraketer och forskningsballonger. Satellitbaserade jordobservationssystem har stort värde för lösningen av gränsöverskridande problem inom miljö-, klimat- och säkerhetsarbetet. Adekvat och aktuell information om tillståndet för miljön krävs för en hållbar utveckling, ett område där bl.a. svensk forskning ligger i framkant, dels med den existerande satelliten , dels med det planerade klimatinstrumentet på satelliten . Anslagsökningen under 20132016 för rymdforskning presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Inom flygteknisk forskning är svensk kompetens efterfrågad internationellt. Flygindustrin har även en väl utvecklad och fungerande samverkan med universitet och högskolor och industriforskningsinstitut samt mellan små och större företag inom industrin. I anslutning till de stora nationella aktörerna inom flygindustrin finns det även en inhemsk flora av underleverantörer i form av små och medelstora företag med hög kompetens. Det finns en dokumenterat stark länk mellan grundforskning och produktutveckling inom landet och en industriell kompetens inom avancerad teknologi. sker utvecklingsarbete framför allt inom följande teknikområden: grundläggande flygteknik, helhetsförmåga och konceptstudier, intelligenta ombordsystem, motorteknologi samt flygtrafikledning. För att stärka dessa områden har det nationella flygtekniska forskningsprogrammet, som Verket för innovationssystem ansvarar för, stor betydelse. Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet ger goda effekter hos deltagande företag, forskningsutförare vid universitet och högskolor samt industriforskningsinstitut och i förekommande fall Försvarsmakten. Vidare har det nationella flygtekniska forskningsprogrammet gjort det möjligt för företag att höja sin kompetens, dels genom kompetensutveckling av medarbetare, dels genom rekrytering av forskare. Det är regeringens bedömning att programmet bör fortsätta inom ramen för Verket för innovationssystems befintliga anslag. Behovsmotiverad forskning för ökad jämställdhet Regeringens mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Särskilt jämställdhetspolitikens delmål om en jämn fördelning av makt och inflytande och delmål om ekonomisk jämställdhet har bäring på forsknings- och innovationspolitiken. I grunden är jämställdhet en fråga om rättvisa, men det är även en fråga om kvalitet och om hur vi i dagens kunskapsintensiva samhälle väljer att förvalta våra mänskliga resurser. Jämställda villkor inom universitet och högskola är en strategisk framtidsfråga för ställning som forskningsnation och för att skapa så goda förutsättningar för innovation som möjligt. Jämställda villkor inom den offentliga sektorn, näringslivet och akademin handlar både om hur en arbetsorganisation och dess villkor ser ut och hur verksamheten utformas när det gäller mottagaren (t.ex. medborgaren, brukaren, kunden eller studenten). Universiteten och högskolorna bedriver ett jämställdhetsarbete, men kvaliteten i arbetet och förutsättningarna för att arbeta med dessa frågor varierar mellan olika universitet och högskolor. Utveckling och framsteg inom området genom ökad kunskap från forskning av hög vetenskaplig kvalitet och relevans för verksamheterna är nödvändigt för att uppnå jämställdhetspolitikens mål. Förutsättningarna för det praktiska jämställdhetsarbetet ser mycket olika ut när det gäller t.ex. organisation, verksamhetsinnehåll, storlek, kultur och styr- och ledningsprocesser. Det finns behov av forskning inom olika vetenskapliga discipliner som närmare undersöker och prövar under vilka förutsättningar olika metoder och arbetssätt fungerar. Regeringen bedömer i propositionen att Verket för innovationssystem bör få i uppdrag att i samråd med fördela medel för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet inom olika vetenskapliga discipliner och som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringslivet och den offentliga sektorn. Regeringen betonar i sammanhanget behovet av en bred vetenskaplig ansats. Medel för forskning som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringslivet och den offentliga sektorn tillförs för perioden 20132016 från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Sammanställning och spridning av forskningsresultat för kvalitet i skolan och förskolan