bet · H101UbU6 · 2013-10-24 00:00:00 — 2012/13:62) redovisade sin kontinuerliga uppföljning av arbetet med legitimationsreformen och en finansieringsplan för arbetet med legitimationsreformen. Utskottet noterar också att regeringen i samband med att den nu aktuella propositionen beslutades även gav i uppdrag att förbereda hanteringen av legitimationsärenden inför kommande författningsändringar så att myndigheten ska kunna leva upp till förvaltningslagens krav på handläggning av ärenden. Utskottet anser, liksom tidigare, att införandet av ett legitimationssystem för lärare är en viktig reform och av stor betydelse för det svenska skolväsendet (bet. 2010/11:UbU5 s. 8) och att det är en angelägen reform för såväl eleverna som lärarna och verksamheten (bet. 2011/12:UbU20 s. 9). I sammanhanget vill utskottet därför betona vikten av att värna och vårda denna reform. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub2 (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 19. Statligt stöd till kompletterande utbildningar Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att tidigare ställningstagande om statligt stöd till kompletterande utbildningar inte längre ska gälla (avsnitt 14 i propositionen). Därmed bifalls propositionen i denna del. Regeringen föreslog i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) att skulle godkänna vad regeringen föreslog om statligt stöd till kompletterande utbildningar. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1999/2000:UbU5, rskr. 1999/2000:15). I propositionen angav regeringen att utbildningar vid fristående skolor på gymnasial nivå eller fristående utbildningar som har gymnasieskola eller viss yrkeserfarenhet som antagningskrav ska kunna ställas under statlig tillsyn. Benämningen ändras från kompletterande skolor till kompletterande utbildningar. En kompletterande utbildning ska efter ansökan från skolan kunna ställas under statlig tillsyn kunna ställas under statlig tillsyn och vara berättigad till studiestöd om den kan anses vara värdefull från nationell synpunkt kunna ställas under statlig tillsyn och vara berättigad till studiestöd och statsbidrag om den är särskilt värdefull från nationell synpunkt. Vidare angav regeringen att ska kunna ge statligt stöd till en kompletterande utbildning i form av statlig tillsyn och statsbidrag efter ansökan av en skola. Beslut om tidpunkter för ansökan och beslut om statsbidrag bör fattas av regeringen eller den myndighet regeringen beslutar. Ansökningar om enbart statlig tillsyn kan lämnas kontinuerligt . Om huvudmannen för utbildningen inte fullgör sina skyldigheter, kan beslutet om tillsyn och statsbidrag återkallas. De aktuella utbildningarna regleras i förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Som en följd av en översyn av myndighetsstrukturen på skolområdet (prop. 2007/08:50, bet. 2007/08:UbU13, rskr. 2007/08:161) och införandet av administreras utbildningarna av Myndigheten för . Myndigheten har utrett de kompletterande utbildningarna och har remitterat en promemoria där det bl.a. föreslås att förordningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar ska upphävas och ersättas av en förordning om konst- och kulturutbildningar (U2011/3651/GV). För att möjliggöra nödvändiga moderniseringar av regelverket bör riksdagsbindningen om statligt stöd till kompletterande utbildningar hävas. Regeringen föreslår därför att tidigare ställningstagande om statligt stöd till kompletterande utbildningar inte längre ska gälla. För att möjliggöra nödvändiga moderniseringar av regelverket när det gäller de kompletterande utbildningar som Myndigheten för numera administrerar, föreslår regeringen att tidigare ställningstagande om statligt stöd till kompletterande utbildningar inte längre ska gälla. Utskottet har inte något att invända mot förslaget. Därmed tillstyrker utskottet propositionen i denna del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Plan för att legitimera fler yrkesgrupper, punkt 2 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), i (C), (FP), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 2. har bestämt att endast legitimerade lärare eller förskollärare med en viss behörighet ska bedriva och ansvara för undervisningen i skolväsendet (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Vi delar, liksom tidigare, regeringens bedömning i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) att det bara är lärare och förskollärare som ska omfattas av legitimationskravet. Samtliga kategorier som motion 2013/14:Ub2 yrkande 2 syftar på omfattas av legitimationsreformen. För lärare inom vuxenutbildning (komvux) gäller samma krav på legitimation och behörighet som för motsvarande nivå och i motsvarande ämne i eller gymnasieskolan. Lärare i yrkesämnen eller modersmål har samma möjligheter som lärare i andra ämnen att erhålla legitimation, däremot ställs det inte krav på legitimation och behörighet för dessa lärare. Fritidspedagoger har också möjlighet att få legitimation och behörighet genom att delta i lärarfortbildning. Vi delar uppfattningen i ovannämnda proposition att det av praktiska skäl är befogat att inte ställa upp krav på legitimation och behörighet för vissa grupper. Det vore önskvärt, men när det gäller t.ex. yrkes- och modersmålslärare skulle sådana krav försvåra rekryteringen av lärare, då tillsvidareanställning av obehöriga lärare inte skulle vara möjlig, och ytterligare förvärra en redan bekymmersam situation när det gäller tillgången på lärare inom dessa ämnen. Vi vill dessutom betona att en legitimerad lärare alltid har företräde framför en lärare som saknar lärarutbildning och legitimation, om det inte finns något särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Vi vill också påminna om de statliga satsningar som möjliggör för redan yrkesverksamma lärare utan lärarexamen att få en sådan examen (vidareutbildning av lärare, ) och för lärare som har lärarexamen men saknar behörighet i ämnen som de undervisar i att få sådana behörigheter (Lärarlyftet II). För fritidspedagoger med en examen inriktad mot fritidshem eller mot förskola och fritidshem finns möjlighet till kompletterande utbildning inom ramen för satsningen Lärarlyftet II för att få legitimation och behörighet att undervisa i praktisk-estetiska ämnen i årskurs 1–6. Vi menar att det är rätt att koncentrera arbetet och resurserna på legitimeringen av lärare och förskollärare och inte på utredningen av en fråga som har utretts och beslutats. En ny utredning i detta skede skapar endast ytterligare osäkerhet och inte fler legitimerade lärare. Med det anförda bör motionen avstyrkas. Legitimation för fritidspedagoger, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub1 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Ub3 av (MP), 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 16. Legitimationsreformen syftar till att säkra kvaliteten i skolundervisningen, stödja lärarnas karriärutveckling och säkra att eleverna undervisas av behöriga lärare. All pedagogisk personal med ansvar för undervisning bör därför omfattas av legitimationen. Behovet av välutbildad personal är inte mindre i fritidshemmen än i andra skolformer. Fritidspedagoger omfattas inte av legitimationsreformen, medan lärare i fritidshem med ämnesbehörighet gör det och får behörighet i skolämnena. Regeringen föreslår i den nu aktuella propositionen att den som har en högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande ska få bedriva och ansvara för undervisning i fritidshemmet, trots att han eller hon inte är legitimerad och behörig för undervisningen. Det är bra, men det räcker inte. I finns det tusentals utbildade och erfarna fritidspedagoger. Vi kan inte acceptera att denna personalkategori, som är så viktig för våra elevers utveckling, åsidosätts. Inte bara skolan utan även fritidshemmen bör bedriva pedagogisk verksamhet och bemannas med kunnig och behörig personal. Om fritidshemmet ska komplettera skolan pedagogiskt och grunda sig på just pedagogik måste pedagogiken garanteras – inte genom att fritidspedagoger ska omskolas till lärare, utan på den befintliga kunskapen i just fritidspedagogiken och på den utbildningen. I förskolan har förskolläraren legitimation och därmed ansvar för att leda verksamheten, där även andra yrkeskategorier, som exempelvis barnskötare, är anställda. Fritidspedagogkompetensen är i mångt och mycket identisk med förskollärarens. Skillnaden är att fritidspedagogens kompetens är riktad mot den åldersgrupp som går på fritidshem (6–) medan förskolläraren har kompetens för åldersgruppen 0–. Det är ologiskt att förskolläraren är behörig att ansvara för och leda fritidshem medan fritidspedagogen inte är det. Fritidshemmets roll har i mångt och mycket stärkts i skollag och läroplaner – det är då märkligt att personalens roll och pedagogiken försvagats. Tror vi på olika lärandeperspektiv där fritidshemmet och skolan är pedagogiska komplement måste legitimation även gälla för fritidspedagoger. Dessutom måste fritidspedagogerna utifrån sin kompetens också vara de som är ansvariga för och leder fritidshemsverksamheten. Vi anser att fritidspedagoger genom sin utbildning och yrkeserfarenhet generellt har tillräckliga kunskaper och färdigheter för att kvalificera sig för en lärarlegitimation på samma grunder som andra lärarkategorier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidspedagogers behörighet, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP) yrkande 2. En utbildad fritidspedagog kan läsa in behörighet i endast praktiska och estetiska ämnen, vilket visar på en smal kunskapssyn. Med tanke på den utveckling av matematikkunskaper som har rapporterats borde det vara prioriterat att fler fritidspedagoger också har behörighet i matematik. Då ges fler elever möjlighet att utveckla sitt mattesinne. Detsamma kan gälla fler ämnen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation för yrkeslärare, punkt 5 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (SD), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del. Lärarlegitimationsreformen syftar till att stödja lärarnas karriärutveckling och att säkra att eleverna undervisas av behöriga lärare. Yrkeslärare ska också legitimeras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation utan undantagsregler, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub465 av och (båda SD). Enligt beslut ska endast lärare och förskollärare som har legitimation få anställas utan tidsbegränsning. Flera lärargrupper är dock undantagna från detta krav och får anställas utan tidsbegränsning utan att ha legitimation. Jag har förståelse för att det kommer att vara svårt att hitta legitimerade lärare med rätt kompetens inom vissa delar av skolväsendet, inte minst lärare som undervisar i modersmål eller ett yrkesämne. Modellen med inbyggda undantag i det nya systemet är dock inte hållbar – den är ett hot mot den likvärdiga och rättvisa skolan. Ett av huvudmålen med skol- och utbildningspolitik är att skapa en likvärdig och rättvis skola. Min uppfattning är därför att inga undantag från kravet på legitimation ska tillåtas, annat än under en kortare övergångsperiod. Jag menar att möjligheten till undantag från krav på legitimation för att anställas utan tidsbegränsning ska tas bort. Jag menar också att möjligheten till undantag från krav på legitimation för att sätta betyg ska tas bort när det gäller lärare som undervisar i modersmål eller ett yrkesämne. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Modersmålsundervisning, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub1 av m.fl. (V) yrkande 1. I samband med behandling av regeringens skrivelse En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56) tillkännagav att den anser att regeringen bör överväga att återkomma till med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer (bet. 2011/12:KU17 s. 59 f., rskr. 2011/12:227). Regeringen anser i den nu aktuella propositionen att modersmålslärare även fortsättningsvis bör kunna undantas från kraven på legitimation och behörighet under vissa förutsättningar och att bestämmelserna därmed inte ska ändras. Vi anser att även modersmålselever har rätt till behöriga och välutbildade lärare. Att av landets lärare i modersmål inte hade en pedagogisk högskolexamen /12 anser vi vara ett stort problem. Vi förespråkar utbildningssatsningar för lärare i ämnet modersmål för att höja deras kompetens i stället för att undanta dem från kraven på legitimation och behörighet, som regeringen gör. Regeringen bör följa tillkännagivande och återkomma med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer. Beslut om behörighet, punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 1. Bland de lärare som har fått legitimation finns det de som aldrig har undervisat i ett ämne som de nu anses behöriga i. Det kan handla om lärare som har gått den gamla mellanstadielärarutbildningen och som har läst alla ämnen översiktligt på . Regeringen bör öppna upp en möjlighet att frivilligt kunna avsäga sig en behörighet som man inte vill ha. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utvärdering av legitimationsreformens genomförande, punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 19. ser vi effekterna av regeringens genomförande av legitimationsbeslutet. Många huvudmän drar sig för att använda Lärarlyftet på grund av otydliga och kortsiktiga regler och oklara besked om vad som kommer att gälla. Många uppskattade lärare blir utan möjlighet att läsa upp sina kunskaper genom en rimlig valideringsinsats. Alltför många lärarstudenter får problem i inträdet på arbetsmarknaden. Det finns många lärdomar att dra av legitimationsreformen. Regeringen har varit alltför optimistisk när det gäller genomförandet och det skadar reformens trovärdighet. Reformen är ett lapptäcke av bestämmelser, övergångsregler och undantag, vilket skapar osäkerhet. Snåriga behörighetsbestämmelser skapar oklarhet. Det krävs kontinuerlig uppföljning och utvärdering av reformen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:187 Vissa skolfrågor: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). godkänner vad regeringen föreslår om att tidigare ställningstagande om statligt stöd till kompletterande utbildningar inte längre ska gälla (avsnitt 14). 2013/14:Ub1 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör följa tillkännagivande och återkomma med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fritidspedagoger bör kunna få lärarlegitimation. 2013/14:Ub2 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärare ska kunna avsäga sig behörigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av implementeringen av legitimationsreformen. 2013/14:Ub3 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge fritidspedagogerna rätt till lärarlegitimation. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidspedagogers behörighet i andra skolämnen. 2013/14:Ub397 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om legitimation och behörighet för fritidspedagoger. 2013/14:Ub465 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygssättning i fråga om lärarlegitimationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att yrkeslärare och fritidspedagoger ska legitimeras. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att legitimationsreformen bör omfatta fritidspedagoger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering av lärarlegitimationsreformen. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)