· H001KrU8 · 2013-05-02 17:05:32 — Dessutom är det en märklig syn på public service att de plötsligt skulle vilja övergå till någon annan verksamhet än det som är deras verksamhet i dag.Däremot vill de leverera fortsatt högkvalitativ och oberoende producerad radio och tv. Att över huvud taget tänka tanken att en förhandsprövning - ett annat ord är ju censur - skulle vara bra för public services oberoende har jag väldigt svårt att förstå. Tanken bakom det är felaktig, och den leder till att vi får ett public service som har minskad möjlighet att utöva det oberoende som , , , och regeringen de får brukar sjunga lovsånger till. Någon censur har det då verkligen aldrig varit fråga om, och det är nog något som enbart finns i tankevärld. Jag har inte hört den typen av ordval från och liknande.Jag tycker faktiskt att det är viktigt att vi slår vakt om att vi har ett fungerande publicistiskt inte enbart för de oberoende. Jag tror att ideologiskt engagerade personer som jag och också tycker att det är viktigt att beroende medier, det vill säga sådana som har bärande ideologiska idéer, också har en möjlighet att verka i Sverige.Då tycker jag att det är lite knepigt om public service-bolagen också ger sig in på de områdena. Just därför kan det vara bra med förhandsprövning. Jag ställde några frågor till i mitt anförande. Sedan inledde han sitt anförande med att han skulle svara på de frågorna. Men jag uppfattade nog inte riktigt att jag fick svar på de frågor jag hade, så jag tar dem en gång till.Den ena frågan handlar om ifall regeringen tänker ta några initiativ till en diskussion inför public service-propositionen. är det, som jag sade i mitt anförande, i elfte timmen om det nu är så att propositionen ska levereras . Det vet vi väl inte riktigt till nu heller, men det är det man har aviserat. Är det så att regeringen tycker att det är viktigt att vi har en bred samsyn när det gäller public service?Den andra frågan var om finansieringen. Det är inte så lätt att låsa sig för något förslag som man inte ens har varit med och diskuterat. Det var precis det som hände , när var en av dem som gick ut och sade att nu var vi överens om hur den nya finansieringen skulle se ut. Men vi hade över huvud taget inte fått något förslag att fundera över eller ens ha en dialog med regeringen om. Då blir det lite knepigt.Det var alltså min andra fråga: Kommer man att initiera någon diskussion med oss övriga partier vad gäller själva finansieringsmodellen? Skälet till att jag uppfattade att Socialdemokraterna var relativt positiva till att se över en ny finansieringsform var att vi uppfattade sådana positiva signaler i den avstämningsgrupp som var kopplad till Public service-utredningen.Sedan är det så att människor kommer och går. Det var en annan ordförande i kulturutskottet då. Det är möjligt att i har en annan uppfattning än sin företrädare. Man kan också byta fot, vilket möjligen gjorde, eftersom han gjorde ett nytt uttalande om finansieringen.För vår del och för regeringens del är det väldigt angeläget att få stabilitet och långsiktighet i det här. Jag sitter inte i regeringen, därför kan jag inte svara på exakt hur de agerar. Men om det är någonting som jag vet så är det just att långsiktigheten faktiskt till och med är överordnad regeringens absoluta mål att få till en bra finansiering, det vill säga att alla eller åtminstone så många som möjligt ska med. Så enkelt är det. Då är det lite intressant. Det tycker jag att kan ta med sig. Vill man ha en bred uppgörelse bör man i alla fall ha en dialog. Jag tycker att vad man uppfattar ärligt talat inte känns riktigt seriöst, , alltså hur man uppfattar att ett parti tycker om en fråga. Vill man ha ett ordentligt underlag behöver man väl ta en diskussion, ett ordentligt samtal, inte utgå från vad man uppfattar. Jag satt inte med i den här referensgruppen, men när man har en referensgrupp som får ett förslag om en ny finansieringsmodell redogjort för sig känns det inte riktigt seriöst. Ska man ha en uppgörelse måste man faktiskt ha en diskussion om ett förslag, inte bara få en rapportering till sig om att så här kan det nya förslaget se ut. Då känns det inte som om det ska ligga till grund för en bred politisk uppgörelse. I alla fall i min värld känns inte det riktigt seriöst.Vi får väl se vad som händer i den här frågan. Du kan ju ta med den tillbaka till regeringen.Vad gäller propositionen kan jag säga att även om kulturministern anser att hon gärna vill ha en långsiktighet gäller väl även där att man i så fall har en dialog, inte att man bara lägger en proposition på bordet och sedan förutsätter att de övriga partierna ska tycka att innehållet i den propositionen är bra. Då tycker jag att man får fundera en vända till, om det verkligen är på det sättet man ska agera.Jag skulle vilja ställa en annan fråga till också. Du tog upp digitalradion. Är det din åsikt, , eller är det alliansregeringens åsikt att det är viktigt med digitalradio, och kommer vi i så fall att få se i den proposition som kommer att man vill satsa på en utbyggnad av digitalradio? Det är min uppfattning om digitalradion. Det är också någonting som tas upp i Public service-utredningen. Men det här är ju någonting som jag själv försöker vara pådrivande i, och jag tänker inte utlova något om vad regeringen har i sin proposition kring digitalradion.Socialdemokraterna satt med i Public service-utredningen och hade precis som alla vi andra möjlighet att göra inspel i den utredningen, inte minst i finansieringsfrågan, och gjorde också det. Jag är nog inte den enda som uppfattade de signalerna som ganska positiva. Yttrandefriheten och tryckfriheten är fundament i det demokratiska samhället. Fri debatt är beroende av fria medier, tidningar, radio, tv och nätet.Europa kan man säga har sin speciella tradition. När radio och tv utvecklades blev det olika konsekvenser i de olika länderna, men just i hade vi redan från början ofta allmänt ägda radio- och tv-bolag. På så sätt utvecklades i flertalet europeiska länder begreppet radio och tv i allmänhetens tjänst, det vi kallar för public service.En grundidé med radio och tv i allmänhetens tjänst är ju att programmen ska vara oberoende, att alla ska kunna ta del av sändningarna och att även sådant som inte är direkt lönsamt ska kunna produceras.Däremot behöver ju inte public service innebära något monopol. Det trodde man ju i , i varje fall väldigt många människor i , . Monopolen för radio och tv avskaffades ganska tidigt i , men det dröjde länge i . och var de länder i som sist avskaffade monopol för tv och radio.Vi glömmer bort när vi talar om mångfald och så vidare att det fanns en ångest i för mångfald när det gällde etern. När SVT fick sin andra kanal, TV2, tyckte människor att det var väldigt ångestladdat. Tv fick införa en blinkande signal som påminde om att ett nytt program startade i den andra kanalen.Ända in var det faktiskt ett stort motstånd mot att avskaffa tv- och radiomonopolet, framför allt från vissa riksdagspartier. Det fanns till och med riksdagspartier som på allvar diskuterade att förbjuda parabolantenner. Det är liksom tankegångar som känns helt bisarra i dag.Efter denna historiska lilla reflexion ställer man sig frågan: Har tv och radio i allmänhetens tjänst någon roll att spela , eller är det gammalmodigt med det vi kallar för public service? Från min sida och från sida blir det självklara svaret att public service behövs för demokratin, för mångfalden och för kulturen.Själv är jag övertygad om att allmänt finansierad public service med ett brett uppdrag har en viktig roll att spela. Det är viktigt för demokratin med en oberoende tv och radio som erbjuder ett brett, kvalitativt utbud och som kan granska makten . Det är dessutom viktigt för yttrandefriheten och mångfalden att det också produceras program som inte är kommersiellt lönsamma. Det är så, säger jag som tror på marknadsekonomi och ett kapitalistiskt ekonomiskt system, att produktionen av film, teater, böcker och nyheter inte alltid följer riktigt samma principer som annan varuproduktion. Om bara det kommersiellt lönsamma produceras skulle det i verkligheten faktiskt hota mångfalden och yttrandefriheten. Det finns dessutom ett egenvärde i att det finns något programutbud som inte innehåller reklam.När det är sagt är det naturligtvis mycket viktigt, mot bakgrund av vår tidigare monopoltradition, att framhålla att det är ett stort värde i att det också för radio och tv finns aktörer som är privata, som är kommersiella, som har möjlighet till reklamintäkter och så vidare. Mångfalden i medielandskapet är en förutsättning för dynamisk utveckling. Därför måste naturligtvis kommersiella medier också ha goda möjligheter att konkurrera och växa. Därför måste vi öppna för nya aktörer inom alla medier.Folkpartiet har i olika sammanhang fört fram ett antal förslag till reformer som skulle kunna förbättra olika mediers möjligheter. Till exempel tycker vi att det verkligen är dags att avskaffa reklamskatten på dags- och veckopress. Vi menar också att koncessionsavgifterna för privatradion måste sänkas kraftigt. När det gäller just radio finns det utanför de tre storstadsområdena ofta bara en eller två privatägda stationer. Därför är det viktigt att digitaliseringen genomförs så att det blir plats för fler konkurrerande radiostationer.Herr talman! I ett framtida medielandskap har både public service och privatägda medier sina olika konkurrensfördelar och sina olika utmaningar. Public service har den stora förmånen att de är mindre beroende av inkomster och försäljning, men andra medier och andra ägarformer inom tv och radio har genom reklamintäkter ibland bättre möjligheter att finansiera vissa dyra program. Det är i det landskapet vi får botanisera för att hitta goda möjligheter både för det allmänfinansierade för och det privata.Förra året kom den stora Public service-utredningen som flera har pratat om här. Regeringen arbetar nu med att lägga fram en proposition utifrån den. I stora drag utgår utredningen från vår svenska public service-modell men lämnar en del olika nya förslag som vi får se hur de behandlas i propositionen. Det är förslag om digitalisering, om bättre tillgänglighet till utbudet för funktionshindrade och starkare ställning för minoritetsspråken med mera. Det finns också förslag om tydligare granskning av bolagens verksamhet. Mycket av det som finns med i motionerna till betänkandet berör delvis sådant som vi kommer att behandla när propositionen läggs fram.Utredningens förslag har remissbehandlats, med undantag av finansierings- och avgiftsfrågan. Den frågan lyftes ut. Regeringen menade att den behövde utredas ytterligare.I våras blev det lite oväntat rätt mycket uppmärksamhet för just avgiftsfrågan. Det var när Radiotjänst började kräva tv-licens för innehav av mobil och surfplatta. Många blev förvånade och fattade inte riktigt vad som hände. Plötsligt innebar inköp av en ny telefon skyldighet att betala tv-licens. Det finns jurister som har olika uppfattningar om tillämpningen av reglerna, men hur som helst verkar reglerna lite oklara. I vissa fall kan tydligen surfplatta innebära avgiftstvång, i vissa fall inte om den till exempel ingår i en tjänsteförmån. Helt uppenbart är det för en reformering av licenssystemet. Jag förmodar att det var det tyckte när han meddelade att också han ansåg att det var dags att fundera över någon form av nytt finansieringssystem.Enligt pågår nu ett fördjupat analysarbete av olika finansieringsmodeller för public service. Jag hoppas verkligen att frågan om licensens framtid snart återkommer till riksdagen.Vi från har redan sagt att det behövs ett enkelt avgiftssystem. Exakt hur ett system ska utformas måste naturligtvis utredas och diskuteras, men vår utgångspunkt är att i princip alla människor med inkomst ska betala samma avgift oavsett apparat. Alla, oavsett hur de lever, har nytta av och åtnjuter på olika sätt direkt eller indirekt public service-tjänster. I ett sådant system skulle det bli en betydligt lägre nivå på avgiften än med dagens tv-licens.En viktig utgångspunkt för oss är att nivån på avgifterna gärna ska bestämmas för och att de inte ska hänga ihop med skattebeslut i . Att det är fråga om en avgift och inte en skatt är viktigt för public service-bolagens oberoende. Oavsett om det tillträder en regering som kraftigt vill höja skatterna eller sänka skatterna ska det inte påverka avgifterna.Herr talman! I EU finns, som tur är, inte några gemensamma detaljstyrande direktiv om public service. Det är bra. Men det finns fortfarande i en gemensam grundinställning. I en EU-resolution från slås fast att utgångspunkten är att allmänheten utan diskriminering och på lika villkor ska ha tillgång till ett brett utbud i radio och tv. Det ska vara ett utbud av nyheter, samhällsinformation, kultur, idrott och underhållning med mera.Det är omöjligt att riktigt beskriva, som det alltid är, hur tekniken och marknaden kommer att se ut . Min övertygelse är att vi måste bejaka teknikutvecklingen och vara öppna för nya lösningar. ska vi värna konkurrensen på en mediemarknad där det måste finnas plats för det lättsamma, underhållande och för det allvarliga och granskande.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Jag återkommer till frågan om avgiftssystemet. sade att referensgruppen var överens. Då funderar jag lite över hur ställde sig. låter det från som att han vill ha en annan typ av system. Då blir jag ännu mer förvirrad. Vad sade i referensgruppen? Var man överens om det system som utredningen kom fram till, som och från tyckte var så bra men som sedan valde att kasta i soptunnan?Tyckte , , att förslaget som referensgruppen fick var bra? Har ni ångrat er? Tycker ni likadant? Jag blev lite förvirrad av anförandet. i vet att det här är komplicerade frågor, och man får resonera sig fram. Man kan också utvecklas när man tänker över frågan.Jag satt inte aktivt i kulturutskottet när referensgruppen arbetade. Men jag vet att tyckte att det var ett steg i rätt riktning, att vi hellre ville ha en typ av allmän avgift som dras automatiskt än den licens som finns . Däremot kom vi fram till att den bör vara lika för alla. Det är fel att blanda ihop den med skattesystemet. Det fanns positiva inslag i förslaget som man inte behövde vända sig emot, det vill säga just övergången till att i princip alla betalar en avgift.Vi har fört en diskussion i bland annat kulturgrupp och nyanserat våra åsikter. Vi förde fram vår åsikt offentligt . Då blir det ännu klarare för mig att referensguppen inte var så enig i förslaget som lades fram innan utredningen lämnades över till regeringen. Det framstår som att bilden av att alla var så eniga egentligen innebar att alla inte var så eniga. Det är intressant.Jag tänker på den andra frågan som också hade uppe om digitalradion. Jag frågade om det var som tyckte att det var viktigt att satsa på digitalradio, eller om det var en syn som fanns i alla allianspartier. säger att han också är positiv till digitalradio, men att ni inte vet vad som kommer i propositionen. Men har inte alliansgruppen någon diskussion med och kulturministern som ska lägga fram propositionen? Sitter ni lika frågande som vi från oppositionen och har ingen aning om vad som kommer att levereras till kulturutskottet? Vet ni om det ska komma något förslag om digitalradion eller inte? Kommer det något, ? Är ni överens bland alla allianspartierna eller är det ett ställningstagande som och står för, inte de övriga partierna? När det gäller den eniga referensgruppen tycker jag att i överdriver. Även om ett förslag är bra som helhet och det är ett riktigt steg att införa ett nytt system behöver det inte innebära att man i alla detaljer har låst sig i det förslaget. Så fungerar inte en referensgrupp. Dessutom finns det alltid nyanser i diskussioner om sådana svåra frågor.I fråga om digitaliseringen har vi länge sagt att vi tycker att det är viktigt att marknaden och branschen tar ett stort ansvar men att staten aktivt ska stötta utvecklingen på olika sätt. Hur detta ska gå till är en pågående diskussion, också i . Det vore dumt och omöjligt av mig, eftersom inte heller jag sitter i regeringen, att tala om vad som kommer att stå i den färdiga propositionen om en månad.Det råder inget tvivel om att vi alla i Alliansen inser att vi inte kan låtsas som att digitaliseringen inte finns. Det finns ett behov av den för att bereda utrymme i etern och ge möjlighet till fler kanaler och så vidare. Det gäller att hitta ett sätt. Den givna utgångspunkten måste vara att det inte kan vara bara staten som ska bestämma utan det måste finnas en samsyn bland dem som jobbar med frågorna för att vi ska kunna genomföra digitaliseringen på ett vettigt sätt. Sedan måste vi också ta hänsyn till de människor som har gamla radioapparater och känner oro. Det är mycket att diskutera hur snabbt digitaliseringen ska gå och så vidare. Det är svåra frågor där det är dumt att ge några självsäkra svar, men vi är positiva till att utveckla digitaliseringen. Vi debatterar nu de motioner från höstens motionstid som berör public service. Som vi har hört flera framföra här lämnade sitt betänkande , i princip mitt . En proposition är också aviserad från regeringen i denna fråga. Det kanske blir lite dubbla debatter, men jag hoppas att det ska bli en debatt kring propositionen eller så.För är ett starkt public service med en mångfald av olika programtyper viktigt. Högkvalitativa samhälls- och kulturprogram har för oss en självklar plats i utbudet men också sportsändningar och breda underhållningsprogram.Vad det handlar om är att om uppdraget för public service skulle snävas av och man enbart skulle tillåtas att sända så kallade smala program, som andra aktörer på mediemarknaden inte visar, skulle folkligheten falla bort. Färre skulle sannolikt ta del av utbudet, och då skulle också den viktiga folkbildningsfunktionen minska. Det är inte minst viktigt ur ett demokratiperspektiv att många tar del av public service-kanalernas utbud.Den granskande journalistik som sker inom public service har en stor betydelse för att belysa hur samhället fungerar. Då är det också viktigt att många hittar till just public service-kanalerna. Yttrandefrihet och tillgång till fördjupande journalistik är grundläggande för en fungerande demokrati. Idén med public service är att den ska vara oberoende, både politiskt och kommersiellt. Det handlar om att public service står för en grundläggande nyttighet som gynnar samhället i stort. Det är inte som vilken tjänst som helst.Det gör att public service har en speciell betydelse ur just demokratisynpunkt. Många så kallade kommersiella medier tar ett stort ansvar för granskning av makten och det demokratiska samtalet i stort. Tyvärr har stora delar av mediemarknaden svårt att få lönsamhet på fördjupande journalistik. Då blir det kanske också svårt att få råd med fördjupande journalistik med tillgång till exempelvis utrikeskorrespondenter. Då är det betydelsefullt att värna public service-verksamheten med sitt breda uppdrag. Den skapar en grund för den granskande journalistiken som är av största vikt för hela vårt samhälle.Det är viktigt att de privata och kommersiella radio- och tv-företagen ska ha möjligheter att verka på en fungerande marknad med långsiktiga och goda villkor. De kommersiella aktörerna fyller en viktig funktion på dagens mediemarknad.Samtidigt finns det en bred uppslutning i samhället kring idén om behovet av en av såväl politiken som marknaden oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst, alltså av public service.Public service-uppdraget är större än de specifika tv- och radioprogram man producerar. Det handlar om hur man ska kunna granska makten, både den politiska och den kommersiella, utan påverkan från dessa makter.Finansieringen av public service, den så kallade tv-licensen, har varit föremål för debatt , inte minst i samband med att SVT började sända samtliga sina kanaler via nätet. Därmed blev enligt lagen, i alla fall som Radiotjänst tolkar den, till exempel surfplattor och datorer uppkopplade mot internet tv-licenspliktiga.En finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för en oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är då inte rimligt att finansiera public service med dagens tv-avgiftssystem.Herr talman! Det är inte längre försvarbart att koppla tv-avgiften till "mottagningsapparaten" när den kan vara tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet, en Ipad eller mobiltelefonen. Teknikutvecklingen har helt enkelt gjort dagens modell omodern. Det har om inte annat vårens debatt kring just tv-licensplikten för surfplattor visat.Att gå över till en skattefinansiering av public service är, som jag ser det, inte heller ett alternativ. Det finns en risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt i den ordinarie statsbudgeten. Det kan komma att uppfattas som att politiken styr tillgången till resurser utefter vad man för tillfället tycker om programproduktionen.Förslaget från var en finansiering genom en avgift. Visserligen skulle den tas ut på skattsedeln, men det var ändå en separat avgift. Det här var ett förslag som till stor del liknar vad tidigare föreslagit. Det handlar om demokrati, möjligheten för allmänheten att få ta del av en mediebevakning utan påverkan från det man bevakar. Därför behövs en finansiering som vi solidariskt betalar, oberoende av om vi tar del av just public services programutbud eller ej. Dagens apparatavgift har alltså, som jag ser det, spelat ut sin roll.Public service-kommittén lämnade, som jag tidigare påpekat, sitt betänkande , och en proposition är också på väg. Finansieringen är dock bortlyft från den kommande propositionen. Det är trots allt en inte helt lätt fråga som behöver ytterligare beredning, även om jag själv gärna hade sett att den kommit med på en gång.Herr talman! Vi kommer att få anledning att komma tillbaka och debattera dessa frågor igen eftersom propositionen är på väg.För tillfället vill jag då yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. I går kom jag att samtala med en ung man som berättade att han blev uppringd på sin mobiltelefon av Radiotjänst. Deras fråga var om det var till honom de skulle skicka över räkningen för tv-licensen. Han förklarade då för dem att han inte hade någon tv och att det därför inte var aktuellt att skicka över någon räkning till honom för tv-licensen.Radiotjänst ställde då frågor till honom och fick reda på att killen pratade i en smartphone, som man kan ta del av programutbud i. Radiotjänst förklarade att det inte spelar någon roll om han har en tv-apparat eller ej, för han var tvungen att betala tv-licens eftersom han har en smartphone. Samtalet var kort och överrumplande. Killen fick känslan av att personen från Radiotjänst som ringde honom jobbade på ackord, sade han till mig, eftersom det var ungefär som när de ringer och säljer mobiltelefonabonnemang. Ni kanske har mött dem. Det var den stilen över det hela.Herr talman! Denna berättelse ur verkliga livet bekräftar det vi kristdemokrater redan har konstaterat. Det är dags att avskaffa tv-licensen och lägga ned Radiotjänst. Den digitala tekniska utvecklingen har sprungit ifrån dagens tv-licens. kan vi titta på tv i mobilen, på läsplattan och på datorn. Det är ytterst rimligt att ifrågasätta att själva tv-innehavet, innehavet av en mottagare, är det som i dagens informationssamhälle kvalificerar oss för att betala tv-licensen.Jag tycker att det är orimligt att avgiftsbelägga alla datorer, surfplattor och smartphones bara därför att , på samma sätt som reklamfinansierade TV4, börjat sända sina kanaler live på nätet. Radiotjänst ska inte jaga enskilda småföretagare eller mobilanvändare.I dag upplever just småföretagare och privatpersoner att de jagas aktivt av Radiotjänst som vill kunna ta upp avgifter för deras konsumtion av public service-tjänster.