bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — På frågan om att eventuellt ändra begreppet särskola betonade utbildningsministern att man genom att göra särskolan bättre kunde förändra de negativa attityder som många har och att någon förändring av namnet därför inte var aktuell. Utskottet kan konstatera att den obligatoriska särskolan fick beteckningen grundsärskola för att få samstämmighet i terminologin med begreppet gymnasiesärskola i och med införandet av skollagen. Genom förändringar i skollagen har bestämmelserna för gymnasiesärskolan i stora delar anpassas till bestämmelserna för den reformerade gymnasieskolan. Syftet med utbildningen har också gjorts tydligare genom att föreskriva att utbildningen ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet (se bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141). Utskottet anser därmed att det inte föreligger några skäl för att förändra regleringen på området och avstyrker motion 2012/13:Ub400 (M). Begreppet hållbar utveckling blev allmänt känt genom arbetet inom den s.k. som FN tillsatte . definierade hållbar utveckling som en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Förskolor och skolor har ett tydligt uppdrag att bidra till en hållbar utveckling. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) anges att skolans uppdrag är att anlägga vissa övergripande perspektiv i all undervisning. Eleverna ska bl.a. genom ett miljöperspektiv få möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Samma formulering återfinns i Läroplan, examensmål och gymnasiegemensamma ämnen för gymnasieskola 2011 (Gy 11). Där sägs också att miljöperspektivet i undervisningen ska ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Även stöder och inspirerar skolor i deras arbete med hållbar utveckling samt ingår som myndighet i nationella samarbeten. ansvarar också för utmärkelsen för hållbar utveckling. Syftet med utmärkelsen är att stödja och vara en inspirationskälla i det pedagogiska arbetet med hållbar utveckling från förskolan till vuxenutbildningen (SKOLFS 2009:19). Utskottet kan därmed konstatera att det finns en tydlig inriktning att arbeta med utbildning i hållbar utveckling inom skolväsendet och avstyrker därför motion 2012/13:Ub218 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resurser efter behov, tilläggsbelopp till elever i behov av särskilt stöd och nationella regler för resursfördelningen i skolan. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V), 5 (MP) och 6 (V). Kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 8 behandlar frågan om att resurser ska fördelas till skolor och elever efter behov. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i skolors förutsättningar för sin verksamhet. Även i motion 2012/13:Ub498 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs att resurser ska fördelas till skolan och elever efter deras behov. I motion 2012/13:Ub316 av och (båda S) uttalar motionärerna att en behovsstyrd skolpeng troligen skulle göra att de elever som skolorna konkurrerar om skulle bli fler och att eventuella positiva effekter på konkurrensen på utbildningsmarknaden skulle komma fler till gagn. För att få till stånd en rättvis och ändamålsenlig resursfördelning i skolan är det viktigt att varje elevs behov vägs in när personella resurser fördelas. I motion 2012/13:Ub310 av och (båda MP) begär motionärerna bl.a. en översyn av reglerna om tilläggsbelopp eller bidrag till elever i omfattande behov av särskilt stöd som går i fristående förskolor och skolor. Motionärerna anser att bestämmelserna kring tilläggsbeloppet får till följd att syftet med lagstiftningen, nämligen att lika villkor ska råda så att en elev får samma möjligheter och resurser i kommunala och fristående verksamheter, motverkas. I kommittémotion 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att man bör införa nationella regler för resursfördelningen i skolan. Enligt motionärerna behövs detta för att skapa en likvärdig skola som ger alla elever en så bra utbildning som möjligt och som därigenom tillgodoser deras rätt till kunskap. Hänsyn ska tas till elevernas klassbakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund m.m. I 1 kap. 4 § andra stycket skollagen (2010:800) framkommer att utbildningen inom skolväsendet ska ta hänsyn till barns och elevers olika behov samt att barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Avsikten med bestämmelsen är att uppmärksamma det ansvar som huvudmän och profession har för att vid resursfördelning, organisation och val av metoder och arbetssätt anpassa verksamheten till barns och elevers skilda förutsättningar och behov (se prop. 2009/10:165 s. 221 f.). Att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas anges i 1 kap. 9 § skollagen. Redan i den s.k. ansvarspropositionen (prop. 1990/91:18) beskrevs utgångspunkten för begreppet likvärdighet, nämligen att det inte betyder likformighet eller att alla elever ska få lika mycket resurser. I författningskommentaren till bestämmelsen sägs att begreppet innebär att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Hur verksamheten ska utformas för att nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet samt i läroplanen för gymnasieskolan behandlas vad som menas med en likvärdig utbildning. I läroplanerna sägs att normerna för likvärdigheten anges genom de nationella målen. En likvärdig utbildning innebär inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. I 3 kap. skollagen finns dessutom allmänna bestämmelser om att barn och elever som är i behov av särskilt stöd också har rätt till detta. I skollagen finns övergripande regler om de bidrag som hemkommunen ska lämna till huvudmannen för varje elev vid en förskoleenhet eller skolenhet för bl.a. , fritidshemmet och gymnasieskolan. Bidrag lämnas i första hand i form av ett grundbelopp som ska bestämmas på samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . I skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) finns mer preciserade regler om bidrag till fristående huvudmän. har i flera undersökningar studerat hur resurser fördelas till skolorna, senast i rapporten till rektorers perspektiv (rapport 365, 2011). I rapporten undersöks hur landets 50 mest segregerade kommuner fördelar resurser till sina kommunala grundskolor och vilka befogenheter och handlingsutrymmen som rektorer upplever att de har på skolnivå när det gäller att fördela och använda olika resurser. Studien visar att andelen kommuner som fördelar sina resurser utifrån socioekonomiska faktorer har ökat men att det enligt rektorerna inte finns någon allmän vana att en nämnd eller en förvaltning, genom dialog med skolans personal, utvärderar hur de tilldelade resurserna påverkar skolans resultat. fick regeringens uppdrag att genomföra en fördjupad studie av hur kommunerna fördelar sina resurser till kommunala och fristående grundskolor (U2012/5830/S). Studien ska utgå från det urval som gjordes i rapporten till rektorers perspektiv (2011). Syftet med studien är att få en tydligare bild av hur skolhuvudmän och enskilda skolor anpassar resursfördelningen till elevernas olika behov för att alla elever ska ges förutsättningar att uppnå målen för utbildningen och utvecklas så långt som möjligt, oavsett kön eller bakgrund i övrigt. ska löpande informera om uppdragets genomförande. Dessutom ska löpande samråda med Skolinspektionen. ska även samråda med Kommuner och Landsting. Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen gav utvärdering (IFAU) i uppdrag att utvärdera effekterna på elevernas kunskapsresultat av den satsning att stödja ett urval av grundskolor i utanförskapsområden som regeringen gav i uppdrag att genomföra (U2012/1875/S och U2011/6863/S). Satsningen beräknas pågå och syftar till att utveckla metoder för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och därmed höja kunskapsresultaten. I uppdraget framkommer att man genom att avgränsa satsningen till ett mindre antal skolor kan genomföra mer omfattande insatser vid respektive skola och att satsningen därmed också kan ge underlag för att se vilka insatser som fungerar bäst för att främja varje elevs lika möjligheter att uppnå målen för utbildningen. Av den anledningen bör satsningen noga utvärderas så att verkningsfulla arbetssätt kan spridas till andra skolor. Uppdraget ska redovisas till (och ) . Utskottet anser att det är positivt att det i läroplanerna framgår att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Utskottet välkomnar att regeringen har aviserat att den avser att lämna en proposition till med förslag om att förtydliga regelverket genom att i skollagen skriva in att resursfördelningen till skolor ska vara anpassad till olika elevers förutsättningar och behov. Utskottet noterar att det i den ovan nämnda överenskommelsen mellan en majoritet av partierna (M, FP, C, KD, S och MP) i den parlamentariskt sammansatta anges att det vore värdefullt med en översyn av regleringen om de bidrag, s.k. skolpeng, som en hemkommun ska lämna till huvudmannen för varje elev vid en förskoleenhet eller skolenhet. Utskottet anser därmed att motionerna 2012/13:Ub208 (V) yrkande 4, 2012/13:Ub465 (S) yrkande 8 och 2012/13:Ub498 (S) yrkande 3 i huvudsak är tillgodosedda. Motionerna 2012/13:Ub310 (MP) och 2012/13:Ub316 (S) avstyrks. Förutsättningar för fristående skolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör godkännande av enskild som huvudman. Jämför reservationerna 7 (S, SD) och 8 (V) samt särskilt yttrande 1 (V). Kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 24 behandlar frågan om kommunernas inflytande vid etablering av fristående skolor. I motionen framförs att det bör införas ett obligatoriskt samråd med kommunen innan en fristående skola ska få starta. Enligt motionärerna bör kvalitetskraven för tillstånd skärpas så att inte oseriösa huvudmän får tillstånd att starta en skola. Det finns en risk för att vinstdrivande fristående skolor sänker utbildningens kvalitet i syfte att maximera vinsten. I motion 2012/13:Ub353 av och (båda S) konstaterar motionärerna att en privat aktör som vill starta en friskola alternativt utöka en befintlig friskola med ett nytt gymnasieprogram ska ansöka om detta hos Skolinspektionen. Motionärerna anser att det även bör krävas en ny ansökan och ett nytt beslut från samt ett nytt utlåtande från den berörda kommunen när en friskola vill utöka elevantalet på befintliga program så att hänsyn tas till en god kvalitet och ett brett utbildningsutbud för eleverna. I motion 2012/13:Ub359 av m.fl. (S) begär motionärerna att det ska ställas samma kvalitetskrav på friskolor som på de kommunala skolorna. Motionärerna vill skärpa kvalitetskraven för tillstånd så att inte oseriösa huvudmän får tillstånd att starta en skola. Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ha samma rättigheter och skyldigheter. I motion 2012/13:Ub452 av (S) begärs en reformering av friskolesystemet som sätter undervisningskvaliteten och elevernas behov i centrum. Enligt motionären är det mycket viktigt att kommunerna får ett avgörande inflytande över etableringen av friskolor med sikte på ett effektivt resursutnyttjande och en bra skola för alla. I kommittémotion 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att Skolinspektionen ska kräva att bolag som ansöker om att starta skolor ska vara aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb-bolag). Motionärerna anser att vinst är ett olämpligt styrmedel i en verksamhet som ska vara behovsstyrd. Om en skola får ett överskott bör detta återinvesteras i verksamheten och på det sättet komma eleverna till godo. I samma motion yrkande 2 begärs att aktiebolag som driver skolor och inte ombildas till svb-bolag ska fråntas tillstånd att driva skolor, om de inte gör om sina bolagsordningar. I motionens yrkande 3 begär att Skolinspektionen ska dra tillbaka redan beviljade tillstånd om det konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter, s.k. olaglig avknoppning. Genom införandet av den nya skollagen upphörde den separata regleringen av fristående skolor som fanns skollag och friskolorna blev en del av skolväsendet. Utskottet vill därför betona att utgångspunkten i den nya skollagen är att samma regelsystem i så stor utsträckning som möjligt ska gälla för alla skolor. Fristående skolor ska således rätta sig efter samma regelverk som kommunala skolor och utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. Det innebär bl.a. att fristående skolor, med vissa begränsade undantag, ska följa kurs- och läroplaner och sätta betyg. Den nya skollagens krav när det gäller lärar- och förskollärarbehörighet, tillgång till studie- och yrkesvägledning, skolbibliotek och elevhälsa m.m. gäller oavsett huvudman. Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande av enskilda som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem. Godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga, negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas (se 2 kap. 5 § skollagen [2010:800]). Med negativa följder avses t.ex. att kommunen måste lägga ned en befintlig skola och detta skulle medföra att avståndet till närmaste skola avsevärt ökar för eleverna i kommunen (se prop. 1995/96:200 s. 45). Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska enligt bestämmelsen följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Om en huvudman vill utöka en redan befintlig skolverksamhet krävs ett nytt godkännande för utökningen. Detta gäller vid utökning med nya skolformer, årskurser eller utbildningar. Innan Skolinspektionen beslutar om en ansökan skickas den på remiss till den kommun där skolan eller utbildningen är tänkt att starta (se 2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185]). På detta sätt får kommunen möjlighet att yttra sig om effekterna för den kommunala skolan. När det gäller gymnasieskolor får även kranskommunerna möjlighet att yttra sig. Skolinspektionen får inom ramen för sitt tillsynsansvar återkalla ett godkännande av en enskild huvudman. Återkallelse får ske om ett föreläggande som myndigheten har utfärdat inte har följts och missförhållandet är allvarligt. Ett sådant beslut kan bara komma i fråga vid missförhållanden som på ett allvarligt sätt rubbar förutsättningarna för verksamheten (se prop. 2009/10:165 s. 900). Den parlamentariska har fått regeringens uppdrag att se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (se dir. 2011:68, 2012:101, 2013:24 och 2013:42). Kommittén har i uppdrag att utreda frågor om information om skolverksamheten, sanktioner vid konstaterad kvalitetsbrist och godkännandeprövning vid ägarbyte. Kommittén ska även redovisa rättsläget när det gäller avknoppning av verksamhet på skolområdet och om det bedöms nödvändigt föreslå författningsändringar i syfte att tydliggöra och förenkla regleringen. Kommittén kommer att redovisa sitt uppdrag . har granskat prövningen av enskilda som ansöker om att bli godkända som skolhuvudmän och redovisat granskningen i rapporten ? Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän (RiR 2012:17). Regeringen har i en skrivelse till gjort sina bedömningar när det gäller åtgärder med anledning av (skr. 2012/13:121). I rapporten framkommer att regeringen instämmer i iakttagelse att Skolinspektionens prövning av ansökningar om godkännande av enskilda som huvudmän för fristående skolor kan utvecklas ytterligare. Regeringen hänvisar till att det inom Skolinspektionen pågår ett förbättringsarbete i linje med de flesta av rekommendationer och uttalar att man, bl.a. genom uppdrag till Skolinspektionen, följer utvecklingen på området och hur regelverket tillämpas. Regeringen konstaterar att det av granskningsrapporten framgår att anser att Skolinspektionen inte lägger tillräcklig tyngd vid att prövningen ska vara främjande och fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor som bedrivs av enskilda eller allmänna huvudmän. Regeringen delar inte denna uppfattning utan anser att Skolinspektionen vid sin prövning saknar möjlighet att beakta andra kriterier än vad som anges i skollagen. Regeringen avser att avvakta betänkande för att därefter överväga om det finns behov av ytterligare åtgärder på området. Utskottet har behandlat skrivelsen i sitt betänkande 2012/13:UbU14. Utskottet delade regeringens bedömning om att betänkande bör avvaktas. Utskottet noterar att det finns en överenskommelse mellan en majoritet av partierna (M, FP, C, KD, S och MP) i den parlamentariska (UbU, dnr 2045-2012/13). I överenskommelsen framgår att det bör införas ett nytt inslag i tillståndsprocessen vid friskoleetableringar som innebär att en nyetablering av en friskola alltid ska föregås av ett samråd med den berörda kommunen. Det föreslås även att det ska ske en prövning av skolhuvudmännens lämplighet vad gäller vandel och ekonomisk skötsamhet. Med lämplighet kan avses både personlig och ekonomisk lämplighet, alltså vandel och ekonomisk skötsamhet. I överenskommelsen anges också att det ska införas en s.k. ägarprövning som innebär att den som vill få förtroendet att driva och/eller äga en skola trovärdigt måste visa sig lämplig för uppgiften genom att manifestera en långsiktig ambition på skolområdet. Ägarprövningen ska säkra att ägarna har ett seriöst och långsiktigt intresse för utbildning. Hur långsiktighet ska definieras är en fråga för Utredningen om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (Fi 2012:11). Vidare framgår att ägarskiften alltid ska anmälas till Skolinspektionen. Genom en obligatorisk anmälan av ägarskiften ska Skolinspektionen ges möjlighet att initiera en ny prövning om myndigheten finner det lämpligt. Utskottet anser att regeringens beredning av betänkande bör inväntas innan ytterligare överväganden görs. Utskottets bedömning är därmed att motionerna 2012/13:Ub359 (S), 2012/13:Ub452 (S) och 2012/13:Ub465 (S) yrkande 24 i huvudsak kommer att bli tillgodosedda. Motionerna 2012/13:Ub208 (V) yrkandena 13 och 2012/13:Ub353 (S) avstyrks. Övrigt om fristående skolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör fristående skolor, skattemedel till skolan och att välja skola utifrån fakta. Jämför reservationerna 9 (SD) och 11 (SD) samt särskilda yttrandena 2 (S, MP) och 3 (V). I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 23 uttalar motionärerna att det måste vara lika villkor för kommunala och fristående gymnasieskolor. Det ska vara kvaliteten och inte huvudmannaskapet som avgör hur väl en skola lyckas med sitt uppdrag. Alla skolor ska enligt motionärerna ha samma krav på öppenhet, insyn och möjlighet till granskning från kommun och medborgare samt meddelarfrihet för de anställda. I samma motion yrkande 25 begärs att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. Motionärerna vill ha en ökad granskning av skolors ekonomi och ser att det finns behov av att kunna ingripa i de fall där offentliga anslag har använts på ett felaktigt sätt. Varje skola ska öppet redovisa sin ekonomi på enhetsnivå för en ökad insyn i hur skolorna använder de offentliga anslagen. I motionens yrkande 26 framhåller motionärerna att det måste bli lättare att välja skola utifrån fakta. Alla skolor ska delta i öppna jämförelser där man anger lärartäthet, andel behöriga lärare, resultat på nationella prov etc. och det behövs skärpta regler för marknadsföring av skolor så att det är relevanta saker skolorna får locka med. I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 20 begärs en modernisering av regelverket för fristående skolor. Det behövs en helhetsanalys av de olika huvudmännens förutsättningar för att kommunala och fristående skolor ska få lika villkor på riktigt. I motion Ub415 av Shadiye Heydari och (båda S) behandlas behovet av en översyn av utbyggnaden av privata och fristående skolor och konstateras att man inte i något annat land tillåter att privata företag gör stora vinster på att driva skolor med offentliga medel. I motion 2012/13:Ub447 av och (båda S) begärs en översyn av regelverket för fristående skolor. Motionärerna anför bl.a. att eventuella överskott bör återinvesteras i verksamheten och att kvalitetskraven för både befintliga skolor och nya skolor måste skärpas. I motion 2012/13:Ub324 av och (båda SD) begärs en hårdare granskning av de konfessionella friskolorna och att de ska följa styrdokument och lagstiftning. Motionärerna anser att missförhållandena på konfessionella friskolor har avlöst varandra och vill att regeringen tillsätter en objektiv utredning för att klargöra förhållandena på dessa skolor. Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen (se 4 kap. skollagen [2010:800]). Enligt skollagen gäller att fristående skolor ska rätta sig efter samma regelverk som kommunala skolor och utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. I enlighet med denna grundläggande princip innehåller reglerna i 4 kap. skollagen krav på ett systematiskt och kontinuerligt kvalitetsarbete som ska dokumenteras för i stort sett alla former av utbildning och verksamhet, oberoende av huvudman. Reglerna förstärktes i den nya skollagen genom tätare och mer systematiska utvärderingar av skolans kvalitet. Enligt skollagen ska det systematiska kvalitetsarbetet inriktas mot att uppfylla de nationella målen för utbildningen (se 4 kap. 5 § skollagen). Kravet innebär att huvudmän, förskole- och skolenheter systematiskt och kontinuerligt ska följa upp verksamheten, analysera resultaten i förhållande till de nationella målen och utifrån det planera och utveckla utbildningen. har tagit fram nya allmänna råd för området med ikraftträdande (se allmänna råd med kommentarer, Systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet). De allmänna råden, som även är publicerade i SKOLFS 2012:98, riktar sig till huvudmän, förskolechefer och rektorer. De gäller för samtliga skolformer och fritidshem och har syftet att ge vägledning till huvudmäns, förskole- och skolenheters systematiska kvalitetsarbete för en ökad måluppfyllelse. En kommun har enligt skollagen rätt till insyn i verksamheten vid en fristående skola som ligger i kommunen, se bl.a. 10 kap. 41 § skollagen. Med insyn i verksamheten avses att kommunen fortlöpande ska kunna hålla sig informerad om hur verksamheten vid den fristående skolan utvecklas (se prop. 2009/10:165 s. 746).