bet · H001UU15 · 2013-04-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska arbeta för att de kommande offentliga EU-riktlinjerna om religionsfrihet ska kombinera integrering av religionsfrihetsfrågor i alla relevanta landstrategier, identifikation av prioriterade länder för förstärkt diplomati, forskning och utvecklingssamarbete i syfte att främja religionsfrihet samt identifikation av ett antal tematiska frågor inom religionsfrihet där EU ska arbeta för att skapa opinion, bl.a. på FN-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att UD och Sida i utformningen och genomförandet av strategier och handlingsplaner för religionsfrihet bör ta vara på det civila samhället, i synnerhet trosbaserade rörelser, som informationskällor och kanaler för stöd till religionsfrihet och främjande av interreligiös dialog i samarbetsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att UD och svenska ambassader ska bedöma religionsfrihetssituationen i de länder som har bilaterala relationer med samt försvara religionsfriheten i offentlig diplomati. 2012/13:U278 av och Skånberg (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att UNFPA:s verksamhet i bör granskas och redovisas innan nästa beslut om utbetalning av ekonomiskt stöd till organisationen. 2012/13:U279 av och Skånberg (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN bör verka för att kriteriet för uttalanderätt och rösträtt i generalförsamlingen gällande Mellanösternfrågor ska vara att man erkänt staten som legitim stat. 2012/13:U283 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd för fullvärdiga medlemskap i , och . 2012/13:U291 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avrättningar av barn i världen. 2012/13:U297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rätt till sin egen kropp. 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.5 Jämställdhet och kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4 Mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.1 Regelverk kring mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Dödsstraff och tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.3 Mänskliga rättigheter i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.4 Kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.5 Handel med människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.6 Situationen för minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.7 Hbt-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.10 för mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.11 . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.13 Barn i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5 FN och folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.6 Ett jämställt samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 12.1 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. 2012/13:U307 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2012/13:U311 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sexualrådgivning, preventivmedel och abort ska ingå i FN:s katalog över mänskliga rättigheter. 2012/13:U328 av och i (KD, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i sina utrikespolitiska kontakter bör verka för att religiöst troende får möjlighet till verklig religions- och mötesfrihet. 2012/13:U339 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör intensifiera sina ansträngningar i syfte att stödja utsatta och förföljda kristna samt för att fästa världssamfundets uppmärksamhet på förföljda kristnas utsatta situation. 2012/13:Sf207 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ratificera och verka internationellt för dess genomförande. 2012/13:Sf225 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör finansieras via FN:s budget med treåriga anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar. 2012/13:So359 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att internationellt bör verka till förmån för insatser ämnade att få ett slut på könsstympning. 2012/13:So595 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör vara mer aktivt i det internationella hbtq-arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en särskild konvention om mänskliga rättigheter för hbtq-personer. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska arbeta för att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN. 2012/13:N206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för utvecklingssamarbetet tydligare bör arbeta för att stärka organiseringen och de fackliga rättigheterna i exportfrizoner. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 16 m.fl. (V) m.fl. (MP) och (båda KD) i (C) Skånberg (KD) m.fl. (S) 3, 5 och 8 m.fl. (S) 2528, 32, 35 och 66 m.fl. (MP) och (båda M) Skånberg (KD) och Skånberg (båda KD) och Skånberg (båda KD) Finn och (båda M) m.fl. (S) m.fl. (S) 6, 2427, 67 och 81 m.fl. (S) m.fl. (V) I dagens betänkande om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik behandlas ett antal motioner från allmänna motionstiden , 2011 och 2012. Det är motionsförslag som handlar om mål och inriktningsfrågor och grundläggande rättigheter, barnets rättigheter, diskriminering och förföljelse på grund av sexuell läggning och könsidentitet, rättigheter för personer som tillhör urfolk och nationella eller etniska, språkliga eller religiösa grupper, mänskliga rättigheter i handelspolitik och i arbetsliv, mänskliga rättigheter, statslöshet och migration och . Vi socialdemokrater har två reservationer tillsammans med och . Det är reservation 1 om tilläggsprotokoll till och reservation 8 om statslöshet.Vi socialdemokrater har också en egen reservation, och det är reservation 2 om hbt. Jag yrkar bifall till dessa tre reservationer.Dessutom kan jag nämna att vi tillsammans med och också har ett gemensamt särskilt yttrande som rör barnarbete.Herr talman! Det är av största vikt att arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken. Detta borde vi alla vara överens om, men frågan är hur det ser ut i realiteten.Vi socialdemokrater anser att respekten för de mänskliga rättigheterna är en förutsättning för demokratin och en okränkbar helhet utifrån FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och en rad andra konventioner.Herr talman! Vi kan inte nog betona hur viktigt det är att stå upp för de mänskliga rättigheterna oavsett var i världen de kränks och oavsett av vem - stormakt eller diktatur det är precis lika illa och precis lika fel.Kampen mot diskriminering på grund av religion, funktionshinder, kön, etnicitet och sexuell läggning måste föras både nationellt och internationellt. Det sistnämnda kommer min partikollega att ta upp i sitt anförande senare i debatten. FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna, , innehåller rättigheter som hör ihop med de grundläggande behov som vi har. Konventionen tar upp rätten till arbete, rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och rätten till utbildning.Stater som har anslutit sig till konventionen ska till fullo använda sina tillgängliga resurser för att säkerställa att konventionens rättigheter förverkligas.Ett viktigt arbete har också gjorts för att skapa tilläggsprotokollet till ESK-konventionen.I december 2008 anslöt sig till antagandet av tilläggsprotokollet. Men man lämnade en röstförklaring och framhöll att man inte är övertygad om att enskild klagorätt är det bästa sättet att främja de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna.Man påstod vidare att ESK-rättigheternas karaktär skulle göra det svårt att med precision ange när en kränkning skulle anses ha begåtts.Herr talman! Det är alldeles tydligt att regeringen, som i alla sammanhang säger sig arbeta för mänskliga rättigheter, inte avser att underteckna tilläggsprotokollet till ESK-konventionen.För mig och för oss inom oppositionen är det svårt att förstå den borgerliga regeringens hållning i denna fråga.Vi socialdemokrater och övrig opposition och många engagerade från civilsamhället och NGO:er anser, till skillnad från regeringen, att bör skriva under tilläggsprotokollet som ger människor klagorätt gentemot sina regeringar när regeringarna i fråga inte svarar upp mot sina åtaganden enligt ESK-konventionen.Att inte underteckna tilläggsprotokollet och att dessutom ha motarbetat dess tillkomst, tycker jag ställer i en mycket dålig dager. Jag tycker det är dags att den borgerliga regeringen tänker till och framför allt tänker om när det gäller tilläggsprotokollet.Att inte prata om barns situation runt om i världen när vi debatterar mänskliga rättigheter går inte an. Vi har i och för sig ingen reservation under punkterna 6 och 7, men vi har ändå ett särskilt yttrande, och jag vill säga något om barns situation i världen.Det kanske beror på ålder, eller förhoppningsvis på den insikt som jag har fått genom ett antal studieresor till olika länder, att jag allt oftare funderar över hur människor runt om i världen, och för all del också i , kan vara så grymma, så hänsynslösa och så cyniskt beräknande när det gäller barn. Än , en god bit in förtrycks, exploateras och utnyttjas miljoner barn . För mig är detta helt ofattbart. har beräknat att ofattbara 20 000-22 000 barn - mörkertalet är stort, men det är många - dör , av olika orsaker. De dör inte bara av sjukdom och svält utan också beroende på mödrars maktlöshet. Problematiken med barnäktenskap och våldtäkter av barn, vilket inkluderar alltför unga flickor - ja, de är faktiskt barn - som tvingas att föda barn på grund av bland annat inhumana abortlagar, är någonting jag tycker är oerhört allvarligt. Jag kan också nämna att över hundra miljoner barn inte får gå i skolan, vilket innebär att de är sårbara och mycket dåligt rustade för sitt fortsatta liv. Många av de här barnen arbetar dessutom med uppgifter som ger dem fysiska men eller gör att de dör i förtid.Som om inte detta vore nog är omkring 300 000 barn inblandade i väpnade konflikter på olika håll i världen. De har blivit tvångsrekryterade. De utnyttjas dessutom hänsynslöst och utsätts för fysiska, psykiska och sexuella övergrepp. För att nämna ytterligare ett par förfärande siffror som rymmer otaliga tragedier är det 1,2 miljoner barn, främst flickor, som utnyttjas i människohandel . Över en miljon barn sitter i fängelse.Jag tror, herr talman, att det här är siffror och fakta som vi har svårt att förstå och ta in, men inte desto mindre är det oerhört viktigt att vi alla i olika forum - här i riksdag och i olika internationella sammanhang där vi deltar - efterlyser tydligare fokus när det gäller att motverka exploatering och utnyttjande av barn, framför allt barnarbete och sexuell exploatering. Här har alltid ett lands regering ett extra stort ansvar. Här har vår utrikesminister och vår biståndsminister en stor och viktig uppgift som jag anser att man måste lägga mycket mer tyngd på än man har gjort. Vi socialdemokrater anser också att det är viktigt att vi stöder ambition att få till stånd ett förbud mot de värsta formerna av barnarbete, exempelvis arbete med farliga kemikalier, skuldslaveri och givetvis också barnprostitution.Avslutningsvis, herr talman, kan jag inte nog poängtera att vi socialdemokrater anser att barnrättsperspektivet ska genomsyra allt internationellt arbete och dialogen med våra samarbetsländer inom utvecklingssamarbetet. Barns utsatthet och vikten av att erbjuda och kunna ge barn framtidsmöjligheter måste lyftas fram på ett betydligt bättre och tydligare sätt än . Det får dessutom inte bara vara vackra ord - det förpliktar också till handling. I årets MR-betänkande tar vi upp ett antal frågor som ligger mig väldigt varmt om hjärtat och som jag ofta har återkommit till i talarstolen under de år jag varit riksdagsledamot. Det är inte alltid det går att koppla temat till aktuell politik här hemma, men går det. Jag vill därför börja med frågan om migrantarbetares rättigheter med anledning av den debatt om och jakten på irreguljära migranter vi har haft under våren.Herr talman! I har vi en lagstiftning som innebär att vi välkomnar dem som kommer till oss från andra länder för att arbeta. Vi har haft lite olika uppfattning i om själva lagen, men vi är överens om att de problem med fusk och slavliknande löner och förhållanden som har visat sig måste åtgärdas. Ingen migrantarbetare ska se sina mänskliga rättigheter kränkas i . Problemet för migranten är dock att veta vilka rättigheter hen har, eftersom vi inte har ratificerat migrantarbetarkonventionen trots att vi själva var med och arbetade fram den. I många länder hänvisar både arbetstagare och arbetsgivare med självklarhet till nämnda konvention, som ju har samma innebörd på alla språk. I är det svårare, och även jag hänvisar migranter jag möter till jurister med specialkompetens eller till fackföreningarna för att reda ut vad som gäller i just deras fall. FN uppskattar att det finns omkring 175 miljoner migrantarbetare i världen. Migrantarbetarkonventionen kom till för att skydda migranters mänskliga rättigheter. Den erbjuder bland annat skydd mot slaveri, rätt till skydd av egendom, skydd mot våld och övergrepp, rätt till identitetshandlingar och skydd mot kollektiv utvisning. Vidare skyddar konventionen rätten att bilda föreningar och fackförbund i det land där man är anställd, och det anges att man har rätt att behandlas likvärdigt med andra arbetare när det gäller skydd mot uppsägning, arbetslöshetsförmåner och tillgång till alternativa anställningar. Den ger skydd om arbetsgivaren bryter arbetskontrakt på ett otillbörligt sätt, rätt att föra sitt fall till behörig instans samt rätt till likvärdig behandling som nationella arbetare när det gäller utbildnings-, yrkes- och socialtjänster. Migrantarbetarkonventionen är tillämplig på både reguljära och irreguljära migranter och ska tillämpas under hela migrationsprocessen. Konventionen innefattar resan till ett land, transit- och vistelsetiden i destinationslandet samt återvändandet till ursprungslandet. Jag har svårt att förstå varför har så svårt att underteckna eller ratificera olika konventioner. hörde vi talas om tilläggsprotokollet till . I fallet med migrantarbetarkonventionen menar att den inte tillför något nytt eftersom de rättigheter konventionen erkänner redan finns erkända i svensk lag. Jag tycker inte att det stämmer helt och hållet. Om det hade varit så hade vi inte hamnat i de många situationer där människor på grund av diverse svenskt byråkratiskt regelkrångel inte kan få eller där arbetsgivare får ett sådant övertag att man från arbetstagarens sida inte vågar rapportera oegentligheter. I teorin är det förmodligen så att alla rättigheter finns, men i praktiken ser det annorlunda ut. Trots att det finns både svensk lagstiftning och flera generella konventioner om mänskliga rättigheter som är tillämpbara även på migrantarbetare är alltså konventionen väldigt viktig, eftersom den är ett sammanhängande ramverk som utgår från migranternas särskilda situation. Det är också en trygghet för migranterna att veta att samma regelverk gäller i alla länder och att det är lätt för dem att hitta rätt. Att börja tolka nationell lagstiftning som inte i alla delar omfattar alla personer som befinner sig på ett territorium, ens när det gäller mänskliga rättigheter generellt, är inte detsamma som att kunna hänvisa till en gemensam lagstiftning. Konventionen ger möjlighet för migrantarbetare att klaga om staten bryter mot rättigheter, och en ratificering skulle innebära en större förutsägbarhet och trygghet för de berörda. En ratificering skulle också markera vilja att skydda människor som befinner sig i en särskilt utsatt situation och skulle signalera till andra länder att det är något tar på allvar. Inte minst viktigt är det nu när vi ser hur migranters rättigheter kränks kontinuerligt, inte minst i södra . En ratificering av konventionen ger stärkta rättigheter för migrantarbetare samt klarare och tydligare skyldigheter för stater, och det är något alla EU-länder borde ställa sig bakom.Herr talman! Vi ska självklart inte bara skydda migranters rättigheter, utan vi ska skydda även andra arbetstagares rättigheter. Ett särskilt ansvar har vi i att se till att svenska företag som är verksamma i andra länder respekterar både miljö och mänskliga rättigheter. har föreslagit att ska gå i bräschen för ett globalt bindande regelverk för företags ansvar. Detta är en fråga jag vid upprepade tillfällen har diskuterat med handelsministern, och vi har helt olika ingångsvinklar. Jag menar att det ska vara bindande regelverk, förenat med sanktioner för de företag som bryter mot reglerna. Hon menar att det ska vara frivilligt och att i synnerhet svenska företag alltid sköter sig var de än är i världen. Vi vet att det inte stämmer, även om svenska företag ofta sköter sig mycket bra. De som sköter sig mycket bra eller bra skulle gagnas av ett bindande regelverk för att slippa konkurrens från andra, mindre nogräknade, företag. Det frivilliga corporate social responsibility eller riktlinjer är tyvärr inte nog.När det gäller miljökonsekvensbedömningar har mycket hänt på området, och åtminstone svenska företag sköter sig hyfsat. Däremot utreds inte MR-konsekvenser i den utsträckning de borde. Det gäller även EKN, som har regeringens uppdrag att främja svensk export och svenska företags internationalisering genom att försäkra exportföretag och banker mot eventuella förluster. När det gäller EKN kan vi direkt ändra detta genom att i uppdraget ställa krav också på MR-konsekvenser. En fråga som det talas alldeles för lite om är företags koppling till väpnade konflikter, förutom miljöförstöring. Jag tänker till exempel på utvinning av konfliktmineraler. Det behövs också ett globalt regelverk för dem. Till att börja med kan vi driva på för en EU-lagstiftning och ett globalt certifieringssystem. Majoriteten hänvisar till riktlinjer, i det här fallet komplement till riktlinjer. Men problemet kvarstår ändå: att de fortfarande inte är bindande. I en globaliserad värld behöver vi gemensamma regler för att minska konfliktytor och för att skydda arbetstagare, övrig befolkning och inte minst miljön.Herr talman! En annan fråga som engagerat mig under alla år i är urfolks och minoriteters rättigheter. Det finns länder som varken ger medborgarskap till eller registrerar grupper av människor som föds i landet, trots att deras folkgrupp har befunnit sig där under århundraden. De som inte är registrerade har inga som helst rättigheter. De kan inte gå i skola, kan inte få resedokument och kan inte få läkarvård. Det strider uppenbart mot de mänskliga rättigheterna.I många länders rättighetskataloger utgår man dock från medborgarskap. Så är det också i den svenska. För utlänningar gäller det mesta i , men med vissa restriktioner. Men en person som inte har medborgarskap, är utan status som flykting och saknar registrering faller helt utanför det internationella skyddssystemet. Utskottet väljer ändå att bara svara på vad som gäller statslösa. Inget svar ges om dem som inte ens är statslösa utan bara icke-registrerade.Naturligtvis har inte alla minoriteter och urfolk det riktigt lika illa. Men det är trots det oerhört vanligt att de drabbas av diskriminering i egenskap av att vara minoritet i den stat de lever i.Herr talman! förs flera kamper för självständighet eller självbestämmande runt om i världen av olika folk. Vissa av dem lever under ockupation, som palestinier och västsaharier, andra lever under förtryck och/eller diskriminering. Till exempel har vi kurderna i flera av delar. Vi har uigurerna, tibetanerna, balucherna med flera. Jag läste på Twitter att 116 tibetaner satt eld på sig själva, och det gör man inte helt utan anledning.Vissa minoriteter finns i demokratiska länder, men förvägras rätten att fritt bestämma sitt eget öde, som katalanerna. Andra, som skottarna, får lov att folkomrösta. Vissa minoriteter driver ingen kamp alls för självständighet - jag tänker på samerna - men vill ändå ha större självbestämmande.Miljöpartiet är ett parti som vill se färre gränser i världen, inte fler. menar vi att det är viktigt att respektera rätten till självbestämmande. Det går i längden inte att tvinga folk att leva tillsammans då den ena parten inte vill. Man kan göra det med repressiva metoder, våld eller hot om våld. Men i slutändan kommer det till en punkt då den som är förtryckt reser sig. Man kan inte tvinga människor att vara gifta mot sin vilja heller, trots att det tyvärr finns de som tror det och som med hot om våld försöker upprätthålla sådana relationer.Herr talman! Jag frågar mig hur det kommer sig att företrädare för majoritetsfolk runt om i världen verkligen tror att det går att tvinga den som vill ha en skilsmässa att vara kvar i äktenskapet och varför de inte väljer en smartare metod för att få människor att vilja vara kvar.Jag är övertygad om att respekt för olikheterna är av avgörande betydelse för att nå en fredlig samvaro mellan majoritetsbefolkning och minoritet i länder som består av flera folk. Minoriteters tillgång till det egna språket och den egna kulturen och möjligheten att få använda dem är grundläggande krav, förutom att man har samma rättigheter i övrigt som den styrande folkgruppen. Försök till assimilering föder däremot bara större motstånd, medan ett större självbestämmande ger möjligheter att delta på samma villkor som den övriga befolkningen utan att den egna kulturen behöver förnekas. Då alla folkgrupper erkänns och respekteras i ett land, och då alla människor, oavsett om de är i majoritet eller minoritet, ges samma rättigheter, finns inte samma grogrund för konflikter.Sverige bör därför i alla sammanhang och gentemot alla länder verka för respekt för minoriteters kulturella rättigheter, även då det råkar handla om länder i EU-kretsen. Jag tror tyvärr inte att vår utrikesminister har samma uppfattning, men jag hade hoppats på en annan inställning från utskottets ledamöter. Skydd av minoriteter ingår i de värden som utgör EU:s grundval och som vi åtar oss att främja i relationen med världen utanför EU. Jag undrar varför det inte gäller länder som redan är med. Självbestämmande leder inte alltid till självständighet, och det är det som alla verkar vara rädda för. Självbestämmande kan också innebära att man bestämmer sig för att vara kvar.Vi i står självklart bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall bara till reservationerna 5 och 9.