bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — Vi kan titta på ; de är alltid intressanta. Där kräver man att kuddar och täcken ska ha en liten etikett insydd i sig som säger att produkten följer dekret 2000/164. Det säger ingenting mer och betyder egentligen med vanlig svenska att det har gjorts ett glödtest av cigaretter på kudden. Normalt sett måste en produkt vara säker för att man ska kunna sätta den på marknaden, så vi har undrat varför vi behöver sätta dit denna lilla etikett som kunden inte har någon aning om vad den betyder. Det handlar bara om administrativ kontroll. För oss innebär detta i slutändan att vi inte kan sälja produkten på andra marknader i , vilket är ett ganska stort problem. Då tillverkar vi nämligen en produkt för den inre marknaden slutar alltså att fungera där också. De har varit lite lustiga, för de har satt detta bara för franska produkter och importerade produkter från tredjeland. Gör vi så att vi tar in varan från tredjeland till vårt distributionscenter i måste vi märka den. Tar vi den däremot till distributionscentret i behöver vi inte märka den. Kunden kan alltså få två olika produkter det är samma produkt från oss men med olika märkning. Det är alltså mer ett konstigt hinder än något vettigt, och det tar tyvärr väldigt att bli av med reglerna. I har vi något motsvarande; där ska vi märka alla textilprodukter med VAT-nummer, alltså momsnummer. Det finns ingen nytta för konsumenten i slutändan där heller, utan det är i det långa loppet ett handelshinder. Vad betyder alltså den inre marknaden för ? Ja, den har som ni kan förstå enorm vikt om den blir implementerad. Vi har så stor del av vår omsättning i detta. Det innebär att vi kan vara effektiva i användandet av våra resurser, alltså Ikeas resurser, när vi bygger nya butiker. Jag har till exempel sett i att de lanserar en ny stadsdel med en Ikeabutik. För att göra det behövs resurser, och det får man genom att vara effektiv. I slutändan är alltså en väl implementerad inre marknad precis vad vi behöver. Ordförande (KD): Tack för det! ska vi lyssna till från ett något mindre företag som heter . Det är en marknadsplats för e-handel. Policy strategy counsel , : Tack så jättemycket för er inbjudan till att delta i detta seminarium! I går var jag i och fick reda på att jag efter och detta seminarium ska vidare till och sedan . Jag bor inte i någon av dessa fyra städer, och jag hade inte packat för två extra möten. I köpte jag från ett italienskt företag med leverans till min bror, som jag kommer att träffa på lunch efter seminariet. Det blir en trevlig lunch där jag får ett paket och sedan i lugn och ro kan åka vidare. Så är det när teknik och den inre marknaden fungerar som bäst: Det blir ingen stress, och du kan äta en trevlig lunch med din bror. Det är väl ungefär vad försöker leverera eller erbjuda konsumenter och företag tillgång till teknik och den inre marknaden. Jag skulle vilja börja med en liten överblick av vad är och hur vi ser på vart handel är på väg. är en internetbaserad marknadsplats som förenklar för företag, konsumenter, köpare och säljare att mötas. Det är lite vårt perspektiv när vi på tänker på och talar om den inre marknaden: konsumenter och företag snarare än . Vi tjänar såklart pengar på att konsumenter och företagare möts. På , som är , har ca 4 000 företag sina onlineshoppar. Stora företag är exempelvis Webbhallen, , Ginza, Macoteket och . Utanför har giganter som BMW, Patagonia, Mediamarkt, och en av sina kanaler på . De flesta av dessa företag använder som sin kompletterande handelskanal. De har en affär på gatan, de har en webbshop, de har en shop på och de använder Ebays mobila kanaler. Varför gör de det? Jo, de vänder sig till därför att de för det första behöver hjälp med det tekniska kunnande som mer och mer krävs i dagens handel. För det andra behöver de vara på så många ställen som möjligt där konsumenter finns. , eller , har omkring 1,1 miljon unika besökare . Till det kommer trafiken från våra appar. avslutas av alla köp på via en app. Handeln har alltså blivit digital och mobil. Den sker mer och mer när, där och hur konsumenten vill. Det kan vara på mobilen, på internet eller i affären, men oftast är det en kombination av alla dessa kanaler. Den teknologiska revolution som just nu pågår öppnar till stor del upp den inre marknaden. Internet tillsammans med digitala lösningar gör att köpare och säljare, företag och konsumenter kan mötas de kan finna varandra och etablera förtroende. Det är en nyckel, vilket talade om. Sedan kan de slutföra transaktionen: De kan betala, och de kan få betalt oavsett var de är någonstans. Den gränsöverskridande handeln på , alltså mellan Ebayköpare och Ebaysäljare, har ökat sex gånger snabbare jämfört med offline- eller traditionell handel . En av tio transaktioner på i , och går till ett annat EU-land. Bland franska, tyska och engelska säljare på säljer till andra länder framför allt till andra EU-länder. Den största majoriteten av dem säljer till mer än fem länder. Tillgången till en större marknad betyder tillgång till en större reell kundgrupp. Detta ger företag bättre chanser att få sin verksamhet att växa och faktiskt överleva. Vi har arbetat tillsammans med ekonomer och tittat på hur Ebayhandel ser ut och hur traditionell handel ser ut. De har studerat nykomlingar på och jämfört dem med liknande studier av mer traditionella företag. Vi kan se att företag på tar marknadsandelar fortare inom ungefär har nykomlingar nått marknadsandelar som är likvärdiga med mer etablerade säljares. Vi kan se att exportkontakter som har knutits på internet är mer hållfasta än traditionella. Öppenhet och en större marknad leder också till konsumentfördelar. Det har vi talat om. Det gäller framför allt i form av stärkt köpkraft. Vi kan ta ett hypotetiskt räkneexempel från de ekonomer vi har arbetet med: Om svenska konsumenter kunde köpa allt till de lägre handelskostnader som våra ekonomer har kunnat observera på är här ett exempel på en onlinemarknad skulle de få mer i plånboken. Detta kan liknas vid uträkningar som kommissionen har gjort, där man har sett att konsumentfördelar av e-handel i form av konkurrenskraftiga priser och större valmöjligheter uppgår till . Om e-handeln tog av den totala handeln och om vi eliminerade hindren för gränsöverskridande handel på den inre marknaden skulle konsumentfördelarna uppgå till . Jag nämnde handelshinder. Den inre marknaden utnyttjas som vi har nämnt inte fullt ut. Återigen: Kommissionens rapporter visar att av företagare säljer över gränser. av konsumenter köper över gränser. Vi hör från Ebaysäljare att de håller tillbaka de skulle expandera mer till andra länder om det inte vore för rättslig osäkerhet och administrativt krångel. Svenska företag på säljer faktiskt bara marginellt till andra länder. Vad tror jag då krävs för att konsumenter och företagare, inte minst småföretagare, ska ta chansen? Jag tror att det krävs smarta lösningar. Jag är helt övertygad om att vi måste uppmuntra företag att använda digitala och tekniska lösningar. Varför inför vi inte en reflex i lagstiftningsarbetet, ett ständigt återkommande till frågan om detta stimulerar internetbaserat småföretagande över gränser? Vi behöver rättsliga ramar som främjar EU-handel men som också kompletteras av praktiska lösningar. Ta till exempel förslaget på en common European sales law. Jag tycker att det är en smart lösning och ett innovativt sätt att komma över problemet med olika lagstiftningar och harmoniseringsproblemet. Jag tror dock inte att ramverket common European sales law i sig kommer att lösa de praktiska problemen; jag tror att vi behöver se ett sådant ramverk som en sorts lagplattform och sedan på den bygga praktiska lösningar exempelvis kommissionens app Your passenger rights at hand. Det är ett försök att se till att passagerare lätt kan få informationen när de behöver den. När de står på flygplatsen och planet är inställt kan de alltså se vilka deras rättigheter är. Jag tror att en sådan praktisk lösning kan transporteras till andra områden. Om jag ska avsluta och summera hur tänker kring den inre marknaden är det alltså att den inre marknaden används. Det är mycket tack vare teknik, digitala lösningar och internetlösningar. Den medför stora möjligheter och fördelar, inte minst för småföretagare och inte minst när det gäller nya chanser för småföretagare. Det kommer dock inte av sig självt teknik driver på, men den måste kompletteras med smarta rättsliga lösningar. avslutade med att hänvisa till och den externa dimensionen, och det vill jag också göra. Ett tema där är inclusive growth, och jag tror att det är det vi faktiskt talar om här . De förslag eller slutsatser som kommer ur ett sådant här seminarium har inte heller värde bara för EU:s marknad utan även för världshandeln. Det är nämligen lite det som är det fina i globaliseringskråksången: Problem eller lösningar vi tror är våra egna kan faktiskt appliceras globalt. Ordförande (KD): Tack för ett mycket intressant inlägg om möjligheterna och utmaningarna för den mikroglobalisering du verkligen representerar! ska vi gå över till att lyssna på en arbetstagarorganisation, Unionen. Det är som ska tala om den inre marknadens möjligheter och problem. Tf. chefsekonom , Unionen: Tack så mycket! Jag kan bara inte underlåta möjligheten att säga att det är kul att få komma hit och prata om unionen och representera den även om det inte är samma union. Rubriken jag har fått är alltså Den inre marknadens möjligheter och problem. Jag skulle vilja göra det lilla tillägget för . Det finns nämligen lite olika perspektiv som man kan se på detta i. , när man kan säga att den inre marknaden föddes, befann jag mig under Eiffeltornet i och välkomnade både 1993 och den inre marknaden. Jag tar detta som utgångspunkt. Vad betyder de fyra rörligheterna, och vad har de betytt? Det handlar alltså om rörlighet hos varor, tjänster, kapital och arbetskraft. Vad har det betytt för svenska arbetstagare? Det är lite grann det perspektivet jag tycker att man ska ha när man får chansen på detta sätt. Jag går direkt tillbaka lite grann och tittar på statistik. var den genomsnittliga arbetslösheten i , och var i åtgärder. var det arbetslösa och 3,7 i åtgärder. Tittar vi på bnp-utvecklingen går den lite upp och ned efter konjunkturen den har följt konjunkturen mer än någon expansion av den inre marknaden, skulle jag vilja säga. Konjunkturerna har vi inte kommit ifrån. När det gäller möjligheter har det skett dramatiska förändringar. Exportens andel av bnp har gått från 18 till . Andelen för tjänster har gått från , alltså mer än fördubblats. Det visar att vårt beroende av omvärlden är allt större. När vi tittar på detta måste vi se på det utifrån utgångspunkten att det händer en del saker . Tittar vi på utveckling och lagstiftning i stuprör hamnar vi i konflikter i andra stuprör. För utvecklingen av tjänster är begrepp som och kända, men det innebär att det är frågor som ska hanteras i ett annat stuprör. De är dock konkreta för medborgarna och hur vi ska kunna hantera detta. Det diskuterades väldigt kraftigt hos oss innan det genomfördes, men vad har hänt med diskussionen efteråt? Det funderade jag på när jag funderade på vad jag skulle säga här. Jag skulle också vilja säga så här: När det gäller rörligheten för varorna har det väl inte hänt så himla mycket. Egentligen är regelverket därvidlag mer WTO än vad det är EU i sig. EU är i och för sig förhandlare, men den friheten fanns tidigare i stort sett. För tjänster har detta inneburit lite problem. En tjänst som säljs i andra länder är nämligen i regel inget som skickas för sig själv kanske möjligen lite grann på Ebaysidan, att det blir en vara som skickas som en effekt av tjänsten. I regel är det dock personer som ska följa med och utföra tjänsten. I synnerhet för våra medlemmar är det mer komplicerade installationer som ska göras och som är en tjänst. Vad är det då för villkor som gäller för de medföljande? Den diskussionen måste vi ha med i ett större sammanhang när vi pratar om en vidare utveckling av den inre marknaden. Jag tror inte att det finns ett stopp där vi kan vända tillbaka, utan vi kommer att fortsätta att få en utökad integrering mellan länderna. Vi måste dock ta tag i de övriga stuprören . Annars kommer vi aldrig att få jag minns inte vem som sade det stödet från medborgarna. Medborgarna måste se sina fördelar; det är nödvändigt för att vi ska komma vidare i detta. Kapitalets rörlighet för investeringar är också en sak som har exploderat. Jag har inte tagit fram några siffror på hur mycket det har ökat, men ändå. Här tror jag att vi kommer till en viktig clou när det gäller möjligheterna för framöver. Vad är det som nation måste göra i detta för att hantera framtiden? Grunden är att vi måste ha en kompetent arbetskraft, och den arbetskraften måste få utvecklas på detta sätt. Om ett företag behöver kompetent arbetskraft sitter de inte och väntar på att den ska komma till dem, utan de flyttar sina investeringar dit denna arbetskraft finns. Förutsättningen för att vi ska kunna få dynamik och kunna ta våra fördelar och utnyttja möjligheterna på den inre marknaden är att vi skapar ett ordentligt system för att se till att vår arbetskraft är kompetent framöver. Lite grann upplever jag att vi i denna fråga håller på med en gigantisk pass-the-parcel-lek. Alla sitter alltså och försöker smussla undan vem det är som ska betala; det är alltid någon annan. Företagen kanske inte behöver fundera så mycket på det, för de vet att de kan investera någon annanstans där denna lek är mer tydlig där någon faktiskt plockar upp räkningen och ser till att utveckla personalen. Jag tror alltså att det finns stora möjligheter att utveckla den inre marknaden. Det finns stora möjligheter för att utnyttja dessa möjligheter. Det kräver insatser från sida och att vi är tydliga i de utmaningar vi har framför oss. Jag tror att en viktig sak som alla politiker kan hjälpa till med är att försöka undvika att se samhällsfrågorna i stuprör utan försöka hantera frågorna gemensamt, mellan olika delar. Stuprörstänkandet tycker jag dess värre att jag stöter på alldeles för mycket. Ordförande (KD): Tack! Det var arbetstagarsidan, och ska vi lyssna på arbetsgivarsidan. Jag lämnar ordet till från . Ansvarig för EU-samordning , : Inledningsvis skulle jag vilja uttrycka ett tack till näringsutskottet för att ni anordnar detta viktiga seminarium och uppmärksammar EU:s inre marknad. För och de företag vi representerar är vikten av en inre marknad en självklarhet som bygger på ett grundläggande samarbete där enkla harmoniserade regler ger tillgång till en stor marknad och skapar tillväxt och jobb för oss här i . Det är viktigt att vi har denna debatt, och jag är glad att ni skapar ett forum för den. Det är också viktigt att beslutsfattare i har ett mindset, en tankeinställning, som sträcker sig utanför gränser. Här ser jag att ni ledamöter i och i näringsutskottet har en viktig roll att spela. De signaler ni sänder till andra beslutsfattare och tjänstemän i har betydelse för hur implementeras och genomförs och hur den inre marknaden i praktiken fungerar. Av just denna anledning arrangerade genom Sällskapet ett seminarium om detta . Jag vill tacka alla som har pratat före mig. hade en intressant dragning. Han har också gjort en kartläggning av hur den inre marknaden fungerat i tidigare som har varit väldigt viktig och bidragit till debatten. Jag tänkte börja med att nämna lite grann hur vi tycker att inre marknaden fungerar . EU är fortfarande världens största samlade ekonomi trots fortsatt ekonomisk kris med låg tillväxt, sjunkande konkurrenskraft och oförskämt hög arbetslöshet på många håll. Som nämndes tidigare är den europeiska marknaden bestående av hela 500 miljoner konsumenter. Det betyder att om EU lyckas skapa, fullborda eller utveckla den inre marknaden finns det en otrolig potential att skapa tillväxt och jobb för att stärka konkurrenskraften för EU i en globaliserad värld. Konkurrenskraftiga och välmående företag är grunden för ekonomisk tillväxt och i förlängningen för vår välfärd. Det är därför ytterst viktigt att det finns ett företagsklimat som stimulerar och stärker den europeiska konkurrenskraften. Utvecklingen av EU:s inre marknad är helt avgörande för om våra företag ska bli framgångsrika både i EU och globalt. i ett tjugoårsperspektiv har det hänt väldigt mycket. Vi kanske mest ser det på varuhandeln som har ökat dramatiskt tack vare nolltullar och harmoniserade regelverk, även om inte målade upp en helt problemfri tillvaro på varuområdet. När det gäller de andra fria rörligheterna som personrörligheten och tjänstehandeln sker utvecklingen i ett mycket långsammare tempo. Här är det väldigt viktigt att vi ser till att skapa förutsättningar för att det händer saker. Trots att EU är världens största samlade ekonomi drar vi inte nytta av det fullt ut. Vi har fortfarande, vilket tidigare talare har visat på, fragmentering och gränser som skapar bristande konkurrens. Dessutom lider vissa områden fortfarande av protektionism, och vi märker av det, vilket gör att friheterna inte får fritt spelrum. Frågan är: Vad vill vi, och hur skulle vi önska att den inre marknaden utvecklas? Det gäller framför allt att slå vakt om grundprinciperna. gav ett tecken på att man skulle ha en sorts reflex. Vi vill ha ännu mer reflex kanske inte bara för SME-företag på tjänstesidan. Det handlar om att man sätter in de regler man talar om i ett större perspektiv och ser om man uppnår det man vill. Öppenhet, konkurrensneutralitet och lika förutsättningar är själva grundidén för EU:s inre marknad. Det är också nyckeln för att den ska fungera. Svaveldirektivet, som jag hoppas att ni känner till, är ett exempel på ett område där man försöker att skapa olika regler för särskilda geografiska områden inom EU. Detta är mycket skadligt för den inre marknadens funktion och legitimitet. Ett annat exempel som också har nämnts är tillsynen av marknadskontrollen. Det är givetvis viktigt eftersom det garanterar säkra produkter för konsumenter. Det har en central funktion för att säkerställa konkurrens på lika villkor för företagen. Särskilt viktigt är det att EU:s tjänstemarknad inklusive hälso- och sjukvårdstjänster och den digitala marknaden fortsätter att utvecklas. Det finns fortfarande många rapporter och tecken som tyder på att de hinder som finns avskräcker och försvårar för företag att handla, växa och etablera sig i andra europeiska länder. Det handlar bland annat om alltför många reglerade yrken, långa väntetider vad gäller godkännande av yrkeskvalifikationer och så vidare. Det finns en lång lista. Överlag är också den europeiska arbetsmarknaden väldigt hårt reglerad jämfört med till exempel i . Det hindrar också en mer effektiv matchning av behov och tillgång på arbetskraft. Det är därför viktigt att alla medlemsländer ser till att fullständigt implementera tjänstedirektivet och att man skalar bort nationella regler som motverkar eller strider mot de regler som finns i direktivet. När det gäller arbetsmarknadens funktionssätt måste det bli en ökad insikt om att när man kommer upp i de hisnande arbetslöshetstal som vi ser i många länder särskilt bland ungdomar och utrikesfödda är det inte längre ett arbetsmarknadsproblem. Det är ett socialt problem som vi har i . För att råda bot på det problemet och inte tappa generationer och skapa sociala slitningar och oroligheter måste det till strukturella reformer och riktiga förändringar för att bidra till att skapa tillväxt och jobb. Single Market Act och olika initiativ som vi har sett är bra. Men det räcker inte. Vi vill att man ännu mer ska verka för att de politiska och ekonomiska integrationssträvanden som man beslutat om i verklig mening påverkar den inre marknaden. Det som vi ser nu med two-speed Europe där vissa länder går vidare får inte hindra den inre marknaden. Det är ett stort problem. Regelbördan för företagen är ett av de mest betungande hindren för en välfungerande inre marknad. Vi ser en viss klåfingrighet. Till exempel kan CSR, Corporate Social Responsibility, smyga sig in i olika sociala och miljömässiga krav på företagen. De smyger sig till exempel in i olika offentliga upphandlingsförfaranden. Det är tydligt att man med det ska reglera det man vill reglera. Även gold-plating är ett problem. Jag ska inte gå in mer på det nu när jag har lite kort om tid. Avslutningsvis vill jag uppmärksamma den globala aspekten. För att europeiska företag ska bli ännu mer konkurrenskraftiga och framgångsrika på den globala marknaden är det viktigt att man har det perspektivet med sig. Den externa dimensionen av den inre marknaden kommer att vara avgörande för hur det kommer att fungera för oss. Vi lever inte i splendid isolation vare sig i eller i . En viktig sak som vi ser är att handelsförhandlingarna om ett möjligt frihandelsavtal mellan och kan starta och gå i hamn. Slutligen vill jag göra några allmänna reflexioner. Det är de länder i som har reformerat sina ekonomier som vi ser är de mest framgångsrika ekonomierna i . Den ekonomiska kris som vi befinner oss i beror inte på att det har varit för mycket marknadsekonomi och för små offentliga utgifter. Om man tittar på i eurozonen kan man notera detta. Deras ekonomiska utveckling har verkligen inte styrts av marknadsekonomiska reformer, konkurrens, nyföretagande och öppenhet mot omvärlden. Vi får vara försiktiga och inte tro att vi kan reglera oss ur den kris vi är i och införa ännu mer politisk styrning från EU. Vi behöver öppna, liberalisera och ge rörlighet en verklig mening. Mångfald och öppenhet skapar konkurrenskraft, nyföretagande och investeringar för välstånd och välfärd. Då skapas tillväxt och jobb. Ordförande (KD): Tack ska du ha, , som är ansvarig för EU-samordning inom . ska vi få lyssna på regeringens syn på detta. Det är statssekreterare från . ska tala till oss på temat Vart vill regeringen med den inre marknaden? Statssekreterare , : Tack så mycket för alla intressanta inlägg i den här frågan. Det blir min uppgift att försöka att teckna en bild av hur regeringen ser på vart den inre marknaden ska ta vägen och framför allt vad den ska innehålla. Först ska jag göra en kort lägesbeskrivning. Precis som ordföranden sade firar den inre marknaden nu ett tjugoårsjubileum. Vi talar här om vad vi vill ytterligare med den inre marknaden. Den behöver moderniseras och utvecklas. ska vi naturligtvis också notera allt det goda den redan har gjort. Den har givit företag unika möjligheter att handla och investera över gränserna. Den har också givit människor unika möjligheter att studera, resa och arbeta över gränserna i . Kommissionens ordförande kallar den inre marknaden för EU:s kronjuvel. Så är det. Det finns ingen annanstans i världen ett exempel på att fristående nationer, självständiga länder har beslutat så långtgående frihandel och integration som just inom EU. Det intressanta med EU och den inre marknad som har skapats är hur vi använder denna som en hävstång utåt. Flera har talat om den externa dimensionen. För en frihandelsnation som är det betydelsefullt för svensk handel och svensk export. Världen utanför är minst lika väsentlig inte minst ur ett framtidsperspektiv. Här ser vi hur vi har hämtat näring från den inre marknaden i de frihandelsavtal som EU har tecknat med nu senast och förhoppningsvis avser att teckna med . Men vi ser också hur man har hämtat exempel i andra regioner i världen utifrån EU och EU:s inre marknad. Vi har anledning att vara stolta över vad som har åstadkommits inom den inre marknaden. Men som något parti har sagt ska vi vara stolta men inte nöjda. är en frihandelsorienterad nation. Det finns en stor politisk gemenskap i betydelsen av hur vi ska riva ned handelsgränser och hur handeln ska kunna förbättras både i och i världen. Likafullt är väldigt väsentligt för . Åtta av de tio viktigaste handelspartnerna finns inom . Det är av svensk export som går till EU.