bet · H001MJU12 · 2013-03-25 00:00:00 — För fåglar som jagas vid skyddsjakt kan korrekt utförd äggprickning i vissa fall vara ett bättre alternativ, förutsatt att prickningen sker tillräckligt tidigt i fågelungens utveckling. Detta bör ge regeringen till känna. Täktbestämmelser, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: antar reservanternas förslag i bilaga 3 till lag om ändring i . 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:MJ245 av m.fl. (MP) yrkande 2. Förslaget om borttagande av stoppregeln togs fram i regeringens proposition 2008/09:144 Enklare och bättre täktbestämmelser. Stoppregeln (9 kap. 6 a § ) var ett skydd för biologisk mångfald och innebar att tillstånd för en täkt inte kunde ges om den riskerade att hota rödlistade växt- eller djurarter. För att fler unika naturområden inte ska bli möjliga för exploatering och för att ska leva upp till sina åtaganden för biologisk mångfald krävs att regeln åter införs i . Den s.k. stoppregeln som tidigare ingick i 9 kap. 6 a § Tillstånd får inte lämnas till en täkt som kan befaras försämra livsbetingelserna för någon djur- eller växtart som är hotad, sällsynt eller i övrigt hänsynskrävande bör återinföras i . bör därför besluta att stoppregeln som tidigare ingick i genom 9 kap. 6 a § återinförs i . Naturskydd vid andra verksamheter än täkter, punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ245 av m.fl. (MP) yrkande 3. Vi kan konstatera att regeringens försäkran om att borttagandet av den s.k. stoppregeln i (9 kap. 6 a §) inte skulle minska förutsättningarna för att bevara den biologiska mångfalden var oriktig. som stoppregeln bör återinföras bör också ett motsvarande skydd för biologisk mångfald införas i även för andra verksamheter än täkter. Detta bör ge regeringen till känna. Skydd av biologisk mångfald m.m., punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ298 av (S) och 2012/13:N306 av m.fl. (MP) yrkande 5. Företaget skogsavverkning i Ojnareskogen på har väckt massiv kritik, eftersom unika djur- och växtarter som lever i skogen därmed hotas. Målet med verksamheten är ett jättelikt kalkbrott, vilket kan innebära en risk för grundvattnet på . (SOU 2002:107) föreslog att den s.k. stoppregeln skulle tas bort var förändringen kopplad till införandet av en allmän avvägningsregel avseende biologisk mångfald. En utvärdering av den förändrade behöver därför beakta en allmän avvägningsregel, det visar händelserna i samband med Nordkalks planerade kalktäkt. Detta bör ge regeringen till känna. Skydd av biologisk mångfald m.m., punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N306 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:MJ298 av (S). Domstolsbehandlingen av Nordkalks omdiskuterade förslag till kalkbrott i Ojnare i Bunge på norra har aktualiserat frågan om biologisk mångfald vid stora ingrepp i naturen. Sedan regeringen slopade den s.k. stopplagen för täkter har biologisk mångfald samma skydd vid täktverksamhet som vid t.ex. gruvverksamhet. Det har visat sig att detta skydd är otillräckligt. I förslag om att ta bort stoppregeln ingick också en ny allmän hänsynsregel om biologisk mångfald (SOU 2004:37). Rätt utformad kan en sådan regel vara ett sätt att stärka hänsyn till biologisk mångfald vid större ingrepp i naturen. Nordkalksfallet har också visat att hänsyn till vattentäkter är otillräcklig. Om det i Nordkalkfallet tillämpade synsättet skulle tillämpas mer generellt kan det få allvarliga konsekvenser för vattenförsörjningen i landet. Detta bör ge regeringen till känna. Skydd av skog, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:MJ450 av m.fl. (MP) yrkande 5. av all skogsmark i har formellt skydd. har på grundval av ett omfattande vetenskapligt underlag uppskattat att mellan av all produktiv mark behöver skydd. Dessutom har genom avtalet i förbundit sig att skydda av sin landareal till 2020. De skyddade områdena ska vara ekologiskt representativa miljöer, dvs. områden med höga värden av biologisk mångfald. bör därför anta ett nytt mätbart etappmål i miljömålssystemet för arealskyddad skog, som ska vara i linje med vårt åtagande i inom konventionen för biologisk mångfald och med hänsyn till möjligheten att uppnå mål 1 i för biologisk mångfald. Detta bör ge regeringen till känna. Skogsbruksfrågor, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 10. Turismen är en större näring än flera av våra största industriföretag och omsätter (2011: Fakta om svensk turism). Inte minst i glesbygden är skogen helt avgörande för att naturturismen ska kunna fortsätta växa. Hyggesfritt skogsbruk kan som rätt använd skötselmetod stärka skogens värden i form av turism, men i hög grad även biologisk mångfald, kultur och rekreation. En nationell målsättning för arealen kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Detta bör ge regeringen till känna. Landskapsplanering, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 12. av de djur- och växtarter som lever i gammelskogar har betydligt större behov än andra arter av ett sammanhängande landskap med lämpliga biotoper för att överleva på lång sikt. tas mycket sällan hänsyn till närliggande marker vid avverkning, vilket förstärker en fragmentisering av livsmiljöer för många arter. Vi anser därför att berörda myndigheter bör få resurser och uppdrag för att kunna landskapsplanera i samverkan med markägare. Detta bör ge regeringen till känna. Återskapande av skogstyper, punkt 17 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 13. För många hotade arter saknas tillräckligt stora arealer lämpliga skogstyper på grund av det moderna skogsbruket och bristen på naturliga störningar (brand, storm, översvämning osv.). För att snabbt åtgärda detta krävs restaurering och återskapande av lövskogar, ädellövskog och tallskog. Att förvärva skog för detta ändamål kan med rätt framförhållning och god landskapsplanering göras under förhållandevis gynnsamma ekonomiska förutsättningar för staten och med god utdelning för den hotade biologiska mångfalden. pågår arbete med åtgärdsprogram hos och länsstyrelser för hotade arter, men ett samlat strategiskt arbete behövs för att koppla detta till framtida behov av markförvärv. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att utarbeta en nationell plan för restaurering och återskapande av skogstyper för de mest hotade arterna. Detta bör ge regeringen till känna. Snöskoterfrågor, punkt 18 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ299 av m.fl. (S) yrkandena 13. I de norra länen finns ett varierat nätverk av skoterleder, där skoterkörning ska ske i första hand. I de områden i fjällen där det är förbjudet att köra skoter ger skoterleder möjlighet att ändå röra sig i och genom områdena. Men det finns en mängd olika typer av skoterleder. Det finns de allmänna skoterlederna som länsstyrelserna eller kommunerna ansvarar för och det finns skoterleder som skoterklubbar eller andra enskilda ansvarar för. I fjällens regleringsområde finns skoterleder som enda tillåtna färdvägar för skoter. Det finns behov av att skapa en organisation med övergripande ansvar för snöskoterlederna, samt organisering och ansvar för utbyggnaden av nya skoterleder. Staten har i mångt och mycket nytta av fungerande ledsystem för snöskoter, t.ex. när det gäller räddningstjänsten. Man kan också se på detta ur ett näringspolitiskt perspektiv. Turismen är en bransch som expanderar mycket och blir allt mer betydelsefull bl.a. i fjällregionerna och i norra skogsregionerna. Snöskoterturismen växer och omsätter stora belopp. Det blir ett värdefullt bidrag för den lokala utvecklingen av den norrländska skogen och fjälldalarna. , , , , snöskoterorganisationer m.fl. har träffat en överenskommelse om samarbete kring snöskoterfrågor. Syftet med överenskommelsen var att utveckla en hållbar snöskotertrafik genom att förena näringsverksamhet och allas naturupplevelser. Visionen för samarbetet är att snöskotertrafiken ska bedrivas utan att människor, djur, miljö och egendom skadas eller störs. För att styra och följa upp arbetet kring överenskommelsen tillsattes ett nationellt snöskoterråd. Nationella snöskoterrådet skrev på en frivillig överenskommelse om samarbete som gällde 20072012. Inför har rådet gjort en intern och extern utvärdering av rådet och dess verksamhet. Alla organisationerna i rådet anser att samarbetet har varit mycket lyckat och måste fortsätta i en förtydligad form med ett tydligt regeringsuppdrag även efter 2012. Det finns stort behov av en fortsättning. Detta bör ge regeringen till känna. Myllrande våtmarker, punkt 19 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 39. Merparten av våra vattendrag finns i skogen. Skogsvattnet hyser ett myller av liv. Allt vatten, våtmarker, älvar och skogsbäckar har avgörande betydelse för den omgivande skogen. Det som händer med skogens vatten kommer förr eller senare att ge effekter nedströms och slutligen i havet. Ett väl fungerande vatten är en förutsättning för biologisk mångfald och också för skogens tillväxt. Det är helt avgörande att vattenhänsyn blir en större del av den skogliga planeringen. Arbetet med att t.ex. återskapa våtmarker, förbättra kantzoner och minimera körskador bör intensifieras. När torv utvinns drabbas den biologiska mångfalden, och bundet kol som frigörs vid brytningen och eldningen påverkar klimatet. Inom EU:s system med handel av utsläppsrätter gäller torv som fossilt bränsle och betalar utsläppsrätter, men övrig förbränning av torv i är befriad från energiskatt och koldioxidskatt. Vi menar att detta faktum kan försämra möjligheter att nå miljömålen och klimatmålen, och vi vill se över möjligheten att stegvis införa en koldioxidskatt för eldning av torv utanför utsläppshandelssystemet. Detta bör ge regeringen till känna. Bästeträsk nationalpark, punkt 20 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ245 av m.fl. (MP) yrkande 1. För att skydda Bästeträsk på norra krävs både ändrad lagstiftning och stärkt skydd. Det är därför hög tid att genomföra förslag om att inrätta Bästeträsk nationalpark. En sådan nationalpark förutsätter att det inte blir något kalkbrott i : ett kalkbrott skulle drastiskt hota de värden syftar till att skydda. Då hotet från kalkbrottet är överhängande bör Bästeträsk behandlas med högsta prioritet i genomförandet av nationalparksplanen. Detta bör ge regeringen till känna. m.m., punkt 21 (MP, SD) av (MP) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ401 av (MP) och 2012/13:MJ271 av och (båda M). Miljön kring med glaciärer, högalpin fauna och djurliv är exceptionellt i . Naturvärdena är mycket höga och intresset för och turismen i och omkring området är omfattande. tog 2008 fram sin senaste nationalparksplan. I denna finns med i den s.k. genomförandeplanen. Verket förslår således att bl.a. ska bli nationalpark. Verkets förslag har fått stöd av de flesta remissinstanserna, bl.a. är kommun liksom berörda samebyar positiva. Jag anser att allt detta talar för att bör bli nationalpark och att det bör utredas hur tillsammans med och Sarek m.fl. områden kan bli ett sammanhängande område med särskilt högt skydd. Detta bör ge regeringen till känna. Strandskydd, punkt 22 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 51 och 2012/13:MJ267 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:MJ268 av m.fl. (M), 2012/13:MJ303 av (C), 2012/13:MJ304 av och (båda C), 2012/13:MJ305 av (C), 2012/13:MJ311 av (M), 2012/13:MJ314 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:MJ349 av (M), 2012/13:MJ364 av Finn m.fl. (M), 2012/13:MJ369 av (M), 2012/13:MJ385 av de (M), 2012/13:MJ389 av (M), 2012/13:MJ431 av m.fl. (S), 2012/13:MJ464 av (M) och 2012/13:MJ468 av (C). En stor del av de hotade arter som finns upptagna på Artdatabankens listor trivs i strandmiljö. Den omläggning av strandskyddet som regeringen gjort riskerar att leda till en alltför stor exploatering av strandmiljöer och därmed hota dessa arter. Också friluftslivet och den för oss svenskar så grundläggande allemansrätten urholkas i och med den nya lagstiftningen. De lättnader som införts som gäller glesbygd anser vi socialdemokrater vara helt rimliga, men den ökade bebyggelse som lagen öppnar för i områden med redan högt exploateringstryck drabbar den biologiska mångfalden och allemansrätten. Vi menar också att länsstyrelserna ska ges möjlighet att överpröva besluten. Regeringen bör återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden och ökar tillgången till stränderna för friluftslivet i hårt exploaterade områden. Detta bör ge regeringen till känna. Reglering av fiske i Natura 2000-områden, punkt 23 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 8. Regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med andra EU-länder i syfte att ta fram regleringar som förhindrar att de biologiska värdena i Natura-2000 områden försämras genom ohållbart fiske. Detta bör ge regeringen till känna. Tillståndsprövning av fiske i Natura 2000-områden, punkt 24 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 7. I enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv ska säkerställa en gynnsam bevarandestatus för de arter och livsmiljöer som omfattas av direktivet. Hur fisket ska regleras i Natura 2000-områden är emellertid oklart. Länsstyrelserna bedriver ingen tillsyn av fisket i dessa områden och ett flertal länsstyrelser anser att det behöver bringas klarhet i frågan. Fiske i marint skyddade områden bör bedömas genom tillståndsprövning enligt . Om gällande lagstiftning i är otydlig om huruvida fisket är tillståndspliktigt eller inte i dessa områden ska regeringen återkomma med lagförslag. Detta bör ge regeringen till känna. Myggbekämpning, punkt 25 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ466 av m.fl. (S) och 2012/13:MJ218 av (S), 2012/13:MJ321 av Per och (båda M), 2012/13:MJ347 av (M), 2012/13:MJ408 av (C) yrkande 1 och 2012/13:MJ415 av (KD). Myggens antal beror på hur vädret har varit, vilket gör det omöjligt att förutse vilka år mygginvasionerna kommer att vara ohanterliga. Biologisk myggkontroll har som mål att reducera mängden myggor till acceptabla nivåer i områden där människor annars svårligen kan vistas. För att lyckas med uppdraget behövs framförhållning. Det behövs också resurser för att kontinuerligt följa upp resultat och eventuell miljöpåverkan. Det bör tas fram en långsiktig strategi för den framtida myggbekämpningen för berörda områden. Detta bör ge regeringen till känna. Skydd av arter, punkt 26 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 50 och 2012/13:MJ289 av (S) och 2012/13:MJ308 av och (båda S). Ett av EU:s starkaste redskap för att klara den biologiska mångfalden är art- och habitatdirektivet. Det är en EU-reglering som visar att frågorna om biologisk mångfald är gränsöverskridande. Den lista över hotade arter som skyddas i direktivet behöver omarbetas oftare. Regeringen bör i EU arbeta för att nya arter som hotas kan föras upp på listan och att arter där en gynnsam bevarandestatus uppnåtts kan avföras från listan. Det behövs en mekanism i direktivet för detta. Detta bör ge regeringen till känna. Invasiva arter, punkt 27 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkandena 52 och 53. Antalet främmande arter i har mer än fördubblats de . Många av dessa är invasiva, dvs. de har en negativ inverkan på t.ex. den biologiska mångfalden. Det finns i inte någon samlad strategi för att förhindra introduktion och bekämpande av invasiva arter. har tagit fram ett förslag, men regeringen har inte återkommit med ett beslut. kommer EU att ta fram en sådan strategi, och vi menar att regeringen då bör ta fram en svensk handlingsplan. Ett exempel på en invasiv art är den spanska skogssnigeln som funnits i och som orsakar skador i trädgårdar och odlingar. Grundorsaken till problemen är att det saknas naturliga fiender som kan balansera snigelns stora förökningsförmåga. Våra grannländer har engagerat sig i forskning, information och bekämpning av den spanska skogssnigeln. Men i har snigelproblemet bedömts som mindre viktigt och inga vetenskapliga försök med bekämpning görs. Mot bakgrund av att såväl yrkesmässig odling som fritidsodling kan förväntas få växande problem med den spanska skogssnigeln och att otillräckliga åtgärder vidtagits från svensk sida, bör för regeringen påtala behovet av en nationell strategi när det gäller den spanska skogssnigeln. En sådan strategi bör innefatta både internationellt erfarenhetsutbyte och inhemska försök med bekämpning. Vidare bör information till yrkesodlare och fritidsodlare samt en bättre övervakning av snigelns fortsatta spridning ingå. Detta bör ge regeringen till känna. Genetiskt modifierade organismer, punkt 28 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So253 av (MP) yrkande 4. I växtförädling, vid användning av s.k. GMO-teknik, används ibland markörgener med resistens mot antibiotika. Även om risken för skada är liten så finns den, och den risken bör tas på allvar. Det finns en liten risk att en gen som ger resistens mot ett antibiotikum förs över till en bakterie och bildar en fungerande enhet. Konsekvensen kan bli att bakterien i fråga kan överleva och föröka sig även i närvaro av aktuellt antibiotikum. Mot bakgrund av denna riskbild bör regeringen föreslå en policy om att markörgener som åstadkommer resistens mot antibiotika som används som läkemedel inte ska tillåtas i genmodifierade växter som kan komma ut på marknaden. Detta bör ge regeringen till känna. Miljö- och hälsoaspekter på GMO-grödor, punkt 29 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 22. Användningen av GMO är oroande och kan skapa obalans i ekosystemet. GMO-tekniken skulle kunna användas för att få fram nya sorters grödor som genom större avkastning minskar trycket på jordbruksmarken och på miljön. Tyvärr har GMO används till annat. kan en GMO-gröda tvinga odlaren att använda en viss typ av bekämpningsmedel från ett visst företag, samma företag som utvecklat och sålt GMO:n. Om odlare i större utsträckning använder ett fåtal typer av bekämpningsmedel ökar risken för att ogräs och skadedjur utvecklar resistens. Det i sig tvingar fram en ökad användning av bekämpningsmedel. Livsmedel som innehåller GMO som säljs i och ska märkas . EU:s medlemsländer bör ges större möjlighet att säga nej till odling av GMO-grödor på sitt territorium. Detta bör ge regeringen till känna. Odlingsregler för GMO-grödor m.m., punkt 30 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ400 av m.fl. (MP) yrkandena 15. Riskerna med exponering för genförändrade organismer i ekosystemen och vad som händer med människors och djurs hälsa på lång sikt är mycket dåligt utredda. Därför bör regeringen proklamera ett svenskt moratorium för utsättning av kommersialiserade GMO-grödor tills tillförlitlig forskning visar på ofarlighet i alla led i ekosystem och för djurs och människors hälsa. Vidare är GMO en stor fråga för biodlare. Bin kan leta pollen och flyga en radie långt och om det finns en GMO-odling på närmare håll än så ifrån en Kravcertifierad biodlare kan det bli stora problem. Eftersom både EU:s och Kravs regler säger att det inte ens får finnas spår av GMO i honungen bör odlare av GMO-grödor åläggas en informationsplikt till biodlare inom en radie av en mil från odlingen. Vidare bör samexistensreglerna vid GMO-odling ses över och fixeras så att tydlig hänsyn tas till de långa pollineringsavstånd som påverkar biodling och honungsproducenter och att ett säkerhetsavstånd på en mil stadfästs. På grund av EU:s och Kravs hårda regler om spår av GMO i honung måste biodlare bekosta provtagning innan honungen kan saluföras. Kostnaden för provtagning är relativt hög och bör helst ske på två ställen, vanligen blir det både i ett svenskt allmänt och i ett tyskt speciallaboratorium. I förekommande fall får biodlaren själv stå för att flytta sina 30 bisamhällen och själv som biodlare löpa den stora risken att både behöva kassera hela skörden och förlora sitt goda affärsrykte. Det är GMO-producenten som tillför ekosystemen något artfrämmande och riskbemängt, och det är därför uppenbart att den parten också ska stå för kostnader och ansvar. Detta bör ge regeringen till känna. Miljöforskning m.m., punkt 31 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 49 och 2012/13:MJ231 av m.fl. (FP). Många svenskar har hört talas om begreppet biologisk mångfald, men få har förstått sambandet med vår egen överlevnad och välfärd. Internationellt har kunskapen om betydelsen av biologisk mångfald dock vuxit.