bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt. Skatten ska vara omfördelande och beräknas utifrån bärkraft på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE digt är det viktigt att systemet bidrar till incitament för egen försörjning. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor och beteenden ska sam- hällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att styra konsumtion och investeringar i en mer hållbar riktning. ling, dvs. ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp i kombination med stimulanser som sänkt skatt på arbete, gynnar både klimatet, jobben och ekonomin och är ett viktigt långsiktigt mål för skattepolitik. anser att det är viktigt att människor har goda och stabila förutsättningar för att kunna planera sin privatekonomi. Det är också posi- tivt att stimulera sysselsättning och att skapa goda villkor för löntagare. anser i linje med detta att de senaste årens sänkningar av inkomstskatten för vanliga löntagare ska ligga kvar. För högre inkomster, , genomförs en avtrappning med 2,5 pro- Vid en månadslön på minskas jobbskatteavdraget med Jobbskatteavdraget är helt avtrappat vid en Förslaget om ett femte steg i jobbskatteavdraget avslås eftersom det är mer prioriterat att investera i bl.a. skola, småföretagande och ett hållbart Det ses också som bekymmersamt att skillnaden mellan pensionä- rer och löntagare ökar med ett femte jobbskatteavdrag. Regeringens förslag om en höjning av gränsen för uttag av statlig motsätter sig också att skatten för utlandsbosatta sänks då skatten är lägre än den vanliga inkomstskatten och resurser behövs i andra delar av samhället. För att underlätta för ensamstående föräldrar med barn föreslås en skatte- reduktion på för alla föräldrar som i sin skattedeklara- tion ansöker om skattereduktionen och kan styrka att deras barn bor hos dem hela eller delar av året. För att ge en ordentlig skjuts i upprustning och energieffektivisering före- slår att ROT-avdraget breddas till reparation av maskiner och inventarier, energianpassas och utvidgas till ägare av hyreshus. rande stöd ska gå till skollokaler. vill också genomföra en kraftig sänkning av fastighetsskat- ten på studentkorridorer genom att varje studentkorridor ses som en enda Avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer som bedriver hjälp- verksamhet slopas eftersom den inte gäller idrottsföreningar och rättighets- Regeringens förslag om att förändra 3:12-reglerna innebär en kraftig för- sämring för företag som vill locka till sig medarbetare genom att erbjuda bör utreda och regeringen åter- komma med ett nytt förslag som begränsar möjligheterna till skatteplaner- ing utan att slå undan benen för småföretagen. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 För att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället höjs koldioxidskatten med , vilket motsvarar ca per liter på bensinpriset. Förslaget överensstämmer med Klimatberedningens förslag. Effektskatten på kärnkraft höjs med och fastighets- skatten på vattenkraft med . I avvaktan på en utsläpps- bubbla för flyget införs en flygskatt som kompenserar för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. beskattas som andra fossila bränslen, skatten på konstgödsel återinförs, och en skatt införs på fluorerade växthusgaser. Skat- ten på bekämpningsmedel dubbleras. En särskild skatt införs på kreosot. vill införa en skatt på förbränning av avfall för att stimulera källsortering och materialåtervinning och återinför den gamla skattemodel- len i avvaktan på en utredning om nya styrmedel i avfallspolitiken. Skat- ten höjs på avfall som deponeras. slopar uttagsbeskattningen av vindkraftverk. Skatten på naturgrus höjs för att undvika en urholkning av styreffekten. inför en lastbilsskatt på i genomsnitt per kilo- Skatten differentieras på ett sätt som gör att den är lägre i områden där möjligheten till båt- eller järnvägstransporter saknas. Detta gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter. Eurovinjettskat- ten slopas. En avgiftsfinansierad snålbilstrappa införs. Systemet bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Systemet utformas så att det är statsfinan- siellt neutralt. Regeringens fordonsskattebefrielse fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt bil under det nuvarande regelver- ket. Ett prisgolv införs på utsläppsrätter i den handlande sektorn. Systemet utformas i likhet med det system som införts i . Energiskatten på diesel höjs med per liter . sänks fordonsskatten för dieselbilar genom att bränslefaktorn reduceras. Alkoholskatten höjs mer än i regeringens förslag. är positivt till den halverade momsen för restaurang- och cateringtjänster och vill att reformen breddas till att även omfatta repara- tion av cyklar, kläder och skor. föreslår i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. att godkänner de riktlinjer som redovisas i motionen. är ett modernt arbetarparti. Utgångspunkten är att politikens roll ska vara att skapa optimala förutsättningar för sysselsättning snarare än att försöka lindra symtomen av en i grunden felkonstruerad sys- selsättningspolitik. Den grundläggande målsättningen är att ta bort hinder på arbetsmarknaden. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Sysselsättningspolitiken har ett antal övergripande syften. kraterna vill göra det mer lönsamt att arbeta, göra det billigare och enklare att anställa, komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmark- naden och minska överutbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. En förnuftig sysselsättningsskapande politik bygger på att öka och skapa balans mellan arbetskraftsutbud och arbetstillfällen. Ett viktigt steg är såle- des att skapa incitament för att människor ska vilja vara just sysselsatta. Ett andra är att säkra en konsumtion som håller igång produktion och till- Jobbskatteavdraget bidrar till bägge dessa faktorer, och Sverigedemo- kraterna förordar därmed en utveckling av jobbskatteavdraget i form av ett ambition är att kraftigt reducera skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension genom en höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . En genomsnittlig pensionär får en höjd nettoinkomst motsvarande . Detta bedöms även leda till högre konsumtion bland landets pensionärer och påverkar således även sysselsättningen i positiv riktning. skatteskillnaden helt elimineras. motsätter sig en höjning av den första brytpunkten för statlig skatt. Brytpunkten ligger på och gynnar alltså enbart individer över det inkomstskiktet. Det kan alltså inte sägas minska trösklarna till arbetsmarknaden nämnvärt. egen utvärdering påverkas antalet sysselsatta över huvud taget inte av en höjning av brytpunkten. Eftersom eftersträvar en arbetslinje höjs milersätt- ningen för reseavdrag med totalt per mil. legat still som bensinpriset stigit med närmare 3 kro- nor per liter. är i grunden positiva till RUT-avdraget. har inte enbart haft sysselsättningsskapande effekter, den har även gett van- liga människor möjligheter att få mer tid över till annat än hushållsarbete. vill utveckla avdraget för personer som fyllt och helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrens- kraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hus- håll som näringsliv. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet och mil- För att stimulera byggandet av kärnkraftverk och skapa incita- ment för att förnya reaktorer slopas effektskatten på kärnkraftverk. Elpriserna måste sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Elskatten sänks därför med motsvarande per kilo- wattimme 2014, vilket ger en villa med en förbrukning på ca 25 000 kilowattimmar en besparing på . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 mål för området bostadsmarknad är att skapa för- utsättningar för ett välplanerat, energieffektivt och hållbart bostadsbyg- gande för både ung och gammal. vill göra det skattefritt att hyra ut en del av bostaden men också skattebefria andrahand- suthyrningen och göra reglerna för denna typ av uthyrning mer flexibla. Den statsfinansiella kostnaden blir liten för dessa förändringar och det blir ett lågt pris att betala för att lösgöra ett stort antal bostäder för unga och studenter. anser att studentbostäder bör betraktas som elev- hem. På så sätt avskaffas den kommunala fastighetsavgiften för studentbo- städer. En långsiktig och hållbar lösning vid upprustning och underhåll av bostadsbestånden i vårt land skapas genom skattefria underhållsfonder. Regeringens sänkning av restaurang- och cateringmomsen var en oer- hörd felprioritering. Den är väldigt kostsam och även om det är för tidigt att mäta resultatet av sänkningen har studier gjorts som bedömer att anta- let jobb uppgår till som högst ett par tusen. vill återställa momssatsen till eftersom det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb per satsad krona. föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. att godkänner de riktlinjer som redovisas i motionen. Målsättningen är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnaderna och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft, och väl- färd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. betonar därför vik- ten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Skattefusk ska bekämpas kraftfullt. Skatter tas inte ut som något självändamål, utan för att betala för åtagan- den som medborgarna anser vara samhälleliga angelägenheter. Med hjälp av skatteuttaget finansieras investeringar såsom utbildning, forskning och infrastruktur som är avgörande för att bygga ekonomiska styrka och framgång . Motionärerna konstaterar att viljan att betala skatt är god om det finns en koppling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. arbetar för att jobbskatteavdraget stegvis fasas ut till för- mån för en rättvis och likformig beskattning. Det krävs en ökad progressi- vitet om skatteuttaget ska upplevas som rättvist. Beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb är också mycket svaga. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE skatteavdraget trappas därför av från en månadsinkomst på . Om man tjänar mer än får man inget jobbskat- Regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag avvisas. Regeringens förslag om en höjning av den nedre gränsen för uttag av statlig inkomstskatt avvisas. som förslaget kostar behövs till satsningar på välfärden. värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. ett steg i den riktningen avsätts för att sänka inkomst- skatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänk- Sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs av förslaget. Förslaget ger en inkomstförstärkning på för en person som är långtidsarbetslös. Regeringens förslag om sänkning av inkomstskatten för pensionärer välkomnas. För att fler ska välja att organisera sig i facket införs en avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation. Även medlemsavgiften i a-kassan görs RUT-avdraget rivs upp eftersom det i första hand används av högin- komsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstill- fällen med djupt problematiska arbetsvillkor. talar också för att avdraget ska slopas. Pengarna bör i stället satsas på för- vill ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organi- sationer eftersom väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skat- tereduktioner till enskilda givare. Bolagsskatten höjs till . Den reella bolagsskatt som betalas efter olika typer av avdrag är låg och har av beräknats till Den svenska bolagsskatten ska ta in en rimlig andel av vinsterna till samhälleliga investeringar och utgifter. föreslår att det införs ett generöst stöd för forskning och utveckling i små och medelstora företag. För detta ändamål avsätts 1,4 mil- Fokus bör vara på gröna investeringar för miljö och Restaurangmomsen bör återställas till . Siffror från SCB visar att sysselsättningseffekterna är mycket små eller kanske t.o.m. obefintliga. Regeringens förslag om förändringar av 3:12-reglerna innebär bl.a. att löneunderlagsregeln stramas åt i syfte att minska möjligheterna till inkomst- I avvaktan på en utvärdering står bakom detta Övriga förslag till förändringar som ökar skattebortfallet från 3:12- Investeraravdraget slopas av fördelningspolitiska skäl och eftersom det ökar risken för skatteplanering och skatteundandragande. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Elva euroländer har inlett ett fördjupat samarbete för att kunna införa en skatt på finansiella transaktioner. Syftet är bl.a. att täcka kostnader för euro- krisen och att avskräcka ifrån transaktioner som inte förbättrar finansmark- nadernas effektivitet. vill att en sådan transaktionsskatt införs i i samband med att länderna i det fördjupade samarbetet gör det. principiella hållning är att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Med utgångspunkt i dagens regler bör villor med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av villorna får höjd skatt jämfört med dagens regler. behålls begränsningsregeln i fastighetsskatten och utvid- gas till att omfatta alla. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsav- giften. Skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. föreslår därför att fastighetsskat- ten helt tas bort för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. föreslår att det införs en arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambor undan- tas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också att det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. På motsvarande sätt vet vi att den förra förmögenhetsskatten, trots sina brister, betalades av personer som tillhörde de övre inkomstskikten. Väns- terpartiet menar att det bör finnas en förmögenhetsskatt. Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. menar att den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan också ska stå för kostnaderna, enligt principen att förorenaren betalar. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten . Koldioxidskat- ten höjs med . innebär höjningen en prisökning med ca . Höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden. Fordonsskatten sänks därför i 36 glesbygdskommuner. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken gynnas också kollektivtrafiken. välkomnar förslaget om en förlängning av det nedsatta förmånsvärdet för beskattning av tjänstebilar som är miljöbilar. Förmånsbe- skattningen av tjänstebilar bör dock bli ännu mer miljöinriktad. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE En kilometerskatt införs för tunga fordon. kan en kilometerskatt även bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska åkare. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. en ändring av det internationella regelverket föreslås en beskattning i form av en klimatskatt för inrikesflyget. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag om tonnageskatt. inför en skatt på handelsgödsel och höjer skatten på Undantaget för kreosot tas bort. Skattereduktionen för mikroproducerad el avslås eftersom förslaget har brister som gör att det inte kan ersätta nettodebitering. system för nettodebitering kvarstår därför. välkomnar regeringens förslag att höja alkoholskatten. Styrkan i offentliga finanser ska användas för att stödja tillväxt och sysselsättning och motverka att den höga arbetslösheten, som följt i finanskrisens spår, biter sig fast. Eftersom det förväntas ta tid innan det sker en tydlig återhämtning i omvärlden finns betydande risker för att arbetslösheten, som främst drabbar unga, personer med funktionsnedsätt- ning och utrikes födda, biter sig fast på höga nivåer. därför inriktas mot att sysselsättningen ska öka också vid nuvarande svaga utveckling i omvärlden. Samhället måste hålla ihop – inte minst därför ska arbetslösheten fortsätta att pressas tillbaka och utanförskapet bekämpas. Fortsatta förstärkningar till hushållen är ett viktigt komplement till den ökade offentliga konsumtionen och de ökade offentliga investeringarna som genomförts under krisen. Det är enligt utskottets mening viktigt att arbetet med att stärka arbetsut- budet fortsätter eftersom det är utbudet som långsiktigt bestämmer syssel- För många lönar det sig fortfarande inte tillräckligt att gå från utanförskap till arbete. För att stärka hushållens ekonomi ytterligare och på så vis stödja tillväxten och sysselsättningen och stärka drivkraf- terna till arbete bör jobbskatteavdraget därför förstärkas. slag innebär att en sjuksköterska i genomsnitt får sin skatt sänkt med Det samlade jobbskatteavdraget inne- bär en total skattelättnad om ca eller 26 200 kronor för samma person. Det är även viktigt att skattesystemet är utformat så att det lönar sig för personer att genomgå en högre utbildning eller att vidareutbilda sig inom Sänkta marginalskatter i form av sänkt statlig inkomstskatt leder till att utbildning lönar sig bättre och bidrar därmed till ökad produk- Sänkta marginalskatter stimulerar också entreprenörskap. syn till detta bör en sänkning även ske av den statliga inkomstskatten och sänkningen inriktas mot den nedre delen av den statliga inkomstskatteska- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 lan för att öka drivkrafterna till större arbetssatsningar och högre produkti- vitet för så stora grupper av sysselsatta som möjligt. Det förslag som regeringen lägger fram innebär att andelen heltidsarbetande som betalar statlig inkomstskatt sänks från till . Åtgärden bedöms öka antalet arbetade timmar med motsvarande 4 000 årsarbetskraf- ter. Många pensionärer har små ekonomiska marginaler. För att förbättra ekonomin för dem har regeringen vid fyra tillfällen, 2009, 2010, 2011 och 2013, sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt . Den samlade sänkningen, räknat vid respektive års ikraftträdande, mot- svarar . Utskottet anser att det finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra välfärden för dem som har fyllt . Regeringens förslag innebär en ytterligare skattelättnad på . För en garantipensionär innebär förslaget i sänkt skatt. Ytterligare åtgärder vidtas för att stödja tillväxten och öka sysselsätt- ningen. På skatteområdet medför trepartssamtalen förändringar som rör förmånsbeskattningen och skattereglerna för stiftelser. Syftet är att för- bättra omställningsförmågan och flexibiliteten på arbetsmarknaden. För att öka 3:12-reglernas legitimitet ställs ett krav på en minsta kapitalandel för att få tillgodoräkna sig ett lönebaserat utrymme, och det frigjorda utrym- met omfördelas inom 3:12-systemet. Arbetet med enklare regler och ökad rättssäkerhet drivs vidare. Tidpunk- ten för deklaration av moms och inkomster samordnas för ett stort antal mindre företag. Ansöknings- och anmälningsförfarandet vid frivillig skatt- skyldighet för upplåtelse av fastighet slopas i de flesta fall. Likviditeten förbättras och den administrativa bördan minskas vid import av varor till . Möjligheten att införa en rak kontantmetod utan periodisering ana- lyseras. Internprissättningsreglerna ses över i syfte att finna möjligheter till förenklingar. Möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgifts- lämnande mellan ett företags dator och it-system undersöks, liksom möjlighet att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektro- nisk kommunikation för de minsta företagen. En utredning har i uppdrag att ta fram ytterligare förslag för att modernisera och effektivisera förvalt- ningsprocessen samt att stärka rättssäkerheten ytterligare (dir. 2013:49). ses över, och frågan om behovet av någon kom- pletterande form av bindande besked i förväg i skattefrågor analyseras. Skyddet för miljö och klimat förstärks. I syfte att säkerställa låginblan- dade volymer biodrivmedel på marknaden införs ett kvotpliktssystem för biodrivmedel med åtföljande justeringar av energiskatten. Kvotpliktssyste- met skapar utrymme att vidta åtgärder som skyndar på den positiva utveck- lingen inom energi- och klimatområdet. För att även fortsättningsvis stödja introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden förlänger regeringen den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Som ett led i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och skapa ett tydligt regelverk för mikropro- ducenter av el, aviserar regeringen att en skattereduktion införs för mikro- producenter av el från förnybara energikällor . flygbensin med låg blyhalt sänks. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder eller hemelektronik. Utformningen av nationella skattesystem, hur de olika nationella skatte- systemen samverkar och möjligheterna för framför allt multinationella företag att utnyttja olikheterna i systemen för att uppnå skattefördelar, är frågor som har diskuterats i många olika internatio- nella sammanhang, bl.a. inom G20-länderna, och Europeiska kom- Regeringen arbetar aktivt i flera av dessa sammanhang och avser bl.a. att bidra med finansieringen till arbete med att se över de internationella skatteprinciperna på centrala områden med syfte att mot- verka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, ). Utskottet välkomnar regeringens initiativ och föl- jer arbetet med stort intresse. Utskottet ställer sig bakom den inriktning av skattepolitiken som reger- ingen har förordat och avstyrker följaktligen de aktuella motionsyrkandena. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag och bedöm- ningar som ingår i de olika budgetalternativen. Förstärkt jobbskatteavdrag och sänkt statlig inkomstskatt m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en förstärkning av jobbskatteavdraget och en begränsning i uttaget av statlig inkomst- skatt. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen föreslår att skatten på förvärvsinkomster sänks dels genom att jobbskatteavdraget förstärks med , dels genom att utta- get av den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster begränsas till en kostnad av . Förstärkningen av jobbskatteavdraget innebär att nuvarande nivåer i jobb- skatteavdraget höjs för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt och som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 stärkningen motsvarar en skattelättnad med vid en genomsnittlig skattesats för inkomstskatt (31,).