bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — vill bl.a. ersätta överskottsmålet med ett balanskrav och begränsa systemet med utgiftstak till . Dessutom ska vissa utgifter enligt motionärerna undantas från den årliga budgetprövningen genom att lånefinansiering av investeringar skulle bli huvudprincipen. Utskottet delar regeringens bedömning att budgeteringsmarginalerna till de utgiftstak som fastställt för 20132015 är tillräckliga för att hantera den osäkerhet som finns i utgiftsutvecklingen. finns inget fastställt utgiftstak men utskottet noterar att regeringen har reviderat upp den tidigare bedömningen av vid vilken nivå taket bör sättas detta år med . har utgiftsprognoserna reviderats ned med 2016, vilket förklarar att bedömningen av budgeteringsmarginalen detta år är större jämfört med i budgetpropositionen. I budgetpropositionen angav regeringen att man hade för avsikt att i vårpropositionen återkomma till frågan om det är önskvärt att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak. Regeringen hänvisade till den diskussion som funnits om riskerna för att utgiftstaket i vissa lägen förhindrar en lämplig stabiliseringspolitisk inriktning. uppger regeringen att fastställda utgiftstak i sällsynta fall kan behöva ändras om det är en förutsättning för att bedriva lämplig stabiliseringspolitik, men att det nuvarande systemet medger en sådan flexibilitet. Utskottet delar regeringens bedömning på denna punkt. Regeringen aviserar i vårpropositionen ett antal skatteförändringar och kommer i budgetpropositionen att göra en samlad bedömning av skatteförslag med budgeteffekter. Utskottet tillstyrker regeringens övergripande inriktning på skattepolitiken, så som den presenteras i vårpropositionen, med bl.a. ytterligare stärkta drivkrafter för arbete och företagande. Socialdemokraterna avstår i princip från att formulera en inriktning på skattepolitiken. I motionen hänvisar man endast till att utfallet skulle ha blivit mycket bättre om deras politik i höstens budgetmotion hade förverkligats. Om partiet således står fast vid den skattepolitik som de presenterade i budgetmotionen, vilket utskottet rimligtvis måste utgå från, innebär det en politik som gör det mindre lönsamt att arbeta och dyrare att anställa. Det gäller i än högre grad för . Socialdemokraterna, och har dessutom olika uppfattning när det gäller centrala inslag i skattepolitiken. inriktning innebär att man utlovar resurser till en rad ändamål, finansierade genom stora besparingar i invandringspolitiken, flyktingpolitiken och i biståndet, vilka utskottet anser är helt oacceptabla. Regeringen skriver med anledning av tillkännagivande om finanspakten att regeringen inte avser att verka för att ska bli bundet av de aktuella reglerna och att ett sådant steg vidare bör tas först efter godkännande. Utskottet välkomnar regeringens hållning i denna fråga. Den globala lågkonjunkturen har slagit hårt mot , men jämfört med många andra länder har den svenska arbetsmarknaden klarat lågkonjunkturen bra. Sedan regeringen tillträdde 2006 har t.ex. sysselsättningen stigit med ca 200 000 personer, trots krisen. Arbetslösheten är dock fortsatt hög, bl.a. till följd av att arbetskraftsdeltagandet varit högre än under tidigare lågkonjunkturer. Utskottet är positivt till att regeringen vill vidareutveckla den svenska modellen tillsammans med arbetsmarknadens parter på så sätt att arbetsmarknaden blir mer inkluderande och flexibel. Som arbetsmarknadsutskottet framhåller görs detta arbete bäst i gemensamma samtal mellan de fackliga organisationerna, arbetsgivarna och regeringen. De tre områden som har varit i fokus är att skapa en ny väg in på arbetsmarknaden för unga genom yrkesintroduktionsavtal, att ge bättre möjligheter till omställning på arbetsmarknaden och att införa ett statligt stöd vid korttidsarbete att använda i tider av synnerligen djup ekonomisk kris. Utskottet anser i likhet med regeringen att yrkesintroduktionsavtalen kan bidra till att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga utan yrkeserfarenhet och därigenom minska ungdomsarbetslösheten. har dock relativt få anställts inom ramen för sådana avtal. Utskottet välkomnar därför att regeringen förbereder förslag i syfte att genom lönesubventioner och ekonomiskt stöd till handledning stimulera anställning genom yrkesintroduktionsavtalen. Det är också rimligt att lönesubventionen vid yrkesintroduktionsavtal ska vara större för långtidsarbetslösa unga. Den höga ungdomsarbetslösheten är som regeringen konstaterar en stor utmaning. Här vill utskottet dock nyansera bilden i förhållande till den ensidiga kritik som oppositionen riktar mot regeringen på detta område. Ungdomsarbetslösheten är, som arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande, främst ett problem vad gäller de ungdomar som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Beträffande ungdomsarbetslösheten i allmänhet har de flesta unga relativt korta arbetslöshetstider, och nära hälften är heltidsstuderande som söker arbete. Det faktum att heltidsstuderande inkluderas i statistiken ger som lyfter fram en missvisande bild av arbetsmarknadsläget. Skillnaderna i arbetslöshetsnivå mellan olika europeiska länder förklaras vidare enligt en aktuell studie från SCB bl.a. av systemen på arbetsmarknaden, främst utformningen av utbildningssystemen. Arbetslöshetstidens längd varierar mycket mellan länderna. Viktigt att notera är att och utmärker sig genom att ha kortast arbetslöshetstider bland unga. Kanske ännu viktigare är att och är de länder som har lägst andel långtidsarbetslösa unga. Regeringen har genomfört en rad reformer för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga. Utöver insatser på utbildningsområdet handlar det bl.a. om halverad arbetsgivaravgift för unga och halverad restaurangmoms. Arbetsförmedlingen har också fått förstärkta resurser för att förmedlingen ska kunna arbeta aktivt med ungdomar i arbetslöshet. De unga som bedöms riskera långvarig arbetslöshet kan ta del av programinsatser även innan de hänvisas till jobbgarantin för unga. Här vill utskottet emellertid understryka att unga i första hand bör stöttas i att söka och få jobb inte rutinmässigt placeras i åtgärder om inte detta anses nödvändigt. Utskottet välkomnar i likhet med skatteutskottet att regeringen ytterligare vill stärka drivkrafterna för arbete genom att, när budgetutrymmet så tillåter, förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. I en grundlig utvärdering av jobbskatteavdraget som regeringen gjort mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319) är slutsatsen att jobbskatteavdraget har betydande effekter på arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen, vilket också bekräftades vid den utfrågning om jobbskatteavdraget som finansutskottet höll tillsammans med skatteutskottet. Som framgår av vårpropositionen förväntas den långsiktiga effekten av de genomförda jobbskatteavdragen vara ca 120 000 fler årsarbetskrafter. Att som oppositionen föreslår i sina riktlinjer avveckla eller reducera jobbskatteavdraget skulle slå hårt mot sysselsättningen förutom att det också skulle öka marginalskatterna i ett land som redan har en av de högsta marginalskatterna i världen. Det är också bra att regeringen i syfte att motverka långtidsarbetslöshet fortsätter arbetet med att höja kvaliteten och aktivitetsnivån i garantierna, inte minst jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas. Utskottet står vidare bakom regeringens breda inriktning när det gäller att förbättra matchningen på arbetsmarknaden, genom bl.a. fokus på drivkrafter att söka jobb och på att förbättra arbetskraftens kompetens. När det gäller oppositionspartiernas förslag finns som arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande inget gemensamt alternativ som kan jämföras med Alliansens arbetslinje. Mellan oppositionspartiernas mer konkreta förslag på sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet finns heller inte många likheter. Det som i någon mån förenar oppositionen är inriktningen mot att höja skatter som gör det dyrare att anställa för att finansiera olika former av höjda ersättningar. När det gäller Socialdemokraternas förslag om ett sysselsättningspolitiskt ramverk för att följa utvecklingen i sysselsättningsgrad, arbetade timmar och arbetslöshet, vill utskottet påminna om att regeringen använder ett sådant för att följa upp sysselsättningspolitiken på ett systematiskt sätt. Utbildning och stärkt konkurrenskraft Satsningar på utbildning, forskning och infrastruktur samt förbättringar av företagens villkor och bostadsmarknadens funktionssätt är viktiga för att ytterligare stärka tillväxtförutsättningar. lägger betydande resurser, av BNP , på utbildning och forskning, och utgifter som andel av BNP är högre än genomsnittet för . I många avseenden fungerar utbildningssystemet väl. Nästan alla grundskoleelever börjar i gymnasiet, och andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning är hög. Andelen forskarutbildade är bland de högsta i . Det finns som regeringen konstaterar i vårpropositionen många styrkor i det svenska utbildningssystemet som är viktiga att bygga vidare på som det också finns brister i form av exempelvis sjunkande kunskapsresultat. Oppositionspartierna föreslår i sina riktlinjer olika former av åtgärder inom utbildningsområdet som bl.a. utbildningskontrakt, mindre klasser, ökade anslag till forskning och utbildning, fler utbildningsplatser och fler karriärtjänster för lärare. I det sammanhanget vill utskottet understryka att regeringen har sjösatt omfattande reformer för att åtgärda brister i och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Detta arbete fortsätter. Utskottet stöder regeringens inriktning i vårpropositionen mot att öka kvaliteten i undervisningen genom att göra läraryrket mer attraktivt, ytterligare stärka kvaliteten på de yrkesinriktade programmen och fortsätta att prioritera studieresultaten i bl.a. matematik, läs- och skrivförmåga. Detsamma gäller regeringens inriktning att utöka antalet platser inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet med drygt 12 000 platser och för att motverka lågkonjunkturen. och vill att möjligheten för friskolor att gå med vinst avskaffas. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att friskolereformen när den utvärderats visat sig ha positiva effekter på elevernas utbildningsresultat. Enligt en aktuell studie från IFAU har en ökande andel grundskoleelever i friskolor lett till högre resultat både för elever i friskolor och kommunala skolor. Resultaten blir enligt studien framträdande ungefär efter reformens genomförande. Utskottet vill också påminna om att den parlamentariskt tillsatta presenterade resultatet av sin breda överenskommelse när det gäller regler och villkor för fristående skolor. Regeringen har genomfört en rad tillväxtfrämjande reformer och öppnat upp marknader för konkurrens. Som skatteutskottet framhåller har också de ändringar av skattereglerna för företagande och investeringar som genomförts sedan regeringsskiftet visat på ett målmedvetet förändringsarbete i syfte att ge människor goda förutsättningar att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning. Utskottet står bakom regeringens inriktning mot att även fortsättningsvis förbättra företagens villkor genom en företagsvänlig skattepolitik, regelförenklingar och satsningar på bl.a. utbildning, forskning, innovation och infrastruktur samt förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt. Utskottet har noterat att regeringen också överlämnat en lagrådsremiss med ett justerat förslag till ändringar i 3:12-reglerna i syfte att göra förslaget mer träffsäkert. Genom förslaget begränsas det överutnyttjande som har skett till förmån för skattesänkningar för små och växande företag. Utskottet har vidare noterat att regeringen anser att det finns skäl att se över andra sätt att förbättra företagens villkor för ägarstyrning genom att underlätta rekryteringar och investeringar och kommer därför att utreda skattereglerna för exempelvis optioner som ges till nyckelpersoner. Den svenska bolagsskatten sänktes från fr.o.m. , något som bl.a. kritiseras av Socialdemokraterna. Här vill utskottet anföra att studier från visar att bolagsskatten är den skatt som är mest skadlig för tillväxten. Som konstaterar i årets rapport bör bolagsskattesänkningen ses mot bakgrund av att skattesatserna är på väg ned i många länder, vilket betyder att det hade varit svårt för att vänta med en skattesänkning. Socialdemokraterna säger sig stå för en aktiv och jobbskapande näringspolitik, och i motionen förs fram förslag om bl.a. innovationsråd och exportstrategier. riktas kritik mot regeringens skattepolitik med bl.a. halverad arbetsgivaravgift för unga anställda och sänkt restaurangmoms. Om utskottet utgår från att Socialdemokraterna står bakom den skattepolitik man lade fram i höstens budgetmotion, innebär det i ökade skatter. Tonvikten hos Socialdemokraterna ligger på ökade skatter på arbete och företagande. En stor del av skattebördan skulle falla på företag som anställer unga, vilket också gäller och förslag till riktlinjer. Detta är knappast en politik som främjar företagande och jobbskapande. Det är bara av oppositionspartierna som i sin motion beskriver det som olämpligt att i ett läge med lågkonjunktur och hög ungdomsarbetslöshet öka kostnaderna för företag som har unga anställda. Oppositionspartierna framhåller behovet av riskkapital och stöd till forskning och utveckling. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att öka dynamiken och effektiviteten i riskkapitalinvesteringarna samt möjliggöra investeringar i fler branscher och regioner. Utskottet vill också påminna om att första delbetänkande (SOU 2012:3) innehöll förslag som syftade till att underlätta tillgången till riskkapital för nystartade och mindre företag. Med utgångspunkt i kommitténs förslag överlämnade regeringen ett förslag om införande av ett investeraravdrag (prop. 2012/13:134) som är under beredning i . Vidare undersöker regeringen med utgångspunkt i andra delbetänkande (SOU 2012:66) möjligheten att införa skatteincitament för forskning och utveckling bl.a. genom att sänka kostnaderna för personal som utför sådant arbete, särskilt i mindre företag. Utskottet vill också påminna om att regeringen bereder ett förslag om att inrätta s.k. nystartszoner för att underlätta företagande och öka sysselsättningen i socialt utsatta områden. Förslaget remitterades till Lagrådet . När det gäller riktlinjer om vad man kallar ett landsbygdslyft vill utskottet framhålla att regeringens förda politik innefattar att värna ett dynamiskt näringsliv i hela landet. En väl fungerande bostadsmarknad är ytterligare en viktig grund för tillväxt och konkurrenskraft. har en rad åtgärder vidtagits för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Exempelvis har snedvridande subventioner avvecklats, byggnadslagstiftningen förenklats och hyresbostadsmarknaden fått nya konkurrensneutrala regler. Åtgärder har vidtagits för att öka nybyggnationen och för att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet bättre. återstår dock mycket arbete för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt och det är därför positivt att regeringen arbetar på bred front med dessa frågor. Utredningar är tillsatta på en rad områden, och överlämnade utredningen om en effektivare plan- och bygglovsprocess sitt betänkande till regeringen (SOU 2013:34). I likhet med skatteutskottet anser finansutskottet att nuvarande avgränsning vad gäller HUS-avdraget är väl avvägd och avvisar därmed både de olika former av utvidgningar av ROT-delen i avdraget som och förordar och den reducering föreslår. Utskottet vill heller inte se en återgång till en bostadspolitik som bygger på statliga subventioner snarare än långsiktiga spelregler. Samtliga oppositionspartier förordar ökade järnvägsinvesteringar. I det sammanhanget vill utskottet påminna om att beslutade om en ekonomisk ram för infrastruktur för perioden 20142025 som omfattar , vilket innebär en ambitionshöjning på jämfört med tidigare ram. Utskottet vill också hänvisa till den bilaga 3 i vårpropositionen där det görs en genomgång av den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock . Här framgår bl.a. att en stor andel av statens investeringsutgifter går till infrastruktur. I jämförelse med andra länder har investerat förhållandevis mycket i järnväg, särskilt . Utskottet avvisar också och förslag i riktlinjerna om återreglering av järnvägen. Utskottet ställer sig bakom regeringens fortsatta arbete med förebyggande åtgärder för finansiell stabilitet. Det finns som regeringen framhåller ett antal faktorer i det svenska banksystemet som innebär att riskerna är större än i andra länder, bl.a. banksystemets storlek och hushållens höga skuldsättning. Huvuddelen av hushållens skulder utgörs av bostadslån. Bostadsmarknaden och den privata skuldsättningen har av externa bedömare pekats ut som riskfaktorer i svensk ekonomi. lämnade en fördjupad analys med råd till om fortsatt övervakning av bostadsmarknaden. Också i kommissionens landsspecifika rekommendationer 2013 finns riskerna med såväl den privata skuldsättningen som bostadsmarknaden med. anser att de svenska bostadspriserna sannolikt ligger i intervallet från att vara i linje med fundamentala faktorer till en viss övervärdering men bedömer att risken för en stor och abrupt priskorrigering är begränsad. bedömer i sin senaste stabilitetsrapport att den ekonomiska utvecklingen i euroområdet är den största risken för den finansiella stabiliteten i , men även att de svenska hushållens höga skuldsättning kan medföra en risk. När det gäller hushållens skuldsättning har en rad åtgärder vidtagits, såsom bolånetak, högre kapitaltäckning för systemviktiga banker, högre riskvikter för bolån m.m. Det förefaller också som om ökningstakten har avtagit. Det är dock viktigt anser utskottet, att regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder om skuldsättningstakten återigen ökar. Ett effektivt sätt att öka bankernas motståndskraft är en hög kapitaltäckningsgrad, och regeringen har i EU framgångsrikt drivit frågan om att kunna sätta högre krav nationellt än EU:s minimikrav. Utskottet noterar att utredningen om nya kapitaltäckningsregler (dir. 2012:32) har fått förlängd tid till på grund av att förhandlingarna dragit ut och EU-rättsakterna ännu inte är färdiga. En annan viktig del av arbetet med att värna den finansiella stabiliteten är pågående arbete, vars slutbetänkande ska redovisas . anser att det är olyckligt att har valt att stå utanför det initiativ till skatt på finansiella transaktioner som planeras i 11 av 27 länder i EU. anför att en skatt på finansiella transaktioner bör införas . I likhet med skatteutskottet menar finansutskottet att inte bör delta i samarbetet kring den skatt på finansiella transaktioner (FTT) som ett antal EU-länder planerar att genomföra. har i ett motiverat yttrande (bet. 2012/13:SkU33) också uttalat att kommissionens förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet på området är problematiskt eftersom det gör anspråk på beskattning av aktörer som är verksamma i länder som inte deltar i samarbetet. Utskottet delar vidare regeringens fortsatta prioritering av arbetet med att främja ett starkt konsumentskydd på finansmarknaderna, både nationellt och på EU-nivå. Miljö-, klimat- och energipolitik Utskottet står bakom regeringens ambition att ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. Regeringens höga ambitioner avspeglas i att med marginal kommer att nå EU-beslutade åtaganden om minskade utsläpp av växthusgaser och en ökad andel förnybar energi till 2020. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. Flera av motionärerna framhåller i sina motioner att ambitionsnivån i klimatpolitiken måste höjas. Utskottet vill i det sammanhanget betona att en bred internationell överenskommelse om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Utskottet välkomnar därför att regeringen i vårpropositionen anger att man kommer att fortsätta att vara pådrivande för att säkerställa att en ny ambitiös global klimatöverenskommelse kommer på plats. Ett viktigt underlag i de kommande förhandlingarna är den klimatrapport som FN:s klimatpanel kommer att presentera i . Utskottet är också positivt till att regeringen fäster stor vikt vid att identifiera strategier för finansiering, också från andra källor än det offentliga, av klimatinsatser i låginkomstländer. Med anledning av framför allt inriktning mot höjda miljöskatter vill utskottet framhålla att om man så kraftigt höjer skatterna från till ett annat skulle det riskera att slå hårt mot tillväxt och sysselsättning, inte minst på landsbygden. Utskottet anser dock i likhet med regeringen att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är av central betydelse för att nå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet vill påminna om att beslutade om ett omfattande paket med miljöskatteförändringar som träder i kraft stegvis för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar att planera sin verksamhet. Vid en kontrollstation 2015 ska en samlad analys och bedömning göras för att nå de energi- och klimatpolitiska målen . När det gäller förslag om ett klimatpolitiskt ramverk, av samma slag som det finanspolitiska ramverket, vill utskottet peka på att det redan bedrivs ett systematiskt arbete på detta område genom det s.k. miljömålssystemet. Vidare har den parlamentariska Miljömålsberedningen (dir. 2010:74) i uppdrag att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom prioriterade områden. Utskottet noterar också att gör bedömningen att klimatförändringarna inte ger upphov till några förändringar i det finanspolitiska ramverket. Utskottet delar regeringens syn att en svag förankring på arbetsmarknaden är huvudskälet till ekonomisk utsatthet. Fördelningspolitik bör inriktas på ökad sysselsättning, bättre utbildning och minskat utanförskap. Trots tidigare reformarbete för att stärka arbetslinjen är det för stora grupper fortfarande inte tillräckligt lönsamt att ta ett arbete eller att öka sin arbetstid. Utskottet ser därför positivt på regeringens ambition att i fortsättningen driva en politik för ökade drivkrafter till arbete. Utskottet ställer sig också bakom att regeringen även fortsättningsvis överväger åtgärder för att förbättra standarden för hushåll med svag ekonomi och för att förbättra situationen för barn och unga i ekonomisk och social utsatthet. Därutöver välkomnar utskottet även regeringens fortsatta arbete med att förbättra vårdens och omsorgens tillgänglighet, kvalitet och effektivitet samt att förbättra och effektivisera rättsväsendet. Flera av oppositionspartierna hävdar att regeringens politik har lett till ökade inkomstklyftor. Motsvarande ståndpunkt framförs också i motion 2012/13:62 om att tillsätta en nationell jämlikhetskommission. Här vill utskottet först framhålla att trots finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har hushållens ekonomi utvecklats gynnsamt . Som framgår av den fördelningspolitiska redogörelsen i vårpropositionen ökade den ekonomiska standarden med i genomsnitt 20062011. Det kan jämföras med perioden 19912006 då ökningen var . De ökade inkomsterna är emellertid inte jämnt fördelade och därför har också inkomstskillnaderna ökat. Men detta är en utveckling som pågått , både i och internationellt. Jämfört med de flesta andra länder har också fortfarande en mycket jämn inkomstfördelning. Det gäller i synnerhet om hänsyn tas till värdet av de offentliga välfärdstjänster som kommer hushållen till del. Med ett inkomstbegrepp som beaktar detta har de lägsta inkomstskillnaderna i hela OECD-området. I sammanhanget vill utskottet också peka på det som tar upp i sin senaste rapport, nämligen att spridningen i inkomster ökat sedan 1990-talskrisen men att detta huvudsakligen ägde rum .