bet · H101MJU3 · 2013-10-28 00:00:00 — avslår motionsförslag om att internationella klimatinsatser som CDM- och JI-projekt inte ska räknas in i det svenska klimatmålet utan ske utöver detta (S, MP, V), att regeringen ska ta fram en strategi för köp av utsläppskrediter (V) och att CDM-projekt ska uppfylla s.k. Gold Standard (MP). Jämför reservationerna 4 (S, MP, V) och 5 (S, MP, V). användning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer och det svenska investeringsprogrammet för ren utveckling och gemensamt genomförande (CDM- och JI-programmet) har utvecklats kontinuerligt och i vissa avseenden förändrats sedan den granskning av statens inköp av utsläppskrediter som baserar sina iakttagelser på. Regeringen har redovisat sina åtgärder med anledningen av granskningsrapporten utomlands – statens inköp av utsläppskrediter i skrivelse 2010/11:157. Regeringen har bl.a. förtydligat målsättningen för investeringsprogrammet och dess bidrag när det gäller att nå det nationella etappmålet till 2020 och har utvecklat anslagsstrukturen och styrningen av (). Att öka medvetenheten om internationella insatsers betydelse när det gäller att bemöta klimatförändringarna är en viktig fråga för regeringen. har tagit fram både en separat årsredovisning och en bildbroschyr för det svenska investeringsprogrammet för ren utveckling och gemensamt genomförande, publikationer som löpande har utvecklats . Regeringen avser att fortsätta följa behovet av styrning och rapportering av investeringsprogrammet för att utveckla och anpassa dessa till de aktuella behoven. När det gäller satsningar i enskilda projekt och fonder för att förvärva utsläppsminskningsenheter instämmer regeringen i att det är viktigt att riskanalyser genomförs. Det är regeringens uppfattning att har genomfört sådana riskanalyser och utvärderingar sedan starten av programmet. Dessa analyser omfattar exempelvis politiska, finansiella, legala, tekniska, CDM-relaterade och miljömässiga risker. Myndigheten har utvecklat och förväntas fortsätta utveckla riskanalysen i takt med förändringen av omvärldsfaktorer, som exempelvis internationella regelverk och konjunktur, och på basis av de erfarenheter och kunskaper som myndigheten fått. Dokumentationen av riskanalysers innehåll och omfattning har utvecklats kontinuerligt. Ytterst är projekt- och fondavtalens utformning avgörande för hur väl risker hanteras och hur resurseffektivt offentliga medel används. använder avtalsstrukturer som gör det möjligt att minimera risken för ekonomiska förluster eller fastlåsning i avtal där projekten inte kommer att kunna leverera utsläppsminskningsenheter. Detta innebär bl.a. att myndigheten till allra största del betalar först vid leverans av utsläppsminskningsenheter (vilket eliminerar risken för betydande förluster av offentliga medel) och att det finns hävningsrätt samt försenings- och underleveransklausuler. När det gäller fonder ingår myndigheten avtal som säkerställer inflytande över fondens arbete. Hur de flexibla mekanismerna kan fortsätta att utvecklas i och inför en framtida klimatregim är en prioriterad fråga för regeringen i de internationella klimatförhandlingarna. Regeringen verkar för en effektivisering, transparens och förbättring av rådande regelverk för Kyotoprotokollets mekanismer för ren utveckling och gemensamt genomförande med bibehållen miljöintegritet. Vid det årliga partsmötet till om klimatförändringar (klimatkonventionen) hålls förhandlingar om möjliga förbättringar av de flexibla mekanismerna. har ända sedan Kyotoprotokollet beslutades varit ett mycket aktivt land när det gäller förbättringar och effektiviseringar av de flexibla mekanismerna. Regeringen uppger att man kommer att fortsätta att ta en aktiv roll i utvecklingen av internationell utsläppshandel och marknadsbaserade mekanismer särskilt i en kommande översyn av regelverket för mekanismen för ren utveckling (CDM). I motionerna 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 4, 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 4 uppmärksammas att internationella klimatinsatser inte ska ingå i det nationella klimatmålet. Det innebär att utsläppsminskningarna i CDM- och JI-projekt inte ska räknas in i det svenska klimatmålet. Enligt motion 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 5 bör transparensen och förutsägbarheten förbättras när det gäller uppköpen av utsläppskrediter. Regeringen bör därför återkomma till med en redovisning av sin strategi för uppköp av utsläppskrediter. I motion 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 3 framhålls att CDM är förknippat med stora osäkerheter, och det är svårt att avgöra om de utsläppsrätter som köps av verkligen är additionella. Mot denna bakgrund bör endast engagera sig i CDM-projekt med särskilt hög kvalitetssäkring, som uppfyller s.k. Gold Standard. Handelssystemet (EU ETS) rymmer möjligheten för länder och företag att köpa utsläppsreducerade krediter via mekanismen för ren utveckling (CDM). Detta innebär att länder med bindande utsläppsåtaganden får genomföra åtgärder i projektform i andra länder som inte har sådana åtaganden. Dessa utsläppsminskningar får sedan räknas av mot investerarens utsläppsåtaganden. Projektet måste visa sig bidra till att minska utsläppen i projektlandet i jämförelse med den utsläppsnivå som annars skulle vara fallet, s.k. additionalitet, samt även bidra till en hållbar utveckling i värdlandet. Utsläppsreduktionen som projektet bidrar till genererar motsvarande mängd utsläppsreduceringsenheter (CER) som mäts i ton koldioxidekvivalenter. CER-enheterna som ges till den som har investerat i projektet kan sedan användas vid redovisningen av utsläppsminskningar i ett land som har bindande utsläppsåtaganden. CDM bidrar således till att minska växthusgasutsläppen där de är som billigast och förbättrar därmed kostnadseffektiviteten i utsläppsminskningarna. slog 2009 fast nationella klimatmål till 2020 – att utsläppen av växthusgaser ska minskas jämfört med (prop. 2008/09:162). Målet avser verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter och innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara ca koldioxidekvivalenter lägre 2020 i förhållande till nivå. Upptag och utsläpp till och från skogsbruk och annan markanvändning ingår inte i målformuleringen. Minskningen ska till två tredjedelar ske genom utsläppsreduktioner i och till en tredjedel i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism, CDM, (bet. 2008/09:MJU28, skr. 2008/09:300). Med hänvisning till detta beslut har utskottet i flera betänkanden framhållit att en verkningsfull global klimatpolitik förutsätter att ansvaret inte begränsas till det nationella territoriet. ska fortsätta samarbeta med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Med nationella och internationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig runt om i världen. Endast om vi vidtar åtgärder såväl på hemmaplan som internationellt blir vi trovärdiga som engagerad aktör i internationella förhandlingar. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om att utsläppsminskningar genom internationella klimatinsatser inte ska ingå i det nationella klimatmålet (se bl.a. 2011/12:MJU1). Utskottet pekade bl.a. på underlag från som framhåller att bör fortsätta med den nuvarande internationella inriktningen av klimatpolitiken. Enligt institutet är det viktigaste av allt att få till ett globalt klimatavtal. Om ensidigt ytterligare skärper klimatpolitiken finns det risk för koldioxidläckage. anser att inte bör gå längre med nationella mål för energieffektivisering och förnybar energi än vad som krävs, eftersom sådana mål fördyrar klimatpolitiken. bör också arbeta inom EU för att ett nytt klimatmål formuleras till 2030. Det framgår också av flera analyser att kostnaden för svensk klimatpolitik i hög grad beror på hur stor andel av utsläppsminskningarna som sker i (2007, och 2008, , samt och 2010). För en kostnadseffektiv politik är det avgörande att , i så stor utsträckning som möjligt, får tillgodoräkna sig investeringar i utsläppsminskande projekt utomlands. De internationella klimatinsatserna kommer att fortsätta vara en viktig komponent i regeringens klimatpolitik enligt årets budgetproposition. Regeringen hänvisar till sina bedömningar i budgetpropositionen att de internationella klimatinsatsernas bidrag till det svenska utsläppsminskningsmålet bör uppgå till sammanlagt ca för perioden t.o.m. . Insatserna bör huvudsakligen bestå av CDM, men även andra och nya mekanismer kan användas. Fokus bör ligga på förnybar energi, energieffektivisering och avfallshantering med utrymme för andra eller nya typer av projekt om så bedöms lämpligt. Projekten ska tydligt bidra till hållbar utveckling. Inga industrigasprojekt av typ HFC23 bör ingå. En bred geografisk spridning bör eftersträvas och särskilda satsningar göras på minst utvecklade länder och små önationer under utveckling. Regeringen uppger att leverans av utsläppsminskningsenheter sker vanligtvis på mellan fem och och med viss tidsförskjutning i förhållande till projektgenomförandet, vilket talar för att huvuddelen av behoven bör vara kontrakterade senast . Även andra skäl talar för en sådan tidsprofil; marknaden är bräcklig främst till följd av flera parters otillräckliga åtaganden om utsläppsminskningar och en svag världsekonomi. Förvärvens tyngdpunkt bör därför ligga . På så sätt kan man också bidra till att upprätthålla marknadens och institutionernas funktion samt mekanismernas bidrag till tekniköverföring, finansiering av klimatanpassning i fattiga länder, bidrag till värdländernas hållbara utveckling och kompetens när det gäller att övervaka, rapportera och verifiera utsläpp. I årets budgetproposition föreslås att regeringens bemyndigande att för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden ska ändras så regeringen kan ingå avtal om ytterligare klimatinvesteringar . –2022 beräknas ett behov av framtida anslag på högst inklusive tidigare gjorda åtaganden. Utskottet uppmärksammade i betänkandet 2012/13:MJU11 Klimatpolitik att en internationell granskning och utvärdering av CDM genomfördes , då en oberoende panel fick i uppdrag av FN att granska och utvärdera vad CDM bidragit till inom den s.k. High Level Policy Dialogue. Panelen konsulterade parter och intressenter för att se hur CDM-systemet kunde förbättras. Detta uppdrag resulterade i en skriftlig rapport som presenterades (Climate Change, Carbon Markets and the CDM – A Call to Action, Report of the High-Level Panel on the CDM Policy Dialogue). Enligt uppgifter från kommer att granskas och ses över , i enlighet med de regler (de s.k. Marrakechreglerna) som finns under klimatkonventionen och dess protokoll. Genom denna FN-drivna process kommer parterna att få lämna synpunkter på hur nuvarande regelverk kan förbättras och förändras. Under början av detta år har parterna möjlighet att lämna förslag till förbättringar inom ramen för denna översyn. Beslut om förbättringar kommer att tas vid COP 19 i . I årets budgetproposition redovisas engagemang i CDM- och JI-projekt. tecknade 21 nya förvärvsavtal avseende enskilda projekt, vilket innebär att totalt har kontrakterat utsläppsminskningsenheter från 68 enskilda projekt inom Kyotoprotokollets mekanismer för ren utveckling (CDM) och för gemensamt genomförande (JI) samt deltar i sju multilaterala fonder. Portföljen med enskilda projekt omfattar en kontraktsvolym på ca tio miljoner utsläppsminskningsenheter, och genom deltagandet i de sju multilaterala fonderna förväntas ca nio miljoner utsläppsminskningsenheter erhållas. Sammanlagt ger det en total kontraktsvolym om ca 19 miljoner utsläppsminskningsenheter vid utgången av 2012. Den genomsnittliga kostnaden för utsläppsminskningsenheterna i portföljen har beräknats till omkring per ton. Som jämförelse kan nämnas att den svenska generella koldioxidskatten är per ton. Leveranserna av utsläppsminskningsenheter har ökat. levererades ca 1,7 miljoner enheter till , vilket innebär att totalt ca 3,3 miljoner enheter har levererats sedan starten av programmet. har ytterligare stärkt den regionala spridningen av projekt i portföljen och fortsatt att fokusera sina ansträngningar på de minst utvecklade länderna. Myndigheten deltar nu i projekt i 42 länder. har bl.a. tecknat kontrakt som rör program för energieffektiva hushållsspisar för vedeldning i , biogasprojekt i och , bioenergianläggningar på och i samt småskalig vattenkraft i . Den fortsatta osäkerheten kring en framtida global klimatregim och den globala ekonomiska krisen har resulterat i en minskad efterfrågan och sänkta prisnivåer på utsläppsminskningsenheter från CDM- och JI-projekt. I synnerhet har priserna på de börser där utfärdade enheter från CDM- och JI-projekt handlas sjunkit kraftigt, . För att utveckla mekanismen för ren utveckling (CDM), global utsläppshandel och andra nya marknadsmekanismer deltar aktivt i flera internationella initiativ och diskussioner, inför arbetet med att ta fram en ny internationell klimatöverenskommelse för tiden . Till exempel deltar i partnerskap för marknadsutveckling (Partnership for Market Readiness, PMR), som omfattar närmare 30 länder och inom vilket kan bidra till utformningen av de utsläppshandelssystem som planeras i deltagande låg- och medelinkomstländer, t.ex. . publicerar en rapport om CDM- och JI-program som är ett komplement till redovisningen i årsredovisningen (, Årsrapport för CDM- och JI-program ER 2013:02). Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2012/13:MJ6 (V) yrkande 4 och 5, 2012/13:MJ7 (S) yrkande 3 och 2012/13:MJ8 (MP) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. I det ovannämnda betänkandet behandlade utskottet motionsförslag om att CDM-projekt ska uppfylla s.k. Gold Standard. Utskottet pekade på att de projekt som deltar i når upp till Gold Standard i praktiken. Det aktuella systemet för certifiering är ett avgiftsbelagt system som i första hand vänder sig till privata företag som behöver stöd i sin bedömning av projekt. anser att den på egen hand kan värdera de faktorer som bedöms av de konsultbolag som certifierar Gold Standard. Myndighetens CDM- och JI-program har en inriktning på förnybar energi och energieffektivisering, och projekten prövas individuellt utifrån en rad kvalitetskriterier. Myndigheten gör dessutom fältbesök där projekten granskas. Detta gör sammantaget att projekten är av minst lika god kvalitet som de med Gold Standard-märkning. Gold Standard har framför allt använts av privata marknadsaktörer eftersom märkningen har en kommersiell betydelse för dessa. De privata marknadsaktörer och projektutvecklare som säljer vidare sina utsläppsminskningsenheter kunde få ett premiumpris av köpare genom Gold Standard-märkningen när marknadspriset generellt låg högre. Några av de projekt där förvärvar utsläppsminskningsenheter tillsammans med privata aktörer har därför Gold Standard-märkning. Utskottet noterade även att man inom systemet för Gold Standard inte gör någon annan additionalitetsprövning än den som CDM-styrelsen gör för alla CDM-projekt. Utskottet finner inte skäl att ompröva sitt tidigare ställningstagande och föreslår att motion 2012/13:MJ8 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet föreslår vidare att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett klimatpolitiskt ramverk (MP), utformningen av ett svenskt klimatmål till 2050, analys av effekter av inhemska klimatinvesteringar på sysselsättning och svensk konkurrenskraft (S). Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (S, MP, V). I motion 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslås att det ska inrättas ett klimatpolitiskt ramverk för de svenska utsläppen av växthusgaser. Detta bör ske enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket, med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal. Enligt motion 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 5 är visionen att ska vara fritt från nettoutsläpp oklar. Regeringen bör i stället föreslå ett tydligt klimatmål till 2050. I samma motion begärs att en oberoende part bör klarlägga vad svenska inhemska klimatinvesteringar (t.ex. Klimp, olika stöd för förnybar energi, kollektivtrafik och energieffektiviseringar) kostar per ton minskade koldioxidutsläpp. Man ska också inkludera att dessa investeringar kan tillgodoräknas för än utsläppskrediterna som de har genererat arbetstillfällen och momsintäkter i (yrkande 4). Motionärerna anser också att regeringen bör agera för att långsiktigt stärka sysselsättningen och konkurrenskraften i . Det behövs därför en analys av hur svensk konkurrenskraft långsiktigt påverkas av EU:s klimatpolitik (yrkande 2). Som framgått av regeringens skrivelse bedömer både regeringen och att klimatmål 2008–2012 liksom vårt internationella åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod kommer att kunna uppnås. Regeringen uppger att man kommer att fortsätta arbetet med att utveckla och samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv och leder till att de klimat- och energipolitiska målen uppnås. Fortsatt utvärdering av styrmedlens effektivitet, fördelningseffekter och behov av kompletteringar kommer att ske , dels i samband med den kontrollstation för klimatpolitiken som genomförs 2015, dels i det mer långsiktiga arbetet med en färdplan till 2050 och visionen om inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. I detta sammanhang vill utskottet uppmärksamma att regeringen beslutade att ge och i uppdrag att utarbeta underlag till kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen. Underlaget ska innehålla en analys av möjligheterna att nå de av beslutade klimat- och energipolitiska målen till 2020. Eventuella förslag till justeringar av styrmedel ska utformas efter samråd med berörda myndigheter. Samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvensanalyser ska utarbetas i samråd med . För det fall myndigheterna har olika uppfattning ska detta framgå av redovisningen. Uppdraget ska redovisas till () . När det gäller frågan om att skapa en långsiktig plan och ett regelverk för klimatpolitiken har detta tidigare behandlats av utskottet i olika sammanhang, exempelvis betänkande 2012/13:MJU11. Utskottet uppmärksammade bl.a. att i sin rapport om en färdplan påpekar att det behövs breda uppgörelser om huvuddragen i den långsiktiga klimatpolitiken på liknande sätt som det gör inom energipolitiken (till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp ). Energi- och klimatfrågorna är sammanlänkade i hög utsträckning. Klimatpolitiken har liksom energipolitiken också tydliga kopplingar till en rad andra politikområden som forsknings- och innovationspolitik, transportpolitik, bostadspolitik, jordbruks- och skogspolitik samt olika områden inom miljöpolitiken och inte minst den ekonomiska politiken. I rapporten lyfts bl.a. följande förslag fram: Den nationella politiken, i form av propositioner, statliga offentliga utredningar och skrivelser, bör miljö- och klimatbedömas. Detta kan genomföras med ändringar i sjätte kapitel eller genom införande av hållbarhetsbedömningar. I metoden bör ingå kriterier för urval av propositioner och utredningar som är relevanta för bedömning. Färdplanen mot målvisionen 2050 bör följas upp och utvärderas regelbundet, vid sidan av den uppföljning som görs av utvecklingen mot klimatmålet 2020. I ett nästa steg bör uppföljningsmått (indikatorer) utvecklas. Som ett led i vidareutvecklingen av färdplanen bör utsläppsmål formuleras för , t.ex. . menar att visionen om ett utan nettoutsläpp av växthusgaser kan nås genom stora inhemska utsläppsminskningar (vilket är den viktigaste beståndsdelen på ), genom bidrag från ett ökat nettoupptag av koldioxid i skog och mark och genom inköp av utsläppsrätter på internationella marknader. Den sistnämnda delen behövs enligt för att arbetet med att nå målvisionen ska bli mer flexibelt. Ett antal centrala områden där omställningar behövs för att utsläppen ska kunna minska till nivåer nära noll har identifierats i rapporten, bl.a. krävs omfattande utsläppsminskningar i framför allt transportsektorn och inom industrin. Dessa kan ske på olika sätt och omfatta åtgärder både på efterfråge- och tillförselsidan. Enligt är det däremot inte meningsfullt att föreslå styrmedel som sträcker sig ända , eftersom effekterna av olika styrmedel inte kan förutses på , bl.a. eftersom vi vet mycket lite om vilken teknik som kommer att slå igenom eller hur våra beteendemönster kommer att förändras. Justeringar kommer med all sannolikhet att behöva göras längs vägen. Ansatsen i rapporten är i stället att identifiera och föreslå styrmedel som behöver införas eller skärpas stegvis inom en relativt snar framtid för att ge förutsättningar för att sänka utsläppen till nära noll till 2050. Förslagen är i flera fall beroende av ett EU-gemensamt agerande. På grundval av färdplan fick i uppdrag av regeringen att i samråd med komplettera och fördjupa analysen av samhällsekonomiska kostnader och intäkter i . Uppdraget syftade till att genomföra en analys av samhällsekonomiska kostnader för minskade växthusgasutsläpp för olika utsläppsbanor –2050 med utgångspunkt i regeringens vision . Analysen skulle särskilt belysa hur kostnaderna påverkas av olika fördelning av utsläppsminskningar i och utomlands samt olika antaganden om bokföring av upptag och utsläpp av växthusgaser till och från skog och mark. redovisade uppdraget till regeringen () (, Från Vision till verklighet En samhällsekonomisk analys av Färdplan 2050). I rapporten diskuteras bl.a. frågan om ökad sysselsättning till följd av klimatpolitiken. konstaterar att ökad sysselsättning i klimatpolitiska sammanhang är en intäkt som förväntas genom att man satsar på gröna jobb. Enligt rapporten har studerat begreppet gröna jobb och dess omfattning i . Enligt definitionen av gröna jobb som används av både och är av den totala sysselsättningen i grön. På grundval av detta förhållande menar institutet är det är lite som talar för att miljösektorn kommer att vara av avgörande betydelse för svensk sysselsättning . Klimatpolitiken utgör en grund för strukturomvandling. Klimatskatter och subventioner innebär ändrade relativpriser, som i sin tur kan leda till förändringar i ett lands konsumtions-, produktions- och handelsmönster. I allmänhet har en strukturomvandling två effekter på sysselsättningen i ett land: arbeten tillkommer och arbeten försvinner. Om man exempelvis ger investeringsstöd till förnybar energi skapas nya arbetstillfällen i dessa projekt. Eftersom resurserna är begränsade tränger investeringsstöden undan resurser i andra delar av ekonomin. I dessa delar kommer arbetstillfällena att minska. På kort sikt och i vissa sektorer kan sysselsättningen öka, men på lång sikt finns det enligt en bred enighet om att nettoeffekterna på sysselsättningen är små. Den centrala frågan för samhällsekonomin är om den långsiktiga jämviktsarbetslösheten påverkas av klimatpolitiken. Även om strukturomvandlingar ofta medför nödvändiga förändringar finns en risk att strukturell arbetslöshet följer, vilket skulle innebära en kostnad av klimatpolitiken. Den strukturella arbetslösheten uppstår när det saknas efterfrågan på den typ av arbetskraft som finns på marknaden. I en kommande rapport, (2013), studeras effekterna på svensk arbetsmarknad av en ambitiös klimatpolitik. Analysen visar att kostnaderna av en ambitiös klimatpolitik, i termer av BNP-förlust och ökad jämviktsarbetslöshet, kan hållas nere om arbetsmarknaden är flexibel. Jobb skapas främst i offentliga och privata tjänstebranscher samt i verkstadsindustri, medan jobb försvinner i energiintensiv industri, transporttjänster och byggindustrin.