bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — 2012/13:UU12 politik för global utveckling politik för global utveckling Utskottet behandlar i betänkandet regeringens skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling. Tre följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet dessa och ett antal motioner från allmänna motionstiden , och . Miljö- och jordbruksutskottet har yttrat sig över skrivelsen. Arbetet med politiken för global utveckling är fokuserat till sex globala utmaningar. I likhet med regeringens skrivelse är fokus för betänkandet den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. De ämnen som behandlas är politikens huvuddrag och genomförande, ekonomiskt utanförskap, finansiella marknader, handel med jordbruksprodukter, fiskeripolitik och utveckling, globalt tryggad livsmedelsförsörjning och svensk handel och investeringar. Utskottet berör även kortfattat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar och smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och att samtliga motioner avstyrks. I betänkandet finns 19 reservationer (S, MP, SD och V) och 1 särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelse om genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling lägger skrivelse 2011/12:167 till handlingarna. Politikens huvuddrag och genomförande 2010/11:U298 av m.fl. (V) yrkande 1, 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 3, 2010/11:U313 av och (båda MP), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 3, 2011/12:U322 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 11, 2012/13:U4 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2010/11:U226 av och (båda MP) yrkande 1, 2010/11:U298 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 4 (MP, V) Ekonomiskt utanförskap inklusive vissa biståndsfrågor 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 15, 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:U241 av m.fl. (MP) och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 5, 8, 13 i denna del, 14 och 64. Reservation 5 (MP) Reservation 6 (V) motiveringen 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2012/13:U225 av och (båda S). Reservation 7 (S, MP, V) Reservation 8 (SD) Finansiella marknader inklusive kapital- och skatteflykt 2011/12:U275 av m.fl. (MP), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 64, 2012/13:U4 av m.fl. (S) i denna del, 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 2, 17, 21 och 65. Reservation 9 (MP, V) Handel med jordbruksprodukter inklusive EPA-avtalen 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 16 i denna del, 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkandena 35, 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 15 i denna del och 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 18. Reservation 10 (MP, V) Reservation 11 (SD) 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 12 (MP, V) Reservation 13 (SD) 2011/12:U279 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 62, 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 63. Reservation 14 (MP, V) Svensk handel och investeringar 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 19, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 16 i denna del och 21, 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 911 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 15 i denna del och 20. Reservation 15 (MP, V) Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 65 och 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 16 (SD) 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 17 (MP) 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 18 (SD) Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 64, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 11, 14 och 65, 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 13 i denna del och 66. Reservation 19 (SD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. Skrivelsen beslutades av regeringen och bordlades av kammaren . Tre följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet dessa och ett antal motioner från allmänna motionstiden , och . har efterhört intresset hos övriga berörda utskott för att yttra sig över skrivelsen vad avser deras respektive beredningsområden. Miljö- och jordbruksutskottet har inkommit med ett yttrande, 2012/13:MJU2y Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling. Vid ett sammanträde fick utskottet information om verksamheten i av statssekreterare , , med medarbetare och av bolagets styrelseordförande och t.f. verkställande direktör med medarbetare. besökte utrikesutskottet internationellt utvecklingssamarbete (Sadev). Vid besöket lämnade institutets generaldirektör med medarbetare information om verksamheten där. överlade och med biståndsminister om EU:s utvecklingspolitik. En av punkterna under överläggningen rörde EU:s samstämmighetspolitik för utveckling. informerade statssekreterare , , utskottet om de frågor som skulle tas upp vid biståndsministrarnas möte inom ramen för ministerrådet för utrikes frågor (FAC) . Vid utskottets sammanträde informerade finansminister , biståndsminister och vice riksbankschef om IMF:s och höstmöten . Vid sammanträdet föredrogs bl.a. årliga rapport om utvecklingen i världen (, WDR) som handlar om jämställdhet och ekonomisk utveckling. Vid utskottets sammanträde informerade biståndsminister om frågor som skulle tas upp vid biståndsministrarnas möte inom ramen för ministerrådet för utrikes frågor (FAC) . Biståndsministern informerade också om regeringens beslut om att avveckla Sadev. Vidare träffade utskottet , tillsammans med finansutskottet, president . Utskottet har i samband med ärendets beredning tagit del av faktapromemoria 2011/12:FPM169 Mobilisering av utvecklingsfinansiering samt kommissionsmeddelandena Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2012) 446), Årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2012) 444), EU-strategi för resiliens: lära av livsmedelsförsörjningskriser (KOM(2012) 586) samt Handel, tillväxt och utveckling (KOM(2012) 22). I anslutning till behandlingen av regeringens skrivelse anordnade utrikesutskottet en offentlig utfrågning om politiken för global utveckling på temat ekonomiskt utanförskap. Biståndsminister , som har regeringens uppdrag att samordna politiken, inledde utfrågningen genom att presentera regeringens syn på den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. Därefter talade , Generalsekreterare och representant för Concord om kapitalflykt, svensk och internationell handel och investeringar samt , VD för och adjungerad professor vid om en globalt tryggad livsmedelsförsörjning. Utfrågningen avslutades med frågor och diskussion. fattade 2003 beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. stödde regeringens förslag om att i skrivelser till rapportera om genomförandet av politiken för global utveckling. Fokus inom samstämmighetspolitiken för utveckling identifierades (skr. 2007/08:89) till arbete med sex globala utmaningar (förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot, samt konflikter och sviktande situationer). I skrivelsen återrapporterar regeringen till om genomförandet av den s.k. samstämmighetspolitiken för utveckling som har sin grund i regeringens proposition Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). politik för global utveckling (PGU) handlar om en breddad syn på utveckling där regeringens alla politikområden ska bidra och där biståndet bara är en del. Skrivelsen fokuserar särskilt på den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. Regeringen beskriver sitt arbete med finansiella marknader kopplat till utveckling och lyfter fram frågan om kapital- och skatteflykt som ett hinder för utveckling. Vidare belyser regeringen potentiella mål- och intressekonflikter inom EU:s handels-, jordbruks- och fiskeripolitik samt inom bioenergiproduktion. Regeringen redovisar även sitt arbete med näringsliv och utveckling och lyfter fram potentiella mål- och intressekonflikter inom svenskt exportfrämjande och statligt ägande. Regeringen bedömer även sitt arbete med de sex globala utmaningarna 20102012, vilket redovisas i en bilaga. Regeringen använder en bedömningsmodell som togs fram 2010 (skr. 2009/10:129). Modellen bygger på tre av identifierade viktiga komponenter för genomförande av samstämmighetspolitik, nämligen: politikens utformning och utförande Bedömningen görs utifrån en tregradig skala där genomförandet kan ha kommit långt relativt långt eller så kan vissa brister konstateras. Regeringens bedömning visar sammantaget att regeringen kommit långt när det gäller utformningen av samstämmighetspolitiken för utveckling men att arbete återstår när det gäller samordning och samverkan inom politiken. Inriktningen på regeringens fortsatta genomförande av samstämmighetspolitiken för utveckling beskrivs i avsnitt 4 i skrivelsen. Skrivelse om genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap till handlingarna. Utskottet konstaterar att det är tioårsjubileum för politiken för global utveckling. beslutade om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). Beslutet, som fattades i politisk enighet, lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. var därmed ett av de första länderna som formulerade en s.k. samstämmighetspolitik för utveckling där alla departement inom har ett ansvar att bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken har rönt stor internationell uppmärksamhet. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. stödde regeringens förslag att i en skrivelse till rapportera genomförandet av politiken för global utveckling. Utskottet framhöll att skrivelsen bör vara utformad på ett sådant sätt att utvecklingen mot en ökad samstämmighet i regeringens politik kan jämföras . Den första resultatskrivelsen, politik för global utveckling (skr. 2004/05:4), överlämnades till . Den andra resultatskrivelsen i ordningen, politik för global utveckling (skr. 2004/05:161), överlämnades till . Dessa behandlades av utskottet i betänkande 2005/06:UU5. Där anförde utskottet att arbetet med att förbättra målens mätbarhet var prioriterat och borde fortgå samt att goda förutsättningar fanns för att utveckla de operativa målsättningarna för politikens olika huvuddrag. Utskottet konstaterade att arbetet med att formulera målsättningar och precisera konkreta aktiviteter och instrument för genomförandet av politiken hade inletts inom olika politikområden. I en tredje resultatskrivelse, politik för global utveckling (skr. 2005/06:204), som överlämnades till redovisade regeringen bl.a. insatser och resultat av arbetet mot operationaliserbara mål inom ramen för politikens huvuddrag. I betänkande 2006/07:UU8 förutsatte utskottet att regeringen skulle göra en översyn av målen och instrumenten samt en uppdatering av resultaten. I skrivelsen Globala utmaningar vårt ansvar (skr. 2007/08:89), som utgör den fjärde avrapporteringen och överlämnades till , förtydligade regeringen att utvecklingspolitiken inbegriper såväl en samstämmighetspolitik som omfattar utvecklingshänsyn inom samtliga politikområden och över politikområdesgränser som ett effektivt bistånd av hög kvalitet. Både samstämmighetspolitiken och biståndet tar sin utgångspunkt i en mångdimensionell syn på fattigdom och utveckling och vägleds av två grundläggande perspektiv: rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. Utskottet välkomnade i betänkande 2007/08:UU5 den nystart för politiken för global utveckling som regeringen aviserade med skrivelsen, liksom att skrivelsen tydligt betonade vikten av politikens genomförande. Dessutom välkomnade utskottet regeringens avsikt att ytterligare konkretisera hur samstämmighet och samverkan kan stärka det samlade svenska bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet framhöll att arbetet med målens mätbarhet var prioriterat och underströk vikten av att fokusområdena operationaliserades. En resultatstyrning av arbetet förutsätter verksamhetsspecifika och uppföljningsbara mål vari resultatindikatorerna spelar en viktig roll. I en femte skrivelse, Att möta globala utmaningar skrivelse om samstämmighet för utveckling (skr. 2009/10:129), presenterade regeringen resultatredovisningen för perioden 20082010. Skrivelsen överlämnades till . Regeringen menade i skrivelsen att framsteg har gjorts men att arbete återstår för att fullt ut genomföra samstämmighetspolitiken inom politik för global utveckling. Utskottet såg i betänkande 2009/10:UU14 positivt på regeringens arbete med uppföljning av samstämmighetspolitiken och utvecklandet av en modell för resultatredovisning som kan användas för att bedöma resultatet av arbetet och göra det möjligt att följa utvecklingen och mellan olika fokusområden. Utskottet välkomnar därmed skrivelse, Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap (skr. 2011/12:167), som överlämnades till . Regeringen har i denna skrivelse valt att fokusera särskilt på den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. Utskottet vill framhålla det positiva i att regeringen, genom att fokusera på en global utmaning, har kunnat ge fler exempel på sitt arbete och mer utförligt illustrera potentiella mål- och intressekonflikter. Utskottet vill dock betona att det är viktigt att göra en viss åtskillnad mellan samstämmighetspolitiken och politiken för global utveckling (PGU) eftersom det ibland förekommer att man sätter likhetstecken dem emellan. Samstämmighetspolitiken innebär att politiska beslut inom olika politikområden ska ta hänsyn till ett utvecklingsperspektiv för att bidra till uppfyllandet av PGU. Det övergripande målet för PGU är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Samstämmighetspolitiken är således ett medel eller ett verktyg som kan bidra till att målet för politiken för global utveckling uppnås. Det primära torde emellertid vara vilka politiska beslut som fattas och genomförs samstämmigt inom olika politikområden, dvs. innehållet i politiken. Mot denna bakgrund väljer utskottet att genomgående i betänkandet tala om den svenska politiken för global utveckling och har även valt betänkandets rubrik därefter. Vad gäller regeringens bedömningsmodell noterar utskottet att den senaste utvärderingen från (Dac) inom OECD1[ , (Dac), review, 2009.] är kritisk till bristen på indikatorer och utgångspunkter för att bedöma den övergripande utvecklingen av samstämmighetspolitiken och olika aktörers insatser. Dac menar att utvecklingen av relevanta och tillämpbara indikatorer bör prioriteras. Utskottet har i tidigare betänkanden framhållit att arbetet med målens mätbarhet är prioriterat och bör fortgå. Utskottet har även i betänkande 2007/08:UU5 betonat att en resultatstyrning av arbetet förutsätter verksamhetsspecifika och uppföljningsbara mål där resultatindikatorer spelar en viktig roll. När det gäller tillämpningen av regeringens bedömningsmodell är det enligt utskottets mening svårt att avläsa vad som skiljer de olika kriterierna (långt, relativt långt och vissa brister) åt, och utskottet vill återigen framhålla betydelsen av att använda resultatindikatorer för att bedöma resultatet av politiken för global utveckling. Utskottet noterar att det i bedömningsanalysen anförs att regeringens bedömning av arbetet med de sex globala utmaningarna 20102012 sammantaget visar att regeringen kommit längre på de flesta områden än vid bedömningen av arbetet 20082010. Denna bedömning kan enligt regeringen bekräftas av ett samstämmighetsindex (Commitment to Development Index, CDI)2[ Indexet beräknas utifrån sju bedömningsgrunder: handel, investeringar, migration, säkerhets- och miljöpolitik, teknologiöverföring samt bistånd.] som den Washingtonbaserade organisationen tar fram. Av 22 som bedöms intog första plats. kom på en samlad tredje plats. svaga punkt är enligt CDI säkerhetsfrågorna och teknologiöverföring. Beträffande säkerhetsfrågorna kom mätning sist av samtliga 27 bedömda stater, främst på grund av krigsmaterielexporten till odemokratiska och militaristiska regeringar. I CDI bedöms teknologiöverföring utifrån respektive regerings utgifter för forskning och utveckling samt dess politik på det immaterialrättsliga området (patentfrågor m.m.). Där hamnar på 18:e plats av totalt 27. I fråga om genomförandet av politiken bl.a. vad gäller samordnings- och samverkansmekanismer återkommer utskottet till detta i avsnittet som handlar om politikens huvuddrag och genomförande. Med det som utskottet anför i detta betänkande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap till handlingarna. Politikens huvuddrag och genomförande Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om genomförandet av och huvuddragen i politiken för global utveckling. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (V) och 4 (MP, V) samt särskilt yttrande (SD). I skrivelsen anger regeringen att det övergripande målet för politiken för global utveckling är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Inom samstämmighetspolitiken för utveckling ska politiska beslut inom olika politikområden ta hänsyn till ett utvecklingsperspektiv för att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken ska genomsyras av ett rättighetsperspektiv och av de fattigas perspektiv på utveckling. Det svenska biståndet ska bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. På detta sätt bidrar biståndet till en rättvis och hållbar global utveckling. Inom den särskilda reformpolitiken för Öst- och ska biståndet bidra till stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till EU och dess värdegrunder. I kommittémotion 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 3, kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 3, kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 4 samt kommittémotion 2012/13:U4 av m.fl. (S) delvis föreslår Socialdemokraterna att en samordningsfunktion skapas i . Samordningsfunktionen ska svara för att regeringens agerande samfällt strävar mot målet om en hållbar global utveckling. Socialdemokraterna anser även att titeln biståndsminister bör ändras till minister för internationellt utvecklingssamarbete för att bättre motsvara en biståndsministers uppgifter . Vidare framhåller Socialdemokraterna i den sistnämnda motionen att regeringens beslut att lägga ned utvärderingsinstitutet är fel väg att gå. Socialdemokraterna vill i stället se en reformering av Sadevs verksamhet för att den ska vara ett skarpt instrument t.ex. för att utvärdera PGU. framhåller i kommittémotion 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 1 att regeringen måste se till att det finns resurser för att både genomföra och redovisa PGU i sin helhet. Vidare menar att utskott bör använda ett PGU-perspektiv i beredningen av ärenden och att bör vara uppdragsgivare till en oberoende utvärdering av PGU. har motsatt sig nedläggningen av internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) och menar att Sadev skulle kunna vara den oberoende funktion som kan utvärdera PGU. betonar att det krävs oberoende och regelbundna utvärderingar i syfte att följa upp målen om en samstämmig politik. framhåller vidare att inför avgörande beslut bör såväl regering som riksdag redogöra för konsekvensanalyser som identifierar och hanterar mål- och intressekonflikter. efterfrågar även utvecklandet av ett system där regeringar, enskilda medborgare och civilsamhällets organisationer i påverkade länder ges möjlighet att via ambassader eller civilsamhällets organisationer presentera klagomål till om svensk politik bidrar till att hindra fattiga människor från att få sina rättigheter tillgodosedda. I kommittémotion 2011/12:U322 av m.fl. (MP) yrkande 5 vill att regeringen inrättar funktioner för styrningen av PGU inom . Vidare vill att internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) får i uppdrag att granska på vilket sätt PGU genomsyrar alla politikområden. konstaterar i kommittémotion 2010/11:U298 av m.fl. (V) yrkande 1 att millenniemålen fått lite utrymme i den borgerliga regeringens utvecklingspolitik och framhåller att tydligt måste koppla allt utvecklingssamarbete till millenniemålens uppfyllande. I yrkande 5 anför att den svenska globala utvecklingspolitiken måste utveckla ett tredje mål som omfattar ett könsmaktsperspektiv. I kommittémotion 2011/12:U329 av m.fl. (V) yrkande 11 framhåller att arbetet med att genomföra PGU måste utvärderas av en oberoende utvärderingsinstans. I yrkande 12 begär partiet att dagens två huvudmål för svensk politik för global utveckling ska kompletteras med ett jämställdhetsperspektiv. Även i partimotion 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 6 menar att jämställdhet bör bli ett tredje mål inom ramen för den svenska globala utvecklingspolitiken. I yrkande 16 framhåller partiet vidare att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive aktörer inom den privata sektorn, följer politik för global utveckling samt officiella utvecklingsmål. I enskild motion 2010/11:U226 av och (båda MP) yrkande 1 anför motionärerna att arbetet med den globala fattigdomsbekämpningen bör utgå från ett könsmaktsperspektiv. I enskild motion 2010/11:U313 av och (båda MP) framhåller motionärerna att en från regeringen fristående utvärdering måste göras av samstämmigheten inom politik för global utveckling. Utskottet önskar framhålla att genom ökad samstämmighet mellan olika politikområden i linje med politik för global utveckling stärks det svenska bidraget till uppfyllandet av millenniemålen. Målet för internationellt utvecklingssamarbete, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, är långtifrån uppnått och utskottet understryker vikten av att regeringen arbetar för att samstämmighet för utveckling reflekteras på ett tillfredsställande sätt i processen om millenniemålen post-2015 tillsammans med förslaget om inrättande av s.k. hållbarhetsmål (Sustainable Development Goals). Vid kom världens ledare överens om en millenniedeklaration och om åtta millennieutvecklingsmål för världen som skulle uppnås till 2015. Det är nu endast kvar till denna tidsgräns.