bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — De tillförda medlen har använts för satsningar på bl.a. bredband. överlämnades ett förslag till ändring av landsbygdsprogrammet till . Programändringen gjordes dels av budgettekniska skäl, dels som en konsekvens av regeringens utökade satsning på bredband på landsbygden i budgetpropositionen . Landsbygdsprogrammet bidrar till utveckling på landsbygden. Omfattande insatser genomförs inom alla axlar, bl.a. en utökad satsning på infrastruktur för bredband. Resultatmålen, som avser hur stor andel av budgeten som har förbrukats, är fullt uppfyllda för axlarna 1, 3 och 4. Den programändring som överlämnades till innebar, förutom tekniska justeringar i programmets finansiella tabeller, ytterligare en satsning på bredband med . Efterfrågan på medel inom axel 3 ökade och uppgången har hållit i sig. För att inte låsa in pengar i åtgärder där budgetutnyttjandet har varit lågt har länsstyrelserna haft möjlighet att flytta pengar mellan åtgärder och har även omfördelat pengar mellan länen. Utmärkande för året är satsningen på bredband på landsbygden om . Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens viktiga verktyg för att bidra till att hela ska kunna leva och för att säkerställa utveckling i hela landet. Tillgången till bredband är viktig för att kunna utveckla företag i hela landet samt för att kunna arbeta och skapa attraktivt boende i glesare bebyggda områden. 1:19 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med det av godkända landsbygdsprogrammet för för perioden –2013 och det kommande landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2016. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden –2013. I förslaget till och rådets förordning (KOM(2011) 627) finns bestämmelser om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling avseende perioden –2020. I rådets förordning (EG) nr 1234/2007 finns bestämmelser om stöd till biodling. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2015–2022. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för landsbygdsprogrammet för perioden –2013 och totalt ca för perioden –2020. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för stöd för biodling för perioden –2016. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. Resultaten från verksamheten ligger till grund för bl.a. rådgivning, information och utbildning riktad till jordbrukare, lagstiftning på området samt framtagande och utveckling av insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet. Regeringen föreslår att tillförs anslaget för ett stöd för dubbel miljönytta med syfte att främja produktion av förnybar energi –2023. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. (V) i denna del föreslås att anslaget förstärks med . Handelsgödselskatten bör återinföras. Den har varit ett betydelsefullt styrmedel för att minska övergödningen. Motsvarande medel ska användas till stöd för miljöförbättrande åtgärder i jordbrukssektorn. föreslår ett kraftigt ökat anslag för att stödja åtgärder för minskat näringsläckage, minskad användning av bekämpningsmedel, ekologisk produktion samt bevarande av biologisk mångfald. anslår 200 miljoner –2016 för detta ändamål. föreslog att ett metanreduceringsstöd skulle införas. Regeringen gör en satsning i Från gödsel till biogas och genomför det som pilotprojekt i . föreslår att Från gödsel till biogas genomförs i hela landet från start och ökar anslaget med . Enligt kommittémotion 2013/14:MJ483 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Regeringen har föreslagit en försöksverksamhet i med metangasreduceringsersättning. För detta har anslagits under anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Dessa medel anser motionärerna ska överföras till anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. bör få i uppgift att i nära samarbete med utforma detaljerna i ett biogasstöd och en metangasreduceringsersättning för lantbrukare (yrkande 4). har presenterat en biogasstrategi. Ett av förslagen i plan är en metangasreduceringsersättning på för producerad energi från stallgödsel. Biogasstödet innebär att en lantbrukare som producerar biogas och återvinner energin alternativt producerar fordonsgas från företagets naturgödselproduktion får en ersättning för den metangasavgång som förhindrats. Biogasen har alla möjligheter att bli konkurrenskraftig av egen kraft. Därför är det viktigt att producenterna av biogas får ett stöd som är tidsbegränsat och i linje med avskrivningskostnaden för anläggningen. I kommittémotion 2013/14:MJ521 (MP) av m.fl. i denna del föreslås att förs över från anslaget till ett nytt anslag: Åtgärder ekologisk produktion. I fråga om metanreduceringsstöd för produktion av biogas ur gödsel anförs i kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 44 och motion 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 8 att det i förslag till biogasstrategi finns ett förslag på stöd för att tillvarata gödsel som annars bidrar till växthuseffekten, ett så kallat metanreduceringsstöd. anser att ett sådant stöd för mindre gårdar som producerar bioenergi av gödsel bör införas omgående och uppgå till producerad gas som produceras från gödsel. Enligt motion 2013/14:N323 av (SD) yrkande 3 bör möjligheter och nivåer stöd till producenter av biogödsel ses över. När slaktavfall används till biogas och restprodukten är avsedd att användas som en gödselprodukt, biogödsel, kräver det nuvarande regelverket att biomassan hettas i för att restprodukten ska få spridas på . Denna process är kostsam, men ger å andra sidan en tillförlitlig produkt. En annan stor kostnad för biogödseln är lagringen, då produktionen är ganska medan spridningen bara sker vissa tider . Det är angeläget att hitta möjligheter att lätta upp de regler som gäller när biogödseln tillåts att spridas. Jordbrukarna bör ges ett större förtroende att sprida gödseln efter förnuft, särskilt i . Även i kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 32 föreslås ett biogasstöd till lantbrukare som installerar biogasanläggningar för att röta gödsel från djurhållning. Biogasproducenten bör få för biogasen. Vidare krävs även en övergripande plan för hur staten, regionerna och kommunerna ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. Regeringen bör presentera en sektorsövergripande biogasstrategi för . Regeringens målsättning är enligt propositionen att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett konkurrenskraftigt och hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och tar till vara de förnybara resurser som finns. För att förverkliga målsättningen kommer myndighetssamverkan att fortsätta för att ta till vara de gröna näringarnas potential för att producera förnybar energi. I detta syfte är det viktigt att främja olika miljö- och klimatfrämjande insatser för att t.ex. underlätta för biogasproduktion ur jordbruksråvara. Om det öppna landskapet minskar i omfattning hotas flera biotoper som är viktiga för många växt- och djurarters överlevnad som landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö och för turism minskar. De gröna näringarna ska ges förutsättningar att vara fortsatt konkurrenskraftiga som naturresurserna brukas utan att förbrukas. Energiutvinningen från biomassa ökar, och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Investeringsstödet för biogasproduktion inom landsbygdsprogrammet har bidragit till ett ökat intresse för att producera biogas på gårdsnivå. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2012/13:MJU10) att det finns en rad möjligheter för jordbrukare, men också för andra företagare på landsbygden, att ansöka om företags- och projektstöd för förnybar energi inom landsbygdsprogrammet 2007–2013. Landsbygdsprogrammet omfattar en särskild satsning för investeringar i biogas där bl.a. investeringar i anläggningar för rötning av större mängder stallgödsel, eller anläggningar för samrötning av stallgödsel och andra substrat, prioriteras. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå (bet. 2012/13:MJU2). Jordbruket bidrar med 1–av bioenergiproduktion. Även produktionen av bioenergi från jordbruket ökar, bl.a. genom att restprodukter nyttjas, t.ex. halm, blast eller gödsel. I betänkandet Djurhållning och miljön – hantering av risker och möjligheter med stallgödsel (SOU 2013:5) har en av regeringen förordnad utredare kartlagt de bestämmelser som gäller för hantering och användning av stallgödsel och andra biologiska produkter som förekommer i jordbruket eller i djurhållande verksamheter och har undersökt om överlappningar eller luckor finns i det nuvarande regelverket. Möjligheterna till förenklingar har undersökts när det gäller prövning av anläggningar för biogasproduktion där stallgödsel och andra biologiska restprodukter från jordbruket eller djurhållande verksamheter är tänkta att användas. Uppdraget redovisades och ärendet bereds nu i Landsbygdsdepartementet. Enligt Energimyndighetens förslag till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23) förhindrar rötning av stallgödsel både metangasavgång från stallgödsel och ersätter fossila bränslen med förnybar energi. Det är därför angeläget att rötningen av stallgödsel ökar. Lönsamheten med att producera biogas ur stallgödsel är låg, trots det investeringsstöd till biogasanläggningar som finns inom landsbygdsprogrammet. Som ett komplement till investeringsstödet för biogasanläggningar i landsbygdsprogrammet föreslår utredningen ett metanreduceringsstöd. Stödet är tänkt att ersätta stödmottagaren för miljönyttan av den mängd metangas som genom biogasrötningen nyttiggörs till energi i stället för att avgå från stallgödseln direkt till atmosfären. Utredningen föreslår också att investeringsstödet till biogasanläggningar inom landsbygdsprogrammet inför nästa landsbygdsprogram () på lämpligt sätt samordnas med det stöd som föreslås. Genom ett beslut från uppdrog regeringen åt att lämna förslag på hur ett pilotprojekt om ersättning för dubbel miljönytta, biogasproduktion ur gödsel, kan utformas. Uppdraget ska redovisas till (Landsbygdsdepartementet) . I beslutet redovisas att regeringen föreslår i budgetpropositionen att tillförs anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för ett stöd för dubbel miljönytta med syfte att främja produktion av förnybar energi –2023. I till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23) framhålls metanreduceringsersättningen som ett möjligt styrmedel. Rötning av gödsel är en mycket bra teknik för att återcirkulera växtnäringsämnen till växtodlingen i jordbruket, som det är en metod att minska läckage av skadligt metan till luften. En ersättning för gödselbaserad biogasproduktion är därför i linje med regeringens ambitioner om giftfria och resurseffektiva kretslopp. 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , samt delar av . I förordningen (1978:250) finns bestämmelser om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). Anslaget ökas med –2016 för möjligheten att utnyttja markreserv i nya omarronderingsområden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till underhåll, upprustning och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:23 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till åtgärder för att främja rennäringen i form av – underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar som staten har underhållsansvar för – statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln samt natur- och kulturmiljövården – utveckling av företagsregistret för rennäringen – bidrag enligt 35 b § rennäringsförordningen (1993:384) – prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött – ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av – kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på – katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen – ersättning till följd av skador orsakade av rovdjur på ren enligt 4–5 §§ viltskadeförordningen (2001:724) – åtgärder för anpassning till ändrade klimatförhållanden samt övriga åtgärder för främjande av rennäringen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ420 (V) av m.fl. i denna del föreslås att anslaget förstärks med i stöd till rennäringen för att främja åtgärder som genetiskt förstärker vargstammen genom naturlig invandring genom renskötselområdet. Åtgärder ska genomföras i samarbete med rennäringen. I regeringens proposition 2012/13:191 En hållbar rovdjurspolitik redovisas att genetiken i vargstammen gradvis har förbättrats, inavelskoefficienten minskade och den genetiska variationen ökade –2013. Den genetiska statusen kommer att förbättras ytterligare till följd av de många avkommorna till de finsk-ryska vargarna som invandrade 2006 och 2007 samt den lyckade genetiska förstärkningen genom flytten av ett invandrat vargpar från till . Det är dock viktigt att vargar från och även fortsättningsvis vandrar till den svensk-norska stammen och reproducerar sig. bör även fortsättningsvis arbeta med den genetiska förstärkningen, i första hand genom att underlätta för naturligt invandrade vargar att förflytta sig till den vargpopulation som finns i . bör få välja lämplig metod för genetisk förstärkning och slutföra uppdraget om genetisk förstärkning av vargstammen i enligt regeringens beslut från (dnr M2012/3438/Nm). Vidare anför regeringen att regelbundna föryngringar av varg i stora delar av renskötselområdet inte är möjliga att förena med modern renskötsel. Men i den mån det kan vara möjligt med enstaka föryngringar, bör föryngringarna begränsas till de områden där de gör minst skada, oavsett om det är i åretruntmarkerna eller i vinterbetesmarkerna. Det kan vara områden där det inte finns renar eller där förutsättningarna för att vidta förebyggande åtgärder är gynnsamma. Av redovisning av regeringsuppdraget om bevarande av en genetiskt värdefull vargtik (G 82-10) som etablerat revir i ett område i gränstrakterna mellan , och framgår bl.a. de svårigheter som är förenade med att ha varg i renskötselområdet. Svårigheterna avser såväl att finna områden som är lämpliga för förebyggande åtgärder som dessa åtgärders verkningsgrad. Det är dessutom förenat med tämligen stora kostnader att försöka minimera risken för skador på renskötseln. Arbetet med regeringsuppdraget om bevarandet av en genetiskt viktig varg har genererat ökad kunskap och ömsesidig förståelse som har varit värdefull. , samebyarna, och länsstyrelserna bör utveckla det samarbete som påbörjats för att dra lärdomar för framtiden om förekomst av varg i renskötselområdet. Med hänsyn till det som har sagts om vargförekomst i renskötselområdet och till de positiva erfarenheterna av det vargpar som invandrat till och flyttats till , anser regeringen att genetiskt värdefulla vargar som invandrar från nordost till renskötselområdet i första hand ska flyttas . Behovet av att tillåta vargförekomst i renskötselområdet synes inte vara välmotiverat med hänsyn till kostnaderna och svårigheterna att vidta förebyggande åtgärder. Det är mera angeläget att andra rovdjursarter som har sin förekomst koncentrerad till renskötselområdet, framför allt järv och kungsörn, i första hand får överlevnadsmöjligheter i renskötselområdet inom ramen för den fastställda toleransnivån. Anslaget får användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget får även användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden samt för fortlöpande miljöanalys. Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Avgiftsintäkterna avser bl.a. forskningsuppdrag och djursjukvård. föreslås anslaget minska med till följd av kvalitetsbaserad omfördelning av forskningsmedel. Vidare föreslås anslaget öka med i enlighet med förslag i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30 – se avsnitt 10.2 Förändringar på anslagen för forskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16). Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. i denna del föreslår att anslaget höjs med för att stärka arbete med att öka kunskapen om vår biologiska mångfald och sprida denna genom folkbildningsprojektet i bokform. föreslår i sin kommittémotion 2013/14:MJ465 av m.fl. i denna del att anslaget förstärks med . vill öka anslagen till både och Linnéuniversitetet, som agerar huvudman för skogs- och träprogrammet. yrkar i sin kommittémotion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att anslaget höjs med för miljömålsrelaterat arbete inom jordbruksområdet. Det anförs vidare att särskilda satsningar behövs på Artdatabankens arbete med Nationalnyckeln inom SLU och på verksamheten vid Nationellt center för djurvälfärd (SCAW) som utöver forskning arbetar med utbildning och rådgivning på djurvälfärdsområdet. Även Socialdemokraterna tar i sin kommittémotion 2013/14:MJ483 av m.fl. yrkande 7 upp Svenska artprojektet och framhåller att det är en viktig grund för arbetet med att bevara den svenska biologiska mångfalden. Det ska inte vara ett politiskt beslut om Nationalnyckeln ska presenteras i bokform eller digital form. I motion 2013/14:MJ375 av m.fl. (FP) anförs att forskning och vetenskaplig kunskapsuppbyggnad kring olika arters betydelse för fortsatta livsbetingelser på jorden inte nog kan betonas. Som exempel nämns att bedrivit en värdefull kartläggning, under benämningen Svenska artprojektet, där forskare upptäckt 850 nya arter, sett ur ett globalt perspektiv. Enligt motion 2013/14:MJ226 av (M) måste man se över möjligheten att ta vara på den kompetens som finns vid SLU i för forskningen om framtidens gröna näringar. I kommittémotion 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 18 anförs att vidareförädling av skogsråvara bör vara ett prioriterat område för forskning på (). () utbildar, forskar och bedriver miljöanalys om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biologiska naturresurserna. Det övergripande målet är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Två externa utredningar har initierats och presenterats för att stärka verksamheten och öka SLU:s konkurrenskraft för framtiden. Arbetet, som beräknas vara klart till 2014, bedrivs i fyra delprojekt: fakultetsstruktur, ledningsstruktur, utbildningsutbud och harmonisering av administrativa rutiner. I propositionen framhåller regeringen att den bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden är uppfyllda. Ansökningssiffrorna för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Flera utbildningar som är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen har fortfarande få sökande. Så som utskottet har konstaterat i tidigare betänkanden (senast i bet. 2012/13:MJU2) är det enligt förordningen (1993:221) för en uppgift för styrelse att besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen. När det gäller forskning anförs i propositionen att forskningen vid SLU sammantaget har ökat . har dock ökningen skett genom ökade statsanslag, medan externa bidrag och uppdrag minskat något. Den vetenskapliga publiceringen har ökat kontinuerligt . I enlighet med de rekommendationer som gavs i den utvärdering av SLU:s forskning som presenterades 2009 (Kvalitet och Nytta, KoN) har SLU fortsatt göra strategiska förstärkningar på utvalda forskningsområden. I de fyra tvärvetenskapliga framtidsplattformarna (s.k. Futureområden) arbetar forskare tillsammans för att underlätta samordning av forskning för globala utmaningar och nationella behov. Dessa framtidsplattformar (Framtidens skogar (Future ), Framtidens lantbruk, Framtidens djurhälsa och djurvälfärd och Människan i framtidens miljöer) behandlar frågor i linje med målen för regeringens vision bruka utan att förbruka. De kommer att utgöra tvärvetenskapliga plattformar för t.ex. intern och extern samverkan, samordning av forskningsprojekt och utformning av större programansökningar. Områdena kommer att innebära en kraftsamling som gör det möjligt för SLU att ta på sig en framträdande roll som koordinator för stora nationella och internationella forskningsprogram. Future startade och är det största skogsforskningsprogrammet någonsin i . Det löper och sysselsätter ett trettiotal forskare på heltid från huvudsakligen SLU, och Skogforsk. Därutöver är också ett stort antal andra forskare inom och utom engagerade. Future spänner över flera vetenskapsgrenar. Programmet ska leverera vetenskap av hög kvalitet och förmedla kunskaper för praktisk användning i skogen. Programmet har tre inriktningar: virkesproduktion, biologisk mångfald och sociala värden. Det finansieras genom Mistra, SLU, , Skogforsk, skogsföretag och skogsägarföreningar. De totala anslagen uppgår till ca . Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet fick även Formas och pengar via Forsknings- och innovationspropositionen 2012 (prop. 2012/13:30) för satsningar dels på skogsråvara och biomassa för nya material och biobaserade produkter, dels för s.k. Strategiska Innovationsområden (SIO) för att möta samhällsutmaningar (se även under anslaget 1:25). När det gäller artprojektet anförs i årets budgetproposition att regeringen fastställde riktlinjer för projektet mot bakgrund av den översyn av Svenska artprojektet som genomfördes . I riktlinjerna anges vilka mål som ska gälla för projektet. Regeringen har därutöver uppdragit åt att lämna förslag till effektiviseringar och kostnadsbesparingar inom Svenska artprojektets verksamhet. SLU redovisade detta uppdrag .