bet · H001MJU15 · 2013-04-09 00:00:00 — Miljömålet Storslagen fjällmiljö innebär att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden (jfr bet. 2011/12:MJU14). Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Delmålen innefattar frågor om skador på mark och vegetation, buller, natur- och kulturvärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Miljömålsberedningen har i delbetänkandet Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15) föreslagit att regeringen ska ge ansvarig myndighet i uppdrag att utveckla strategier och etappmål för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö (SOU 2012:15). Därför förbereder nu ett uppdrag till att föreslå en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. Uppdraget kommer enligt uppgift att beslutas . Terrängkörningsfrågorna ingår i arbetet med Storslagen fjällmiljö. har i sin fördjupade utvärdering av miljömålen 2012 bl.a. pekat på den påverkan på mark och vegetation som användningen av terrängfordon innebär. Frågan kommer således att omfattas av det kommande uppdraget till . Någon anledning för utskottet att föregripa det pågående arbetet finns inte, varför motion 2012/13:MJ394 (C) och kommittémotion 2012/13:MJ455 (S) yrkande 46 bör lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (MP) om att skärpa och om att se över rättssystemet vid tillämpning av när det gäller människor som drabbats av innemiljöproblem. Jämför reservation 7 (MP, V). Enligt motion 2012/13:MJ319 av (MP) yrkande 1 bör man utreda hur man genom att skärpa kan ge ett starkare stöd till dem som drabbas av innemiljöproblem. Det tar att driva rättsfall om inomhusmiljö och kompetensen hos rättsinstanser om inomhusmiljö bedöms vara låg. Den rättsliga ställningen för dem som drabbas av de olika innemiljöproblem bör stärkas. Vidare bör rättssystemet ses över vid tillämpning av när det gäller människor som drabbats av innemiljöproblem och som försöker driva rättsfall (yrkande 2). Det är svårt för drabbade att bevisa att problemen för hälsan har bostaden som orsak. Det regeringsuppdrag som fått, att utreda behovet av fler rökfria miljöer och problem med passiv rökning, omfattar endast tobakslagen. Sammantaget finns ett stort behov av en översyn av när det gäller ohälsosam innemiljön och passiv rökning från grannar i bostäder. har ansvar för frågor som gäller hälsoskydd enligt . Enligt 3 kap. 11 § miljötillsynsförordningen (2011:13) ska ge kommunernas miljöförvaltningar tillsynsvägledning i frågor om bl.a. hälsoskydd i bostäder och lokaler m.m. enligt 9 kap. . I sin roll som tillsynsvägledande myndighet inom hälsoskydd har publicerat ett flertal allmänna råd, meddelandeblad, handböcker och andra kunskapsunderlag. har meddelat allmänna råd som rör bl.a. radon i inomhusluft (SOSFS 1999:22), ventilation (SOSFS 1999:25) och buller inomhus (SOSFS 2005:6). Myndigheten följer också upp och utvärderar hur och allmänna råd tillämpas och tar också initiativ till nationella tillsynsprojekt inom hälsoskydd där kommunerna inbjuds att delta. tar även fram en särskild miljöhälsorapport där bl.a. frågor som rör inomhusmiljöns betydelse för hälsan beskrivs. Myndigheten ska även enligt sin instruktion verka för att generationsmålet för miljöarbetet nås genom att följa upp, utvärdera och sprida kunskap om hur människors hälsa ska utsättas för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva påverkan på människors hälsa främjas samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. har ansvar för att samordna, följa upp och rapportera frågor om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har gjort en rikstäckande undersökning av byggnaders energianvändning, tekniska status och innemiljö. Särskilt fokus har lagts på att få fram underlag om skador och bristande underhåll samt uppgifter för utveckling av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. En sammanfattning av denna finns på webbplats, Så mår våra hus. Genom ett beslut har regeringen uppdragit åt en särskild utredare att se över hur planläggning och lovgivning enligt (2010:900) bättre kan samordnas med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller. Uppdraget ska redovisas . Regeringen uppdrog genom ett beslut åt att 20122013 utreda och analysera förekomsten av passiv rökning på allmänna platser, i synnerhet där barn vistas, och att lämna förslag på åtgärder för att ytterligare minska den passiva rökningen på dessa platser. Uppdraget ska redovisas . Vad gäller specifikt passiv rökning från grannar i bostäder finns enligt uppgift från inte något pågående arbete att redovisa . I understryks verksamhetsutövarnas eget ansvar för att hålla sig underrättade om miljöproblem och vidta åtgärder om det behövs. Det gäller även fastighetsägare. Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska enligt 2 kap. 2 § skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. I de allmänna hänsynsreglerna (2 kap. ) ingår kunskapskravet, försiktighetsprincipen och produktvalsprincipen (prop. 1997/98:45). Med kunskapskravet avses att fastighetsägaren ska skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamheten och dess omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter. Enligt försiktighetsprincipen ska fastighetsägaren vidta de skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Av produktvalsprincipen följer att fastighetsägaren ska undvika att använda sådana kemiska produkter som kan medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med mindre skadliga produkter. I 9 kap. 9 § finns särskilda hälsoskyddskrav för bostäder och lokaler. De innebär att bostäder ska vara ett skydd mot störningar som kan medföra olägenhet för människors hälsa och skötas så att olägenheter inte uppstår. Värme, kyla, drag, fukt, buller, luftföroreningar, radon och mögel och andra liknande faktorer kan enligt uppgift utgöra en störning. Vad som sedan ska anses utgöra en olägenhet kan variera för bostäder och lokaler av olika slag och även bero på om det finns boende som tillhör en känslig grupp. I förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd finns fler bestämmelser om hälsoskyddskrav i bostäder och lokaler. Den kommunala är tillsynsmyndighet enligt . har redovisat (bet. 2012/13:CU9) att problemen med brister i inomhusmiljön i byggnadsbeståndet, och då kanske framför allt i delar av bostadsbeståndet, har fått stor uppmärksamhet . Ett flertal undersökningar, utredningar och forskningsprojekt har tagit upp olika aspekter på problemen och hur de kan bemötas. Flera statliga myndigheter är på olika sätt engagerade i frågor med betydelse för inomhusmiljön. Det gäller inte minst arbete med att se över byggregler och ge ut allmänna råd. har också genomfört en rikstäckande undersökning av byggnaders energianvändning, tekniska status och innemiljö (). Huvudrapporten mår våra hus överlämnades till regeringen . Därefter har ett antal mer detaljerade fördjupningsrapporter redovisats. Enligt civilutskottet är det väl känt att dålig ventilation, fukt och mögel kan bidra till allergier och andra hälsoproblem. Frågor om möjligheten att utveckla nationella regler och insatser med betydelse för inomhusmiljön har uppmärksammats av Kemikalieinspektionen i flera sammanhang . Det gäller bl.a. ett pågående arbete med myndighetens regeringsuppdrag att utforma en handlingsplan för en giftfri vardag (M2010/4986/Kk). konstaterar sammanfattningsvis att det pågår ett omfattande arbete med inriktning på frågor med betydelse för byggnaders inomhusmiljö. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion 2012/13:MJ319 (MP) yrkandena 1 och 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, FP, C, SD, KD, V) om övergripande miljöfrågor som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat . Detta har gjorts i betänkandena /13:MJU10 Landsbygdspolitik m.m., 2011/12:MJU16 Avfall och kretslopp, 2011/12:MJU14 Naturvård och biologisk mångfald, 2011/12:MJU11 Övergripande miljöfrågor m.m., 2011/12:MJU2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2011/12:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, 2010/11:MJU23 Miljöledning, miljörevision och prövning av vindkraft, 2010/11:MJU12 Klimatpolitik m.m. och 2010/11:MJU10 Övergripande miljöfrågor m.m. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Miljömålen, punkt 1 (S, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ460 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:MJ442 av m.fl. (S). Regeringen bör skyndsamt bereda Miljömålsberedningens förslag till ett nytt etappmål för Giftfri miljö som handlar om ökad miljöhänsyn i läkemedelsanvändningen. Nästan alla läkemedel som intas utsöndras i avföring eller urin, antingen som intakta substanser eller nedbrutna i mindre beståndsdelar. Allt återfinns slutligen i avloppsvattnet. De läkemedelsrester som tar sig igenom reningsverken påverkar de vattenlevande djuren och växterna, men det finns ännu ganska sparsam kunskap om hur stor påverkan de har. Många läkemedel är svårnedbrutna och kommer att finnas kvar . Vid sidan av insatser för att minska överförbrukning av läkemedel är det angeläget att öka resurserna till forskning kring läkemedelsresters miljöpåverkan. Syftet är att ta reda på vilken effekt läkemedel som kommer ut i naturen via avloppsvatten kan ha på växter, djur och människor. Det behövs också en ökad teknikutveckling för att reducera halterna av läkemedel i avloppsvattnet och en större användning av de förbättrade reningsmetoder som står till buds. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöprövningar, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ446 av och (båda MP) och 2012/13:N306 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2012/13:MJ290 av m.fl. (S) yrkandena 13. Minerallagstiftningen kom till i då staten hade intresse av att reglera mineralutvinningen till förmån för statens ekonomiska, industriella och militära intressen. Minerallagen är inriktad på exploatering och har inte följt med i utvecklingen. Detsamma gäller tillämpning vid prövning av tillstånd för gruvdrift. Mycket av det prospekteringsarbete som bedrivs sker inom renskötselområdet. I vissa fall leder dessa prospekteringar till etablering av gruvor inom områden som är viktiga för rennäringen, övrig samisk markanvändning och kultur. Samebyarna har historiskt sett haft invändningar mot hur verksamheter, som t.ex. gruvor, dammar, vindkraftverk, utvinning av olja och gas, samt skogsbruk, har planerats, fastställts och genomförts. riksdag och regering har uttalat att samerna utgör en ursprungsbefolkning i som är lika gammal eller äldre än landets majoritetsbefolkning. Denna urfolksdefinition ger samerna en särställning i folkrättslig mening. Enligt artikel 132 i den av FN antagna urfolksdefinitionen har urfolken rätt till sin mark, sina territorier och sina resurser, för att behålla sin kultur, sin rätt till erkännande av deras olika identiteter, sin rätt till självstyre och självbestämmande, och rätt att tillfrågas om samtycke i beslut som kan påverka dem. Vi ser ett behov av gemensam samlad översyn och modernisering av minerallagen och med syfte att stärka miljöhänsyn, mål om effektiv resurshushållning och kretslopp samt stärka samernas intressen. Ytterligare ett skäl för en översyn är att säkra att finansiell täckning finns för ansvarsåtaganden. Om ett gruvföretag går i konkurs kan staten stå med en gruva som läcker föroreningar och kräver återställningskostnader. har påpekat att man behöver ställa högre krav på lönsamhetsbedömningar enligt minerallagen så att även beräknade kostnader för efterbehandling omfattas. Man bör också utreda möjligheterna och konsekvenserna av en för gruvbolagen obligatorisk försäkring som tar deras kostnader i de fall de inte själva klarar av att återställa eller sanera efter sin verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. Miljöinvesteringar, punkt 3 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ247 av (S). För stora företag kan de långa handläggningstiderna inom miljölagstiftningens område försvåra investeringar som skulle vara miljömässigt fördelaktiga. Med en genomsnittlig processtid hinner t.ex. utländska investerare tröttna och välja ett annat land än att etablera sig i, och all väntetid kostar pengar. För små företag kan det i stället vara de stora investeringskostnaderna som sätter stopp. Ofta törs man inte göra de investeringar som krävs för att bli mer miljövänlig om avskrivningstiderna är så långa att man inte ens är säker på att företaget överlever den tid det handlar om. Det finns därför anledning att se över hur handläggningstiderna inom miljölagstiftningens område kan förkortas och hur man kan stimulera små företag att ta steget att göra miljöförbättrande investeringar. Detta bör ges regeringen till känna. Översyn av m.m., punkt 4 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 7. hanteras stora mängder smörjmedel och kemikalier i industrin och på andra ställen i samhället som är nödvändiga för verksamheten. Dessa ämnen kan emellertid utgöra ett hot mot miljön om de inte hanteras rätt. I finns bestämmelser som ställer krav på den dagliga driften av miljöfarliga verksamheter. Företag ska ha ett tillstånd och bedriva egenkontroll. Vi står bakom grundidén med systemet men det bör kompletteras för att göra det enklare för företagen att veta att de gör rätt och följer de åtaganden som deras miljötillstånd innefattar. Detta kan göras genom nationella riktlinjer för spillskydd och hantering av farliga ämnen. För spillskydd finns inte ens en statligt sanktionerad märkning. En nationell standard skulle undanröja risken för skillnader i tolkning av regelverk och tillstånd hos tillsynsmyndigheterna och industrin. För att göra det enklare för alla att göra rätt bör regeringen ta fram nationella riktlinjer för spillskydd. De kan också skapa statistiskt underlag för att bättre bekämpa spill vid daglig drift. Detta bör ges regeringen till känna. Översyn av m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 18. Medborgare och organisationers möjlighet till information och inflytande vid avverkningar måste stärkas. Samrådsparagrafen i är generellt utformad och gäller samtliga skogsbruksåtgärder som väsentligt ändrar naturmiljön. I praktiken sker dock inget samråd vid de flesta slutavverkningar, och i de fall det sker är normalfallet att skogsvårdslagens regler tillämpas. anser att samråd ska ske vid samtliga slutavverkningar. För att stärka de sociala och biologiska värdena i skogen behövs en ny lagstiftning som i första hand samlas under . Regeringen bör återkomma med direktiv till en översyn av som verkar i en sådan riktning. Detta bör ges regeringen till känna. Terrängkörningslagen m.m., punkt 6 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 46 och 2012/13:MJ394 av och (båda C). Vi är oroade för att ökande terrängkörning i fjällen sliter på vårt världsarv. Användningen av terrängfordon har ökat markant i fjällen , enligt en sammanställning som gjort. Vi tror att en ökad tillsyn för att utföra kontroller av brott mot terrängkörningslagen och riktade informationsinsatser är nödvändiga. Detta bör ges regeringen till känna. Inomhusmiljö, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ319 av (MP) yrkande 2 och 2012/13:MJ319 av (MP) yrkande 1. Erfarenhet från bl.a. visar att de som drabbas av innemiljöproblem (bl.a. fukt, mögel och kemiska emissioner) i flerbostadshus ofta har svårt att få hjälp . De hinner bli besvärande sjuka, och ju längre de bor kvar i bostaden desto allvarligare drabbas hälsan. En bidragande orsak till fastighetsägarnas ointresse kan vara att miljökontoren inte ställer tillräckliga krav. Miljökontoren litar oftast på att egenkontrollen fungerar och att de undersökningar som fastighetsägaren gör är korrekta, men dessa undersökningar är inte opartiska. gör sällan egna undersökningar eller kontroller av att åtgärder utförts korrekt. Det tar också att driva rättsfall om inomhusmiljö, och kompetensen hos rättsinstanser om inomhusmiljö bedöms vara låg. De drabbade tvingas själva driva såväl det juridiska förarbetet till processen som själva den rättsliga processen, vilket kan försätta dem i en svår ekonomisk situation. Det är svårt för drabbade att bevisa att problemen för hälsan har bostaden som orsak. Enligt de drabbade är det även svårt att hitta kompetenta jurister som kan frågorna, och när någon framgångsrikt företräder de drabbade köps de upp av de stora fastighetsbolagen och blir därmed jäviga liksom hela deras byrå. Det är även svårt för drabbade att få underlag från miljömedicinsk klinik eftersom de inte skriver underlag till patienter som driver rättsprocesser. Sammantaget finns ett stort behov av en översyn av när det gäller ohälsosam innemiljön. En sådan översyn bör omfatta såväl regler på området som en översyn av rättssystemet vid tillämpningen (kompetens, handläggningstider m.m.) för dem som försöker driva rättsfall. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (SD) (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:T505 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska flygbullret. 2012/13:MJ247 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över handläggningstiderna och villkoren för företag som vill göra miljöinvesteringar. 2012/13:MJ286 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera det kommunala vindkraftsvetot. 2012/13:MJ290 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka branschkunskapen hos prövnings- och remissmyndigheter för att få snabbare handläggning och ökat fokus på väsentliga miljöfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utarbeta ett bättre samrådsförfarande mellan markägare, kolliderande intressen och gruvindustrin samt genomföra försök med en opartisk medlare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utarbeta en vägledning för hur domstolar ska hantera prövningar vad gäller tid för remissvar, antal remissomgångar och utformning av remissyttranden. 2012/13:MJ313 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med direktiv för översyn av . 2012/13:MJ319 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur man genom att skärpa kan ge ett starkare stöd till dem som drabbas av innemiljöproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av rättssystemet vid tillämpning av när det gäller människor som drabbats av innemiljöproblem och som försöker driva rättsfall. 2012/13:MJ324 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förenklingar av myndighetsprövning för etablering och drift av mindre biogasanläggningar. 2012/13:MJ339 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över gränsvärdet för buller från vindkraftverk. 2012/13:MJ343 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid lämpligt tillfälle utreda förutsättningarna för en myndighet för markanvändningsfrågor. 2012/13:MJ344 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att se över tillståndsprocesser och tillsyn vid gårdsbaserad biogasproduktion. 2012/13:MJ394 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra körning i terräng med motordrivet fordon för att stödutfodra vilt. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska avveckla det kommunala vetot för vindkraftsetableringar. 2012/13:MJ426 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell översyn av skotertrafiken som bl.a. kan ge svar på hur finansiering och planering kan ske nationellt. 2012/13:MJ429 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i terrängkörningslagen. 2012/13:MJ432 av och (båda S):