bet · H101MJU3 · 2013-10-28 00:00:00 — Analysen visar att eftersom utbildningsnivån inom de utsläppsintensiva branscherna är något lägre än genomsnittet inom näringslivet kan det leda till ökade kortsiktiga kostnader av klimatpolitiken (på grund av i arbetslöshet och större lönekostnadssänkning när de arbetslösa blir återanställda). Enligt utgör både och rapporter underlag till den färdplan till 2050 om hur kan nå visionen om noll nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären till 2050. ska redovisa färdplanen till och klimatkonventionen enligt de s.k. Cancunöverenskommelserna. förslag har remissbehandlats och som framgått ovan kompletterats med samhällsekonomiska analyser av . bereds underlaget inom och kompletteras med ytterligare utredningar. Regeringen avser återkomma med förslag i frågan. Ett ytterligare underlag är resultat av IVL Svenska Miljöinstitutets utredning om utvecklingen av den framtida internationella utsläppsmarknaden (dnr M2013/1051/Kl). uppdrag syftar till att, med utgångspunkt i gällande klimatpolitiska beslut, underlag till Färdplan 2050 och kommissionens rapport om utsläppsmarknadens funktion analysera, hur EU ETS och en internationell utsläppsmarknad kan utvecklas på lång sikt. Bland annat ingår analyser av kommissionens förslag i marknadsrapporten om EU ETS i en svensk kontext med utgångspunkt i handelssystemets styrande effekt mot EU:s klimatmål till 2050 och den svenska visionen om noll nettoutsläpp. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2012/13:MJ8 (MP) yrkande 5 samt 2012/13:MJ7 (S) yrkandena 2 och 5 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om att klarlägga vad svenska inhemska klimatinvesteringar (t.ex. Klimp, olika stöd för förnybar energi, kollektivtrafik och energieffektiviseringar) kostar per ton minskade koldioxidutsläpp vill utskottet uppmärksamma att frågan har utretts av bl.a. (, Miljöekonomi och politik 2012). Stödet till klimatinvesteringar (Klimp) är en typ av statligt investeringsstöd som förekommit . Serien av statliga investeringsstöd inleddes med det Lokala investeringsprogrammet (LIP) som senare följdes av Klimp, Stöd till hållbara städer och Stöd till energieffektiviseringar i offentliga lokaler (OFFrot). Det totala bidragsbeloppet för investeringsstöden uppgår till sammanlagt runt . Stöden har främst riktats till kommuner som, i konkurrens med varandra, fått ansöka om bidrag till olika utsläppsminskande åtgärder. Flera av utvärderingar av statliga investeringsbidrag visar att det är svårt att fördela sådana subventioner kostnadseffektivt (Vredin , 2006, 2007, 2010; Samakovlis och Vredin , 2007; m.fl., 2008; m.fl., 2009). Gemensamt är att bidragsprogrammen varit utformade som klumpsummesubventioner till investeringar och att bidragen fördelats i en ansökningsprocess där de sökandes egna uppskattningar av de förväntade utsläppsminskningarna utgjort det viktigaste underlaget för beslutet att bevilja eller avslå bidrag. En sådan tilldelning medför höga administrationskostnader och kan leda till strategiskt beteende hos de sökande. I utvärderingarna har det inte gått att fastställa hur stora utsläppsminskningar bidragen medfört eftersom det varit omöjligt att isolera bidragens effekter från de utsläppsminskningar som andra styrmedel, framför allt koldioxidskatten, åstadkommit. Även om de angivna utsläppsminskningarna verkligen uppnåtts framstår de statliga investeringsbidragen som ett kostsamt styrmedel för att minska koldioxidutsläppen. Ett annat potentiellt problem med att fördela investeringsbidrag i en ansökningsprocess är svårigheten att i förväg identifiera vinnande teknologier. Genom att ge investeringsbidrag till vissa energislag eller tekniker kan utvecklingen och kommersialiseringen av andra energislag eller tekniker, som ur ett längre perspektiv kan vara mer effektiva både ekonomiskt och miljömässigt, undergrävas. Flera utvärderingar av investeringsbidragen visar också att en del av åtgärderna skulle ha genomförts även utan stöd (, 2009; och , 2002; , 2003). Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ7 (S) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. EU:s handelssystem, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi välkomnar att regeringen kommer att vara mer aktiv i diskussionen om att stärka handelssystemets prissignaler enligt vad som sägs i skrivelsen. Men när regeringen också skriver att ska analysera behovet av långsiktiga och strukturella förändringar av systemet så är detta ett märkligt passivt förhållningssätt. Kommissionen har gjort en sådan analys och man har kommit fram till att det finns ett sådant behov. Att ifrågasätta kommissionens analys gör det omöjligt för att inta en position som gör att man blir en pådrivande nation i frågan. Vi anser att tillsammans med andra likasinnade länder bör vara pådrivande för att systemet för handel med utsläppsrätter utvecklas, och därför behöver förslag på långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemen tas fram. är priserna på utsläppsrätterna låga och ett alltför lågt pris innebär att det finns risk för att ETS-systemet havererar. understryker vikten av att begränsa antalet utsläppsrätter och krediter inom handelssystemet. Regeringen tycks instämma i analysen av detta, men föreslår tyvärr inga konkreta åtgärder som kan genomföras för att komma till rätta med problemen. Regeringen bör därför verka för att olika åtgärder vidtas för att motverka att systemet havererar. Man kan exempelvis skära ned utbudet av utsläppsrätter genom en s.k. set aside, alternativt senareläggande av auktionering (s.k. backloading), eller sätta ett lägsta pris på utsläppsrätterna, ett s.k. golvpris. Vi anser vidare att regeringen har haft en onödigt svag position när det gäller förhandlingarna om att tillfälligt undandra utsläppsrätter , s.k. backloading. har drivit en starkare linje än andra länder, och borde ha gett denna linje sitt stöd. Detta bör ges regeringen till känna. Utsläppstak, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 1. Regeringen behöver tydliggöra att ambitionsnivån i ETS bör höjas. Det innebär att utsläppen som helhet ska minska och därför behöver EU:s mål för att minska utsläppen till 2020 skärpas från –20 till –i förhållande till 1990. En följd av detta är att taket för den handlande sektorn behöver sänkas. Dessvärre har regeringen varit otydlig i denna fråga och det är fortfarande oklart vilken linje egentligen driver. Vi anser att med stor tydlighet måste arbeta för att sänka taket för utsläpp inom ETS. Detta bör ges regeringen till känna. Utsläppsrätter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. För att tillgodose demokratisk insyn i hur de finansiella instrumenten fungerar för att reglera marknaden bör regeringen se till att delges en utförlig uppföljning av auktioneringen av utsläppsrätter. Enligt EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter ska av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna gå till klimatåtgärder. Regeringen öronmärker inte dessa intäkter, utan man tillför dem endast till statsbudgeten. menar att ska leva upp till EU:s direktiv för att stärka det nationella och internationella klimatarbetet, och därför bör samtliga intäkter användas till nya klimatåtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Internationella klimatinsatser, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 4, 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:MJ6 av m.fl. (V) yrkande 5. Regeringen använder krediter i form av CDM/JI för att uppnå en tredjedel av sitt klimatmål. Det är en förvånansvärt hög siffra i ett europeiskt perspektiv. Länder som och har exempelvis lovat att de ska uppnå sina klimatmål utan uppköp av krediter. konstaterar att regeringen inte har fastställt hur många CDM- och JI-krediter som totalt ska köpas. I ett läge där man brister i de nationella åtagandena kan man alltså höja kredituppköpen för att på så sätt ändå uppnå klimatmålet. Det förefaller som att regeringen använder de flexibla mekanismerna som ett sätt att kompensera för bristande åtgärder på hemmaplan. Det är också viktigt att effekterna av internationella insatser som FN:s CDM- och JI-projekt, dvs. när industriländer bekostar klimatinsatser i utvecklingsländer, ständigt utvärderas. Vi anser att utsläppsminskningarna i projekt som görs i andra länder inte ska räknas in i det svenska klimatmålet. Det bromsar den svenska omställningen och drabbar svensk industris konkurrenskraft eftersom kostnaden att ställa om ökar ju längre vi väntar med att göra hemläxan. Detta bör ges regeringen till känna. Gold Standard på CDM-projekt, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 3. Vi anser att CDM är förknippat med stora osäkerheter, och det är svårt att avgöra om de utsläppsrätter som köps av verkligen är additionella. Mot denna bakgrund anser vi att endast ska engagera sig i CDM-projekt med särskilt hög kvalitetssäkring, s.k. Gold Standard. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatpolitik och arbetstillfällen, punkt 6 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4. Det är regeringens uppgift att agera för att stärka sysselsättningen och konkurrenskraften i . Vi saknar en analys av hur svensk konkurrenskraft långsiktigt påverkas av EU:s klimatpolitik. Regeringen behöver visa för hur dess agerande i EU och nationellt också stärker den svenska sysselsättningen på lång sikt. Framför allt bör behovet av långsiktiga signaler beaktas. Vi anser att regeringen bör låta en oberoende part klarlägga vad svenska inhemska klimatinvesteringar (t.ex. Klimp, olika stöd för förnybar energi, kollektivtrafik och energieffektiviseringar) kostar per ton minskade koldioxidutsläpp inberäknat att dessa kan tillgodoräknas för än utsläppskrediterna och att dessa genererat arbetstillfällen och momsintäkter i . konstaterar att inhemska investeringar ger utsläppsminskningar medan utsläppskrediterna bara kan tillgodoräknas . Det finns vidare en noggrann redovisning från om de klimatinvesteringar som skedde i de statliga Klimp- och LIP-programmen. Dessa har kostat ca per ton minskade utsläpp av koldioxidekvivalenter. Med tanke på att en tredjedel av stödet gått till företag som är momspliktiga och att det också lett till ett flertal arbetstillfällen och därmed skatteinkomster för staten, menar vi att detta är ett mer kostnadseffektivt medel för den svenska staten att minska utsläppen än utsläppskrediter. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatpolitik, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ7 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP) yrkande 5. Regeringen refererar i skrivelsen till visionen att ska vara fritt från nettoutsläpp som har beslutat om. Både det faktum att detta kallas för en vision och inte ett mål och att regeringen inte definierat begreppet nettoutsläpp skapar osäkerhet. För att ska kunna påbörja arbetet med en långsiktig plan som ger rätt signaler för investeringar i koldioxidsnål teknik bör i stället för en vision besluta om ett tydligt klimatmål . Vi anser också att det behövs ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket – med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal – för de svenska utsläppen av växthusgaser. Målet är att skapa en stabil och långsiktig klimatpolitik genom att ge den tydliga spelregler som skapar disciplin, trovärdighet, transparens och målstyrning. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:105 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen. 2012/13:MJ6 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att av intäkterna från auktionering av utsläppsrätter i ska gå till nya klimatåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en s.k. set aside och/eller ett s.k. golvpris blir reella verktyg för att garantera en acceptabel lägsta prisnivå för utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör delges en uppföljning av auktioneringen av utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att internationella klimatinsatser inte ska ingå i våra nationella klimatmål utan göras utöver dessa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av sin strategi för uppköp av utsläppskrediter. 2012/13:MJ7 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsammans med andra likasinnade länder bör vara pådrivande för att systemet för handel med utsläppsrätter utvecklas och att förslag på långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemen tas fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i klimatpolitiken, i EU och nationellt, ska använda långsiktiga signaler för att stärka den svenska sysselsättningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utsläppsminskningar som gjorts genom köp av krediter inom mekanismen för ren utveckling inte bör räknas in i det svenska klimatmålet till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska låta en oberoende part klarlägga vad svenska inhemska klimatinvesteringar (t.ex. Klimp, olika stöd för förnybar energi, kollektivtrafik och energieffektiviseringar) kostar per ton minskade koldioxidutsläpp inberäknat att dessa kan tillgodoräknas för än utsläppskrediterna och att dessa genererat arbetstillfällen och momsintäkter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i stället för en vision ska föreslå ett tydligt klimatmål till 2050. 2012/13:MJ8 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligt ska driva kravet på att ändra utsläppstaket för den andra handelsperioden i systemet för handel med utsläppsrätter från –till –jämfört med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i de fortsatta EU-förhandlingarna bör ställa sig bakom innehållet i det brittiska förslaget om s.k. backloading. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast ska engagera sig i projekt inom mekanismen för ren utveckling som uppfyller Gold Standard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska räkna av utsläppskrediter från projekt inom mekanismen för ren utveckling mot inhemska utsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska inrätta ett klimatpolitiskt ramverk.