bet · H001NU6 · 2013-02-13 00:00:00 — Vi vill också öka utbyggnaden av både biokraftvärme och vindkraft.Formuleringen i propositionen är att förslaget till mål för forskning och innovation på energiområdet ska bidra till att de uppställda målen för klimat- och energipolitiken nås. Vi kan ställa upp på den formuleringen.Målet för forskning och innovation på energiområdet behöver därför inte ändras om och när beslutar om mer ambitiösa mål för energi- och klimatpolitiken, i linje med vad vi förordar, men inriktningen för forskningen kommer då att förändras.Herr talman! Statens engagemang i den tillämpade energiforskningen har av många upplevts som osäkert . Vi välkomnar i sig att man nu ger besked om energiforskningen . Problemet är som sagt att ambitionsnivån är för låg.En mer offensiv klimat- och energipolitik innebär som nämnts utmaningar men också stora möjligheter. Möjligheten att skapa nya jobb finns bland annat där. Men vi möter också många företag inom miljöteknikbranschen som vittnar om att det är svårt att finansiera alla idéer och det sista steget, som det talades om tidigare, från idén till produktion i full skala.Genom ett statligt investeringsprogram ökar chanserna för att flera viktiga innovationer realiseras som i sig leder till fler företag och fler nya jobb.Därför har vi bland annat i vår budgetmotion föreslagit ett nytt stöd för klimatinnovationer på , där förutom kommuner även företag och ideella organisationer eller alla tillsammans kan få stöd för bland annat forskningsprojekt. Huvudinriktningen ska vara effektiva åtgärder för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser. På så sätt ges också svenska företag möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket stimulerar bland annat framtida svensk export.Herr talman! Energisystemets framtida utformning är en nyckelfråga för ett hållbart och resurseffektivt samhälle. Man kan nog utan överdrift påstå att energipolitiken är ett strategiskt politikområde för samhällsutvecklingen. Från vår sida har vi tydligt pekat på vikten av att satsa på strategisk samverkan och också avsatt resurser för detta. Här på energipolitikens område ser vi socialdemokrater stora utvecklingsmöjligheter och önskar att regeringen gjorde samma sak. Energiforskningen är en grundbult för att lösa de samhällsutmaningar vi står inför. tycker att forskningen ska styras med tydligare visioner men färre detaljer.Alliansen föreslår att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att insatserna inriktas så att de kan bidra till energi- och klimatmålen. Det är bra. Problemet är att regeringens mål är för lågt ställda och otydliga om i vilken riktning vi ska gå. Det saknas mål för hur vi ska klara en hållbar energiomställning.Allianspartierna skriver i det betänkande vi diskuterar: "kan omöjligen fokusera på allt och behöver . göra strategiska val och prioriteringar som tar till vara förutsättningar." Men man misslyckas att göra de strategiska val som behövs därför att allianspartierna är oeniga om målet för den svenska energipolitiken.Miljöpartiet, Socialdemokraterna och föreslår i en gemensam reservation att utgångspunkten för energiforskningen ska vara att nå målet om ett helt förnybart energisystem. Vi tror på ett fossilfritt samhälle och att förnybar energi är vägen dit.Det är glädjande att på eget initiativ nu har beslutat att utreda hur kan nå ett hållbart och därmed helt förnybart energisystem. När varken energiminister eller näringsminister har gett några besked om att utreda förnybart är det tur att vi har en myndighet som tar det ansvaret. Det bästa hade varit om regeringen gett ett uppdrag om att utreda förnybart, men tack vare att myndigheten har resurser att besluta om utredningar som är viktiga för den egna verksamheten får vi nu till stånd den utredning som , och krävde före jul.För att skattebetalarnas pengar ska komma till bästa nytta i forskningen är det viktigt att politiken fattar beslut om i vilken riktning vi ska gå. När , , presenterade sin utvärdering av svensk energipolitik stod det klart att saknar en plan för den långsiktiga energipolitiken.Chefen för sade att det är hög tid för en tydlig politik mot bakgrund av att den första svenska reaktorn av åldersskäl behöver avvecklas 2022 och den sista 2030. En skarp fråga från IEA riktades mot den : What are you going to do? Vad ska ni göra?Tre oppositionspartier har presenterat ett tydligt mål för energipolitiken och därmed för forskningen. Den sittande regeringen har ännu inte gett något svar.Genom att ge forskningsresurser till osäker kärnkraftsteknik försenas förstås utvecklingen av teknik för energieffektivisering och förnybara energikällor.Sverige ligger ganska långt fram vad gäller forskning och utveckling av förnybar energiteknik trots att anslagen är ganska låga jämfört med i många andra länder. Vi har duktiga forskare och innovatörer, men deras förutsättningar behöver förbättras. Förutom en tydlig inriktning saknas test- och demonstrationsanläggningar för att goda idéer ska kunna utvecklas och börja användas.I stället för att ge en tydlig inriktning för energiforskningen har allianspartierna fokuserat på att tricksa med anslagsnivåerna. I budgeten lade regeringen på energiforskning. Men planerade regeringen först att bara satsa drygt en miljard, alltså en rejäl sänkning. Men innan budgeten presenterades meddelades en höjning i nivå med det tidigare anslaget till 1,3 miljarder. Slutsatsen av allt tricksande var alltså att anslagsnivån för energiforskning är densamma som tidigare år.Detta är inte första gången som regeringen föreslår en sänkning av en budgetpost och sedan låtsas höja när man återgår till den tidigare nivån. Detta tycks ha satts i system på miljö- och energiområdet. Förutom att det är ohederligt skapar det en ryckighet och en osäkerhet hos forskningen och inom energibranschen.Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem behöver tydliga spelregler och ett tydligt mål om förnybar energi.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 3. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 4.Inledningsvis vill jag också säga att mitt inledningsanförande kan komma att ta något längre än sex minuter.Jag brukar benämna mig själv teknikoptimist. Både i mitt yrkesverksamma liv och genom studier har jag sysslat med teknik i olika former, och man upphör aldrig av att imponeras över människans förmåga att uppfinna och utveckla produkter och arbetsmetoder. Teknik och utveckling kan lösa mängder av problem, förbättra vardagen för människor, skapa välstånd och förbättra för natur och miljö. Möjligheterna tycks vara gränslösa.När det gäller energipolitiken är det många som önskar ett förnybart energisystem - det har vi hört inte minst i det tidigare anförandet - vilket inbegriper att man ska avveckla kärnkraften. Detta ingår också som en vision i den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . Jag har varit uppe i denna talarstol och diskuterat kärnkraft kontra förnybart. Men för att angripa frågan ur ett något nytt perspektiv från min sida skulle jag vilja börja med att säga att förnybart är teoretiskt möjligt. Tekniken sätter egentligen inte några gränser för detta.Det är naturligtvis fullt möjligt, rent tekniskt, att fylla hela med vindsnurror och solpaneler för att motsvara vårt lands energibehov, även om dessa energislag inte nödvändigtvis levererar vid de tillfällen då strömmen behövs.Det är naturligtvis möjligt att integrera vårt elnät med både och andra världsdelar för att på marginalen dämpa de svängningar som uppstår av dessa väder- och årstidsberoende energislag.Det är naturligtvis också - rent tekniskt - fullt möjligt att lagra den ström vi inte för ögonblicket gör av med till senare tillfälle med hjälp av till exempel pumpkraftverk eller andra uppfinningar.Tekniken finns , och den är fullt tillämpbar. Men frågan man måste ställa sig är: Vad kostar det? Vad kostar det i pengar, och vad kostar det i miljö?Ska man någorlunda begripa energipolitiken är det fundamentalt att man förstår att kärnkraften inte är direkt utbytbar mot vind- och solkraft, eftersom dessa energislag inte fungerar som baskraft, utan att komplettera med en rad andra investeringar. De enda energislag som rakt av kan ersätta kärnkraften är vatten, gas, olja och kol. Det är vad vi har att tillgå. Ska man däremot ersätta baskraften med så kallad förnybar energi måste det bland annat investeras enormt i elnäten för att förbättra överföringskapaciteten, både inom och ut till omvärlden. Vidare måste man ofrånkomligen bygga upp en gigantisk industriell förmåga att lagra energin för senare användning.Herr talman! Överföring av elektricitet över långa sträckor ger energiförluster. Det gäller alla typer av överföringstekniker, även om förlusterna naturligtvis varierar med olika tekniker. Lagring av energi ger också upphov till förluster, och de ska nog räknas i tiotals procent. Ska vi ersätta kärnkraftsel måste vi kanske bygga uppåt förnybart. Ska man räkna i vindkraft handlar det sannolikt om tiotusentals ytterligare vindsnurror jämfört med i dag.Solkraften väljer jag att fortsättningsvis räkna bort ur ekvationen. De vansinnesförslag som finns gällande storskalig satsning på solkraft har jag redan kritiserat här i kammaren, så det får räcka tills vidare.I detta betänkande föreslår - inte helt förvånande - en koalition av Socialdemokraterna, mer forskning på lagring av energi. Det är begripligt med tanke på att lagringsförmåga är en absolut nödvändighet om man ska realisera ett avvecklande av kärnkraften och ersätta densamma med så kallat förnybart.Dagens kärnkraft levererar vid ett maxuttag runt . Dagar då det inte blåser kan vi med dagens överföringskapacitet åtminstone i teorin importera en bit över hälften av den förlust som ett avvecklande av kärnkraften skulle innebära. Men det bygger på att kringliggande länder har ett överskott som de kan och vill sälja till , för satsar även de storskaligt på vindkraft kommer de oftast att ha elunderskott som . I realiteten kommer vi i huvudsak att importera kraft från gas och kol.Jag har försökt fördjupa mig när det gäller lagring av energi och ska försöka föra ett principiellt resonemang för att försöka avtäcka vilka utmaningar vi står inför vid förnybart.Situationen stipulerar att jag tvingas höfta lite grann. Men enligt de beräkningar och bedömningar som jag har gjort kommer vi att behöva investera i en generatorkapacitet på ungefär i anslutning till de lagringsmedier vi väljer att lagra energin i. Denna generatoreffekt motsvarar då hälften av dagens kärnkraftverk och skulle ha som syfte att generera el dagar då det inte blåser tillräckligt, givetvis kompletterad med den import som jag pratade om tidigare, som också är nödvändig.Dagar då vindkraften står stilla utgår jag alltså från att vi importerar och använder lagrad energi med . Denna kapacitet bedömer jag vara ett minimum om inte ska stanna under årets kallaste månader.När vi väl har de här generatorerna på plats, med den installerade effekten på , måste de drivas av något: energi som vi på något vis har lagrat. är vi här för att diskutera forskning, så givetvis förstår jag att den forskning som föreslås av vänsteroppositionen gäller något annat än denna lägesenergi, när man ska pumpa upp vatten och använda gravitationen för att utvinna energin igen. Problemet är dock att vi oavsett vilken teknikform vi använder har fysikens lagar att förhålla oss till. Därför vill jag hålla mig kvar lite grann vid pumpkraftverk, för att sätta de här utmaningarna i perspektiv.Dessa installerade i effekt måste, som alla förstår, kunna leverera el under när vinden blåser snålt. Det är faktiskt inte ovanligt att landets alla vindkraftverk levererar nära noll under tre . Därför måste vi sannolikt kunna lagra energi motsvarande en halv terawattimme.De flesta känner nog till vattentornet i som har fått smeknamnet Svampen. Det är ett ganska imponerande bygge och lite av en turistattraktion. Det tornet är och rymmer vatten. För att lagra energi motsvarande en halv terawattimme i torn av Svampenmodell måste vi pumpa upp vatten. Det motsvarar ungefär 450 000 vattentorn. Det är en siffra att suga lite grann på. Skulle man ställa 450 000 Örebrosvampar packade på en rad skulle sträckan bli 2 . Man skulle också kunna jämföra vattenvolymen med 7 000 eller varför inte en fjärdedel av allt vatten i Mälaren.Nu tänker nog några av er att ingen föreslår att vi ska bygga 450 000 vattentorn i . Men låt detta vara en illustration till vilka utmaningar det innebär att ställa om till förnybart. Ingen kan ju ändra fysikens lagar - inte ens . Oavsett vilken lagringsteknik forskningen kommer fram till kommer det att gå åt enorma summor pengar, ofantliga mängder stål och vidunderliga mängder cement för ett genomförande. Lika enorma kommer påfrestningarna att bli på miljön.Den fullkomligt brutala miljöförstöring som det skulle innebära att ställa om till förnybart i energisektorn kommer jag och aldrig att ställa oss bakom - aldrig . Jag hoppas också att miljömedvetna väljare straffar ut de miljövandaler som förespråkar sådant ofog från riksdag.Herr talman! Efter denna lilla räkneövning skulle jag vilja avsluta med att tala om vad faktiskt vill, även om jag tycker att det är av yttersta vikt i sammanhanget är att kritisera den intellektuella härdsmälta som är bärande i svensk energipolitik.Till skillnad från många partiföreträdare här i kammaren tycker jag och att det är en dålig idé att förespråka förändringar i energisystemet som innebär en näst intill oöverskådlig miljöförstöring och dessutom höjda elpriser med flera . Jag och tycker i stället att man ska föra en politik som tar ansvar för landet och dess befolkning. Då är det mer rimligt att föra en politik för att sänka elpriserna och värna miljön.Vill man människor väl ska man inte strypa tillgången på el. Visionen måste handla om att ge landets medborgare ett överflöd av ren, billig och leveranssäker el.Därför ligger vårt fokus på att skapa förutsättningar för att göra kärnkraften ännu renare, ännu mer säker och ännu mer effektiv. Alla möjligheter finns. Här är utvecklingspotentialen enorm för att skapa tillväxt och välstånd. Inte minst skulle vi kunna bli en storexportör av kärnkraftsteknik. Många pratar om generation 4-kärnkraftverk, men varför begränsa sig till det? Jag hoppas att under min livstid få uppleva både generation 5 och generation 6, gärna utvecklade av svenska ingenjörer. Jag kan konstatera att från inte saknar fantasi i energidebatten. Men jag tycker att det saknas en hel del relevanta fakta.För inte så länge sedan lyfte upp ungefär samma skräckscenario om förnybar energi. Jag noterar att han inte har läst de forskningsrapporter som jag hänvisade till som svar på hans frågor.Professor på KTH har utrett hur skulle kunna nå ett elsystem helt baserat på förnybara energikällor. Den utredningen heter - jag hoppas att noterar det nu: På väg mot en elförsörjning baserad på enbart förnybar el i Sverige.Där fastslår att kan nå förnybart elsystem med dagens reglerkraft och med dagens infrastruktur samt att kostnaden om någon blir enstaka ören . Han räknar på att kan nå ett mål om förnybart genom vind och sol med dagens system och dagens teknik.Josef ägnar sig också åt en egen kalkyl av vad det skulle innebära för om vi skulle ersätta kärnkraften. Frågan var: Hur kan vi ersätta kärnkraft?Jo, det skulle faktiskt räcka med att når det nationella vindkraftsmål på som den här står bakom och når den lönsamma besparingspotential som den statliga fastslog . Det räcker alltså med att nå det nationella målet för vindkraft och den lönsamma besparingen för energieffektivisering för att nå förnybar energi. Det är ingen rocket science.Vi ser att det runt om i världen är den förnybara energin som växer snabbast eftersom den är mest konkurrenskraftig. Det är en väldigt tydlig signal som den här och även behöver ta del av. Tack, , för frågorna!När det kommer till reglerkraften säger man att vi med dagens reglerförmåga klarar att ersätta kärnkraften med vindkraft. Jag håller inte med. Jag tycker att det är ett absurt påstående. Jag menar att det inte räcker ens för vindkraft.Sedan ska man inte glömma att reglerkraften i inte används bara av konsumenter och producenter i , utan den är också eftertraktad i utlandet. Vi bär till exempel upp delar av reglerförmåga för danskarnas extrema vindkraftssatsning.Sedan frågar jag mig varför vi ska begränsa människors möjligheter att använda elström. Vill vi inte utveckla svensk industri och välfärd? Energitillgången är så pass hårt knuten till välfärden. Ska vi då inte försöka göra energin billigare och ge mer ren energi till folket? Jag tycker att ni blir lite grann svaret skyldiga när det gäller hur ni har tänkt lagra energin. Ni föreslår själva i betänkandet att den ska lagras, och då antar jag att ni har tänkt åtminstone något på hur mycket som ska lagras och hur det ska gå till. Några tankar kring detta måste ni ändå ha. Det kunde du gärna få resonera lite grann om. Jag hoppas att bokar med någon av de professorer som jobbar med just frågan hur kan ställa om till ett helt förnybart energisystem.Jag noterar att tycks ha missat det faktum att vindkraften levererar som allra mest när vi behöver den som mest. Det är kalla vinterdagar som vindkraften ger allra mest el. Vindkraften har levererat mer stabilt än vad kärnkraften i har gjort. Har noterat att snabbstoppades för att man upptäckte ett läckage som man inte visste var det var. Det är kärnkraften som gör det svårt för den svenska reglerkraften att ge en leverans som är tillförlitlig och stabil.I försöker man nu bygga ny kärnkraft. I är det bara på två platser det byggs ny kärnkraft, och det är och . Bygget i är nu försenat. Prislappen är ungefär så dyr som man beräknade när man startade bygget. När kärnkraftverket Olkiluoto 3 är klart kommer det att leverera el som är dyrare än dagens vindkraftsel. Påståendet att kärnkraftsel är billig är absurt. Det visar alla de försök runt om i världen där man nu bygger ny kärnkraft. Vi nåddes av nyheten att för att det ska byggas ny kärnkraft i kräver det bolag som ska bygga enorma statliga subventioner för att över huvud taget få lönsamhet i försöket.Vad gäller energieffektivisering säger det sig väl självt att det är mer konkurrenskraftigt om kan framställa en produkt med mindre energi. Ett tydligt exempel i den svenska debatten är , som upptäckte att deras konkurrenter i tillverkade en bil med hälften så mycket el. Det är klart att det är en konkurrensnackdel för om vi fortsätter att slösa energi. tycker att det behövs tydligare politiska styrmedel för att använda energin mer effektivt. Det är intressant att börjar tala om nationalekonomi och företagsekonomi och konstaterar att det är billigare att använda lite energi. Det är klart att det är, men låt därför marknadskrafterna avgöra hur mycket energi de behöver använda för att göra en produkt på det mest energieffektiva och ekonomiska sättet. Ge dem den energi de behöver, så får de avgöra det själva.Anledningen till att svensk kärnkraft har varit väldigt otillförlitlig - vi ligger långt efter när det gäller tillförlitlighetsgraden och tillgänglighetsgraden på vår kärnkraft - är naturligtvis den mycket tragiska politik som länge har förts här i landet, där kärnkraften har levat under ett nedläggningshot. Då har man inte velat intressera sig för att investera i moderniseringar, underhåll och så vidare. Det är väl en ganska naturlig följd av det.Sedan har jag ett påpekande som är ganska viktigt och som faktiskt behöver ta med sig hem. Det är en stor missuppfattning från sida när hon säger att de absolut kallaste dagarna levererar vindkraften som bäst. Det är helt fel. Jag sitter och gör diagram - det är bara att gå in på Svenska kraftnäts statistik och titta hur det ser ut. Man kan göra egna diagram i Excel. Det är mycket enkelt. Sanningen är förvisso den att vindkraften levererar mer , när det är kall luft ute med högre luftdensitet. Så är det absolut. Men titta hur det ser ut de dagar då vi gör av med allra mest energi, när vi har de riktiga topparna och har kallt ute. Då ligger vindkraften nära noll. Gå in och titta, ska du få se! Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. Jag tänker inte hålla något långt anförande. I stort delar jag det sade i sitt anförande.Det finns mycket i propositionen som egentligen är bra. har motionerat för att vi har en annan målsättning med energipolitiken. Vi vill se en energipolitik som baseras på förnybart. Det är därför vi har motionerat.Vi pratade också om vikten av samarbete mellan de olika forskningsfinansiärer som finns. Det räcker inte med bara ett informationsutbyte, som regeringen föreslår i propositionen, utan här behövs ett tydligt ansvar. Vi anser att det är energimyndigheterna som behöver ha ansvaret för att starta samverkansprogram. Vi lyfter också fram vikten av att det finns resurser avsatta för test- och demonstrationsanläggningar, för att man ska kunna förverkliga de forskningsresultat som förhoppningsvis kommer fram.Jag nöjer mig med detta. Jag har varit här i kammaren i nu och känner mig lite mör. I näringsutskottets betänkande NU6 behandlar vi propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem och ett antal motioner som väcktes med anledning av denna proposition samt två motioner från den allmänna motionstiden.Tanken med energipolitiken är att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning. Målet är att energiförsörjningen ska ha så låg inverkan på hälsa, miljö och klimat som möjligt och bidra till omställningen till ett mer hållbart samhälle. Det är på så sätt som energipolitiken också främjar en god ekonomisk och social utveckling i hela Sverige.I dag debatterar vi emellertid den svenska energiforskningen. Denna forskning bör riktas in mot ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energiforskningen är en viktig integrerad del av den svenska energipolitiken. Det är avgörande för om vi kommer att nå den utveckling på energiområdet som vi önskar. Därför är det också angeläget att energiforskningens mål knyts till de uppsatta målen för klimat- och energipolitiken.Målet för forskning och innovation på energiområdet är att de insatser som vi gör ska bidra till att uppnå regeringens energi- och klimatmål och de energirelaterade miljöpolitiska målen. Forskning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering på energiområdet är några av de allra viktigaste instrumenten för att de uppsatta målen ska kunna uppnås.Utskottets majoritet - det finns andra här, som vi redan har hört - står bakom den förda energipolitikens mål om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. De energi- och klimatmål som har lagt fast visar, tillsammans med regeringens ambitioner för en god ekonomisk och social utveckling i hela landet, på den helhetssyn som måste prägla energipolitiken. föreslår regeringen tre konkretiseringar av de övergripande målen i propositionen. Där ska forskning och innovation på energiområdet för det första bidra till att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att göra själva omställningen till ett långsiktigt hållbart energisystem möjlig i , men den ska också, för det andra, utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed också bidra till tillväxt genom energisystemets omställning och utveckling i och på andra marknader.Slutligen: Det tredje konkretiserade målet är att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till internationellt samarbete på energiområdet.Herr talman! Det är omöjligt för som står för en begränsad del av de globala insatserna för forskning och innovation på energiområdet att fokusera på alla angelägna områden inom det här mångfasetterade politikområdet.