bet · H001TU16 · 2013-05-07 00:00:00 — 2012/13:TU16 Yrkestrafik- och taxifrågor I detta betänkande behandlar trafikutskottet frågor om yrkestrafik och taxi. I betänkandet behandlas 35 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör bl.a. säkra uppställningsplatser för lastbilar, konkurrensvillkoren inom yrkestrafiken, åtgärder mot illegal verksamhet i åkeribranschen, tillsynen av taxibranschen, obligatoriska redovisningscentraler och översyn av taxibranschen. Med anledning av motionsförslagen föreslår utskottet att riktar totalt fyra tillkännagivanden till regeringen, varav två inom yrkestrafikområdet och två inom taxiområdet. Inom yrkestrafikområdet avser tillkännagivandena dels en översyn av möjligheten att införa en modell liknande den som tillämpas i med bl.a. krav på att de som arbetar inom åkerinäringen ska vara anställda i det företag som utför transporten, dels åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen. Inom taxiområdet handlar tillkännagivandena dels om att det är hög tid att införa obligatoriska redovisningscentraler, dels om behovet av en bredare och mer fördjupad översyn av taxibranschen. Utskottet avstyrker övriga motionsförslag och konstaterar att flera av dem är eller kommer att bli tillgodosedda genom pågående och planerat behandlings- och utvecklingsarbete. I betänkandet finns tio reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hastighetsefterlevnad för tung trafik 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 1 (MP, V) Åtgärder för säkra uppställningsplatser för lastbilar 2012/13:T313 av m.fl. (S). Reservation 2 (S, SD) Åtgärder inom EU för säkra uppställningsplatser 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 31. Reservation 3 (S, MP, V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om behovet av att se över möjligheten att införa en modell liknande den som tillämpas i , med bl.a. krav på att de som arbetar inom åkerinäringen ska vara anställda i det företag som utför transporten. 2012/13:T330 av och (båda SD), 2012/13:T361 av och (båda S), 2012/13:T397 av (S) i denna del och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 27, 29 och 30 samt 2012/13:C261 av (M) yrkande 2. Reservation 4 (M, FP, C, KD) Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg 2012/13:T377 av (S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 5 (S, MP, V) Åtgärder mot illegal verksamhet i åkeribranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör vidta åtgärder mot illegal verksamhet inom åkeribranschen. 2012/13:T255 av (S). 2012/13:T212 av (M) och 2012/13:T231 av (M). Transportstyrelsens avgifter för tillsyn av kör- och vilotider 2012/13:T351 av och (båda M). Böter och sanktioner vid överträdelser och hindrande av fortsatt färd 2012/13:T227 av (S), 2012/13:T233 av och (båda KD) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:T397 av (S) i denna del. Reservation 6 (S) Digitala förarkort i taxi 2012/13:T229 av och (båda S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 36. Reservation 7 (S) Kontroller och indragning av taxilegitimationer 2012/13:T204 av (SD) yrkandena 13, 2012/13:T311 av och (båda S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 35. Reservation 8 (SD) Samverkan i tillsynen av taxibranschen 2012/13:T311 av och (båda S) yrkandena 4 och 5. Reservation 9 (S, MP, V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att det nu är hög tid att införa obligatoriska redovisningscentraler. 2012/13:T311 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 34. Reservation 10 (M, FP, C, KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om behovet av en bredare och mer fördjupad översyn av taxibranschen. 2012/13:T311 av och (båda S) yrkande 6 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 37 och 38. 2012/13:T319 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (KD), (SD), (V), (M), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 35 motionsyrkanden i 18 motioner från den allmänna motionstiden om godstrafik, taxi och buss. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. I samband med beredningen av ärendet har utskottet informerats av företrädare för , och Transportstyrelsen om ett genomfört uppdrag om regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg samt myndigheternas pågående och planerade arbete för att stärka tillsynen av yrkestrafiken och taxibranschen. Hastighetsefterlevnad för tung trafik Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om den obligatoriska inställningen av hastighetsregulatorerna. Utskottet förutsätter att åtgärderna för att förbättra den tunga trafikens hastighetsefterlevnad fortsätter. Jämför reservation 1 (MP, V). De flesta tunga lastbilar och bussar måste av trafiksäkerhetsskäl ha en anordning som begränsar fordonets maxhastighet, en s.k. hastighetsregulator. En hastighetsregulator har som huvuduppgift att reglera bränsletillförseln till motorn för att på så sätt begränsa fordonets hastighet till ett fastställt värde, exempelvis . Anordningen kan vara en separat teknisk enhet eller ett system som är integrerat i fordonet. finns det lagkrav på att tunga lastbilar med en totalvikt över och bussar med totalvikt över av årsmodell eller senare ska vara utrustade med hastighetsregulatorer som ska användas. Enligt gällande regler är maxhastigheten för lastbilar utan släp på motorväg eller motortrafikväg och för lastbilar med släp. Den som överträder gällande hastighetsbegränsningar kan åläggas böter och/eller få körkortet indraget. m.fl. (MP) framför i kommittémotion 2012/13:T509 att sänkt hastighet är ett effektivt sätt att spara bränsle för alla trafikslag. Tunga fordon står för en större del av den utsläppsökning som höga hastigheter leder till jämfört med deras andel av trafikarbetet och det är därför särskilt viktigt att få förare av de tunga fordonen att hålla hastigheten. Tunga lastbilar med släp är utrustade med hastighetsregulatorer som begränsar hastigheten. Enligt EU-direktiv är dessa inställda trots att den högsta tillåtna hastigheten är . I motionen anförs att koldioxidutsläppen för en tung lastbil med släp på landsväg skulle minska om regulatorn ställdes om . Motionärerna anser att bör ställa krav i EU på tunga lastbilars hastighetsefterlevnad så att en inställning på hastighetsregulatorerna blir obligatoriskt i alla fordon (yrkande 17). Utskottet kan utifrån resultaten av olika undersökningar om hur den tunga yrkestrafiken följer hastighetsbegränsningarna konstatera att situationen behöver förbättras. I en tillståndsmätning som och Transportstyrelsen lät genomföra framkom att av de godstransporter som undersöktes överträdde de gällande hastighetsbestämmelserna och att resultatet från den mätningen motsvarade samma nivå som vid en tidigare mätning 2007. Att den tunga lastbilstrafiken inte följer de gällande hastighetsbestämmelserna framgår även av en större undersökning av fordonshastigheterna på de statliga vägarna som genomförde den 21 maj30 och som motsvarar de tidigare årliga undersökningar som dåvarande genomförde . Resultaten från dessa mätningar visar att andelen trafikarbete där den tillåtna hastigheten överskreds uppgick till vid mätning för lastbilar med släp. Utskottet anser att det är otillfredsställande att en så hög andel överskrider den tillåtna hastigheten. kan utskottet konstatera en viss förbättring sedan den senaste mätningen 2004 och att andelen trafikarbete där den tillåtna hastigheten överskreds har minskat . Utskottet noterar att det i en ny tillsynsrapport (2013:1) från om polismyndigheternas strategiska arbete inom trafiksäkerhetsområdet bedöms att de undersökta polismyndigheternas rapportering av hastighetsöverträdelser i intervallen fortfarande inte är tillräckligt omfattande och att flera polismyndigheter inte har vidtagit konkreta åtgärder för att förbättra detta. I tillsynsrapporten görs vidare bedömningen att den sänkta toleransen vid hastighetsövervakning inte har fått genomslag inom polismyndigheterna. Utskottet vill framhålla vikten av att hastighetsefterlevnaden förbättras och att det är angeläget att på olika sätt intensifiera arbetet och vidta nödvändiga åtgärder för detta. Utskottet vill vidare betona att utöver minskade utsläpp är en förbättrad hastighetsefterlevnad även positivt för att öka trafiksäkerheten på vägarna. Detta framgår av med en översyn av etappmål och indikatorer för säkerhet på väg där det anges att åtgärder för ökad efterlevnad av hastighetsgränserna tillsammans med andra åtgärder för lägre medelhastighet har störst potential att nå målen. Utskottet kan konstatera att det behövs en ökad samverkan och gemensamma åtgärder från såväl åkeribranschen som myndigheter och organisationer för att åstadkomma en bättre hastighetsefterlevnad. Utskottet välkomnar därför den resultatkonferens som hölls i där bl.a. frågor om förbättrad hastighetsefterlevnad togs upp. Vid konferensen diskuterade myndigheter, företag och organisationer hur det fortsatta arbetet för att uppnå etappmål för trafiksäkerhet bör se ut. Utskottet förutsätter att åtgärderna för att förbättra den tunga trafikens hastighetsefterlevnad fortsätter. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 17. Säkra uppställningsplatser för lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om säkra uppställningsplatser för lastbilar. Utskottet hänvisar till de insatser som sker på olika nivåer för att få fler och säkrare uppställningsplatser och finner inte anledning till att vidta någon ytterligare åtgärd. Jämför reservationerna 2 (S, SD) och 3 (S, MP, V). m.fl. (S) framför i motion 2012/13:T313 att stora delar av det gemensamma varuflödet går via transporter på vägnätet och att bristen på platser där chaufförer kan ta rast, där släp tillfälligt kan ställas upp och där omlastning av gods kan ske ställer till problem för branschen. Situationen i är särskilt bekymmersam. Motionärerna anför att det inte handlar om övernattningsplatser, som är ett helt annat problem, utan om en uppställningsplats med exempelvis max två timmars parkering med parkeringsövervakning. För att hitta någon form av enhetliga lösningar på problemet föreslås att får i uppdrag att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att anlägga fler uppställningsplatser för åkerinäringen och komma med förslag till lösningar som täcker in hela landet. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) anförs att det händer att chaufförer rånas och gods stjäls på uppställningsplatser för lastbilar samt att det där också förekommer att oseriösa chaufförer ägnar sig åt brottslighet som smuggling och försäljning av alkohol, tobak och narkotika. Motionärerna framhåller att detta måste upphöra och att uppställningsplatserna ska vara rast- och viloplatser för chaufförer, inte platser för kriminell verksamhet. Vidare framhålls att måste vara drivande i det pågående arbetet inom EU och verka för fler säkra uppställningsplatser för lastbilstrafiken inom EU. Motionärerna pekar på vikten av att koppla ihop arbetet med säkra uppställningsplatser med arbetet för att främja intelligenta transportsystem (ITS) i EU och då ITS-lösningar kan hjälpa chaufförer att hitta lediga säkra uppställningsplatser (yrkande 31). Åtgärder för säkra uppställningsplatser för lastbilar Utskottet vill inledningsvis erinra om att behovet av säkra uppställningsplatser för lastbilar har uppmärksammats i trafikutskottets uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg (2012/13:RFR7) och att uppföljningsgruppen i sina bedömningar pekade på vikten av att närmare belysa frågan. Utskottet påminner vidare om att regeringen redovisade ett förslag till inriktning av hur trafikens infrastruktur bör utvecklas för perioden 20142025 (prop. 2012/13:25). har därefter tillstyrkt regeringens förslag om att den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. ska uppgå till , varav till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet. Utskottet erinrar om att regeringen beslutat om direktiv till åtgärdsplaneringen och att i samråd med regionerna arbetar med att ta fram underlag och förslag till en nationell plan för transportsystemet 20142025 för att stärka konkurrenskraft och bidra till välfärd, livskvalitet och tillväxt i hela landet. Länsplaneupprättarna ska redovisa förslag till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur till . Utskottet förutsätter att frågan om säkra uppställningsplatser kommer att beaktas i samband med denna åtgärdsplanering. När det gäller säkra uppställningsplatser vill utskottet avslutningsvis uppmärksamma att även branschen själv vidtar åtgärder för ökad säkerhet vid uppställning och att det är vanligt att de etablerade transportföretagen väljer att teckna egna avtal med samverkansparter inom åkeribranschen om säkra uppställningsplatser. Med utgångspunkt från de insatser som sker på olika nivåer för att få fler och säkrare uppställningsplatser finner utskottet inte anledning att vidta någon ytterligare åtgärd och avstyrker därmed motion 2012/13:T313 av m.fl. (S). Åtgärder inom EU för säkra uppställningsplatser Då en stor del av lastbilstransporterna sker över de nationella gränserna vill utskottet peka på att frågan om säkra rast- och uppställningsplatser är något som har beaktats inom ramen för arbetet med att ta fram en ny förordning för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). I kommissionens förslag till förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (KOM(2011) 650) föreslås en utveckling av rastplatser med ett intervall på på motorvägar, bl.a. för att tillhandahålla tillräckligt utrymme för parkering för yrkestrafikanter med en lämplig skydds- och säkerhetsnivå. Utskottet vill också uppmärksamma att det inom ramen för det europeiska samarbetet pågår ett EU-projekt (the East West Transport Corridor II, EWTC II) om säkra uppställningsplatser som är ett samarbete mellan , och . I projektet ingår att studera behovet av säkra uppställningsplatser i en korridor som går mellan VilniusBlekingeE22 till och vidare till i . I leds projektet av Region och inriktningen är att kunna lämna förslag om hur två anläggningar skulle kunna se ut om de stationeras i och på . När det gäller intelligenta transportsystem (ITS) kan utskottet påminna om att ett ramverk har inrättas för ett samordnat och enhetligt införande och användning av ITS inom Europeiska unionen och över gränserna mellan medlemsstaterna genom och rådets direktiv /40/EU av om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (ITS-direktivet). Regeringen har överlämnat propositionen Intelligenta transportsystem på vägtransportområdet (prop. 2012/13:138) till . Enligt det lämnade förslaget ska ITS-tillämpningar och ITS-tjänster uppfylla de krav som behövs för att bl.a. tillhandahålla informationstjänster i realtid samt informationstjänster och bokningstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och andra fordon i kommersiell trafik. Propositionen bereds i utskottets betänkande 2012/13:TU14. Det kan även noteras att det inom FN:s ekonomiska kommission för (Unece) pågår ett arbete med att ta fram en skyltning för säkra uppställningsplatser. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrks motionsförslaget 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 31. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att en översyn bör göras av hur den modell som tillämpas i med bl.a. krav på att de som arbetar i åkerinäringen ska vara anställda i det företag som innehar trafiktillståndet och behovet av förändringar för att kunna garantera den svenska kollektivavtalsmodellen. Utskottet hänvisar till att det behövs förbättrade villkor inom åkerinäringen och att det krävs åtgärder som syftar till att ge branschen förutsättningar att konkurrera på lika villkor. bifaller därmed motionsförslag om konkurrensvillkoren inom yrkestrafiken och avstyrker motionsförslag om en översyn av konkurrenssituationen inom bussbranschen. Jämför reservation 4 (M, FP, C, KD). När det handlar om att anställa personal som bor utomlands gäller vanliga beskattningsregler om vistelsen i varar eller längre. Om vistelsen i är än har den anställde däremot möjlighet att bli beskattad enligt särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK). Vid SINK gäller att skatten är på ersättningen och eventuella förmåner, att den anställde slipper deklarera i och att den anställde inte får göra avdrag. Om den anställde inte visar upp ett utsändningsintyg, som ett A1-intyg eller liknande, ska arbetsgivaren betala arbetsgivaravgift och lämna en kontrolluppgift. Arbetsgivaren ska tills den anställde kan visa ett beslut från att han eller hon ska bli beskattad enligt SINK eller enligt inkomstskattelagen dra skatt enligt gällande skattetabell där arbetsgivaren har sitt säte plus . Den anställde kan sedan i efterhand, begära omprövning av ärendet för att kunna bli beskattad enligt SINK eller inkomstskattelagen. Skatten justeras då retroaktivt. Enligt det gällande regelverket är huvudregeln att de sociala avgifterna ska betalas i det land där personen är verksam. Lagen anger vidare att den som betalar ersättning till någon för utfört arbete är den som är skyldig att betala arbetsgivaravgifterna (socialavgifterna). Det finns sedan undantag från reglerna om personen som arbetar i annat land är utstationerad och därmed kvarstår i sitt hemlands socialförsäkringssystem, då utgår inga sociala avgifter. Det finns också undantag från reglerna om personen som har F-skatt för bedriven verksamhet är den som själv är skyldig att betala socialavgifterna. och (båda SD) yrkar i motion 2012/13:T330 på att den svenska lagstiftningen om yrkestrafiken bör skärpas för att motverka att konkurrensen inom EU snedvrids. Motionärerna hänvisar till att det i den EU-förordning som ligger till grund för den kommande svenska yrkestrafiklagen anges att åkerier som dömts för att ha brutit mot regler om löne- och anställningsvillkor ska kunna fråntas sina trafiktillstånd. Motionärerna menar att reglerna dock har negligerats i trots att EU-förordningen numera också ger medlemsstaterna rätt att ta itu med lönedumpning och marknadsstörningar via nationella tilläggsregler. De anför att det i tillåts att chaufförer med F-skattsedel kör andra åkeriers bilar, mer eller mindre olagligt, vilket bidrar till att snedvrida konkurrensen mellan inhemska och utländska åkerier. Motionärerna anser att åkerier vid arbetstoppar ska kunna anlita bemanningsföretag. Dessa ska dock vara certifierade och ansvara för förarnas löner samt för att anställningsvillkoren följer det kollektivavtal som gäller för den firma de hyr ut arbetskraften till. I motion 2012/13:T361 av och (båda S) framförs att förekomsten av utländska egenföretagare i den svenska åkerinäringen har ökat markant och att det finns uppskattningsvis över 1 000 utländska förare i som inte är formellt anställda trots anställningsliknande förhållanden, s.k. falska egenföretagare. Dessa chaufförer saknar anställningskontrakt i då vissa svenska åkerier väljer att ha en affärsrelation med förarna i stället för ett anställningsförhållande. Motionärerna pekar på att detta är fullt möjligt eftersom chaufförerna får status som egenföretagare genom sin F-skattsedel eller motsvarande dokumentation och att det ur ett juridiskt perspektiv inte finns några hinder för svenska åkerier att anlita utländska egenföretagare. Motionärerna framhåller att trots att upplägget är lagligt skapar det problem som bl.a. social dumpning, oro för anställningstryggheten på svensk arbetsmarknad, lönedumpning och förlorade skatte- och avgiftsintäkter i . Vidare drabbas seriösa åkerier som vill ta ansvar för både miljö och anställda hårt av denna utveckling och slås ut från marknaden. Motionärerna anser därför att det är angeläget att undersöka hur en motsvarighet till den holländska lagstiftningen kan införlivas i svensk lag när det gäller krav på att de som arbetar i transportnäringen ska vara anställda i det företag som innehar trafiktillståndet, på att bemanningsföretag som kontrakteras i transportnäringen har kollektivavtal samt på att underentreprenörer ska ha egna trafiktillstånd och egna fordon. (S) anger i motion 2012/13:T397 att en kombination av oklara definitioner och en närmast obefintlig kontroll har lett till att omfattande godstrafik utförs av olaga inrikes yrkestrafik i strid mot intentionerna i EU:s förordningar om villkoren för hur cabotage ska bedrivas. De omfattande och systematiska brotten mot cabotagereglerna har försatt svenska åkerier i en närmast ohanterlig konkurrenssituation där många slås ut medan andra försöker sänka sina kostnader genom att ta in s.k. falska egenföretagare som avlönas på samma nivåer som arbetskraft från utländska bemanningsföretag utan representation i . I motionen framhålls att ger utrymme för motåtgärder genom reglerna om gott anseende och möjligheten att ställa krav på att åkerier följer nationella regler om löne- och anställningsvillkor. I motionen framförs att skyndsamt bör införa likartade regler som i den holländska modellen. Motionären föreslår att chaufförer som kör för svenska åkerier som huvudregel ska vara anställda i de åkerierna. m.fl. (S) efterlyser i kommittémotion 2012/13:T477 sjysta villkor i åkerinäringen (yrkande 27). Motionärerna anför att seriösa aktörer inom åkerinäringen utsätts för osund konkurrens från oseriösa aktörer inom näringen. Den illegala inrikestrafiken har lett till att ett växande antal svenska åkare har sänkt sina priser genom att anlita falska egenföretagare genom F-skattsedlar eller förare från utländska bemanningsföretag utan representation i . Motionärerna pekar på att lönekostnaderna i båda dessa fall kan reduceras med uppåt vilket utgör ren lönedumpning och medför en marknadsstörning som underminerar förutsättningarna för seriösa åkerier. De alltmer pressade marginalerna innebär också att seriösa aktörer får allt svårare att aktivt arbeta med åtgärder för ökad trafiksäkerhet och bättre miljö. Motionärerna motsätter sig ändringar eller ett avskaffande av de förordningar som styr cabotagereglerna. Om ett nytt system ska arbetas fram måste det skapas tydliga regler som säkrar de sociala villkoren i åkerinäringen och som garanterar den svenska kollektivavtalsmodellen. Motionärerna efterlyser att utstationeringsdirektivets arbetslandsprincip får tydliga och tvingande regler samt tillämpningsregler för åkerinäringen (yrkande 29). I motionen framhålls vidare den s.k. holländska modellen för åkeribranschen och att det bör vara värt att studera dessa åtgärder närmare och se över möjligheterna att införa liknande bestämmelser i för att garantera den svenska kollektivavtalsmodellen (yrkande 30). (M) framför i motion 2012/13:C261 att det är viktigt att villkoren för bussbranschen i är likvärdiga med dem i övriga så att inte svenska bussbolag missgynnas i konkurrensen. Svenska arbetstillfällen och skatteintäkter riskerar annars att gå förlorade. Utifrån detta efterlyser motionären att konkurrenssituationen i stort för svenska bussbolag ses över (yrkande 2). Enligt uppgift till utskottet ingår riktade granskning av åkerierna i myndighetens prioriterade insats Grov ekonomisk brottslighet. Insatsen fokuserar på problematiken kring svart arbetskraft, utländska företag verksamma i landet och den grova ekonomiska brottsligheten. Enligt har myndigheten i denna granskning uppmärksammat hur flera av de undersökta åkerierna har sagt upp sina svenska chaufförer och i stället anlitat utländska chaufförer. Då de utländska aktörerna/chaufförerna inte är registrerade i något register i har endast kunnat hitta dem genom tips eller genom att söka efter åkerier som inte redovisar någon arbetskraft.