bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — Ger rektorn riktlinjer och förutsättningar för vägledningen så att den blir hela skolans ansvar? Tar huvudmannen ansvar för att skolornas studie- och yrkesvägledning fungerar på ett tillfredsställande sätt? Skolinspektionen granskar kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen och undersöker om eleverna får tillräcklig information om arbetsmarknad och utbildningar för att inte begränsas i sina val. Vidare granskar inspektionen om och på vilket sätt skolan bidrar till att vidga elevernas perspektiv vad gäller utbildningar, branscher och yrken och om eleverna förstår konsekvenserna av sina val. Inspektionen undersöker också om rektorn använder studie- och yrkesvägledarens kompetens för att sprida kunskap, initiera verksamhet och stödja övriga personalgrupper samt om vägledningsverksamheten genomförs som en process på skolan, där frågor om vidare studier och arbetsliv är integrerade i undervisningen . Slutligen granskar inspektionen huvudmannens ansvar för studie- och yrkesvägledningen och undersöker om det finns fungerande system och rutiner för att kunna säkra och utveckla personalens kompetens och vägledningens kvalitet. Granskningen görs på totalt 34 skolor i 14 kommuner i hela landet. Skolbesöken pågick 2013. Resultatet från granskningen i sin helhet kommer att sammanfattas i en övergripande kvalitetsgranskningsrapport. Att alla elever ska kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till framtidsfrågor är en utgångspunkt för uppdrag att på olika sätt främja att kvaliteten på studie- och yrkesvägledningen utvecklas. har tagit fram ett stödmaterial som utgår från att studie- och yrkesvägledning är hela skolans ansvar. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att det finns behov av en kvalitetsförbättring av studie- och yrkesvägledningen. Den snabba reformeringen av utbildningsväsendet skapar dessutom behov av särskilda kompetensutvecklingsinsatser för att höja kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen. Informationen och vägledningen behöver vara utformad så att alla elever får en helhetsbild över vilka utbildningsmöjligheter som finns så att de kan göra väl underbyggda val. Särskilt viktigt är detta för elever som av olika skäl har svårt att orientera sig i utbildningssystemet och inte har föräldrar som kan hjälpa dem. Studie- och yrkesvägledare behöver kontinuerligt utveckla sin kompetens för att upprätthålla och utveckla kvaliteten inom vägledningen. Därför föreslog regeringen att skulle avsättas 2013 för främst fortbildning av studie- och yrkesvägledare. Regeringen beräknade för samma ändamål , och . Därutöver avsåg regeringen att ge , , och i uppdrag att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. Fortbildningsinsatsen ska särskilt inriktas på hur man löser de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättningar möter på arbetsmarknaden och på det stöd från olika myndigheter som ungdomar kan få. De berörda myndigheterna bör gemensamt genomföra utbildningarna. För detta ändamål föreslog regeringen att skulle tillföras . Samma belopp beräknades komma att tillföras . beslutade enligt regeringens anslagsförslag (bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Med hänvisning till gällande bestämmelser och allmänna råd, den granskning av studie- och yrkesvägledningen som Skolinspektionen inlett samt de riktade statliga satsningar som görs på studie- och yrkesvägledare avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkande 22 och 2012/13:Ub271 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolbibliotek och läslust, reglering av skolbibliotek, bibliotek i förskolan samt bibliotekssamarbeten och biblioteksplaner. Jämför reservationerna 23 (S), 24 (V), 25 (V) och 26 (MP). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om skolbibliotek. Motionärerna menar att Kungl. skolbiblioteksstatistik som presenterades visar att skollagen (2010:800) inte följs. Motionärerna föreslår därför att Kungl. får i uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att skolhuvudmännen följer lagen. I kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att förtydliga skollagens krav på skolbibliotek. Det ska finnas en tydlig definition av ett skolbibliotek, och i skollagen ska anges regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och att deras arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. I samma kommittémotion yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att i lag tillgodose förskolans behov av bibliotek. Ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker och bokbestånd som fortlöpande förnyas måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. I kommittémotion 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att införa en tydlig definition i skollagen av vad som får kallas skolbibliotek. Även om en skolenhet uppger att man har tillgång till ett skolbibliotek har det inte alla de funktioner, de resurser och den tillgänglighet som ett skolbibliotek bör ha för att fungera som en pedagogisk resurs i skolan. I motion 2012/13:Ub456 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att beslut på politisk nivå ska vara en förutsättning för att integrera skolbiblioteksverksamhet i ett folkbibliotek. Det ska finnas ett ordnat samarbete som utgår från en formell överenskommelse. I samma motion yrkande 3 framhålls vikten av biblioteksplaner. Få kommuner verkar ha någon skolbiblioteksplan, och få kommuner med biblioteksplaner verkar ha skolbiblioteksverksamheter i sin planering, menar motionärerna. För att skolbibliotekens roll och viktiga funktion ska förtydligas behövs skolbiblioteksplaner. I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om läsförmåga och läslust. Motionärerna oroas över minskat läsande och färre bibliotekslån, även bland barn och unga, och föreslår att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för läsfrämjande och genomför ett läslyft för . Handlingsplanen ska samordnas av en nationell biblioteksmyndighet. Enligt skollagen ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Bestämmelsen fanns inte skollag. Den nya bestämmelsen innebär en skyldighet för alla huvudmän för de uppräknade skolformerna att anordna sin verksamhet så att eleverna har tillgång till skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Av skollagen framgår även att eleverna ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Av bibliotekslagen (1996:1596), och förslaget till ny bibliotekslag som regeringen överlämnade till (prop. 2012/13:147), framgår att skolbibliotek ingår i det allmänna biblioteksväsendet. Enligt bibliotekslagen ansvarar kommunerna för skolbiblioteksverksamheten. I förslaget till ny lag tydliggörs att såväl offentliga som enskilda huvudmän inom skolväsendet ansvarar för skolbibliotek. I bibliotekslagen, och i förslaget till ny lag, finns en hänvisning till bestämmelsen i skollagen om elevernas tillgång till skolbibliotek. Läroplanerna tar upp skolbiblioteket som en del av rektorns ansvar. Av läroplanerna för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskola, sameskolan och fritidshemmet framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för skolans arbetsmiljö. Den ska utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. Enligt läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel. Det är även skolans ansvar att gymnasieeleven kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. När det gäller en närmare reglering av kraven på skolbibliotekens verksamhet framgår av skollagens förarbeten att med skolbibliotek avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande (prop. 2009/10:165 s. 284). har sammanställt en kortfattad juridisk vägledning till skolhuvudmän som vill ha stöd att tolka och tillämpa bestämmelsen om skolbibliotek. Vägledningen tar upp att eleverna ska ha tillgång till skolbibliotek, definitionen av skolbibliotek, vad som avses med tillgång till skolbibliotek, ansvaret för elevernas tillgång till skolbibliotek samt aktuella bestämmelser och förarbeten. definierar ett skolbibliotek som en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställts till elevernas och lärarnas förfogande med hjälp av kompetent personal. Skolbibliotek är en del av skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Skolbibliotek kan därmed betraktas dels som en materiell resurs som är en del i en skolas läromedel och övrig utrustning, dels som en funktion som bidrar aktivt i kunskapsutvecklingen och svarar för viss service. När det gäller tillsyn över skolbibliotek kan utskottet konstatera att skolbibliotek regleras i skollagen och att det är bestämmelserna i den lagen som styr vad som kan göras om biblioteksverksamheten inte lever upp till kraven. Skolinspektionen är ansvarig statlig tillsynsmyndighet för verksamheter som bedrivs enligt skollagen. Skolinspektionen har inom ramen för sin tillsyn tagit fram ett antal krav som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till skolbibliotek. För det första ska eleverna ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på ett sådant avstånd från skolan att man kontinuerligt kan använda som en del av utbildningen för att bidra till att eleverna når utbildningens mål. För det andra ska omfatta böcker, facklitteratur, skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. Slutligen ska vara anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. När det gäller förskolans behov av bibliotek har utskottet tidigare framhållit att förskolan enligt 8 kap. 2 § skollagen ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg (bet. 2011/12:UbU13 s. 18). Enligt Läroplan för förskolan 98 (reviderad 2010) ska förskolan främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I läroplanen har man förtydligat målen för barnens språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik. På så sätt har ambitionerna för lärandet höjts, och det har blivit tydligare vad varje barn har rätt att få med sig från förskolans verksamhet. Utskottet har tidigare ansett att det är angeläget att stimulera även förskolebarnens intresse för läsning och litteratur. Att uppställa ett krav på bibliotek även för förskolor ansåg utskottet dock av praktiska skäl inte vara möjligt. Utskottet framhöll att det inte finns någonting som hindrar huvudmannen att se till att även förskolebarnens behov av böcker tillgodoses (bet. 2009/10:UbU21 s. 60). När det gäller bibliotekssamarbeten framgår det av skollagens förarbeten att tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. En liten skola på landsbygden kan ha behov av att finna andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför ska anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån skolornas eller elevernas olika behov och förutsättningar (prop. 2009/10:165 s. 284). Utskottet kan konstatera att det är en fråga för huvudmannen hur olika lösningar bäst formaliseras. När det gäller biblioteksplaner framgår det av bibliotekslagen (1996:1596) att kommuner och landsting ska anta planer för biblioteksverksamheterna. Bestämmelsen infördes i lagen 2004 och föreslås finnas kvar i den proposition med förslag till en ny bibliotekslag som regeringen överlämnade till (prop. 2012/13:147). Enligt en utvärdering av bibliotekslagen hade av landets kommuner och nästan alla landsting 2009 antagit planer för sina biblioteksverksamheter. Biblioteksplanerna ser dock mycket olika ut och har skiftande ambitionsnivåer. Trots brister i efterlevnaden av lagens bestämmelser har arbetet med biblioteksplaner lyft upp biblioteksfrågorna till diskussion i många kommuner och landsting på ett sätt som har varit positivt för biblioteksutvecklingen, menar regeringen i propositionen. Regeringen konstaterar vidare att den verksamhet som ska ingå i biblioteksplanen är den biblioteksverksamhet som kommunen eller landstingen bedriver som huvudman. Om kommunen bedriver skolbiblioteksverksamhet som huvudman ska även den ingå i planen. (Se prop. 2012/13:147 s. När det gäller en handlingsplan för läsfrämjande och ett läslyft tillsattes den s.k. med uppdrag att analysera och föreslå hur litteraturens ställning kan stärkas i förskolan, förskoleklassen, och gymnasieskolan (dir. 2011:24). Utredningen skulle även kartlägga och redovisa hur samverkan mellan skolbiblioteken, folkbiblioteken och pedagogerna kan stärkas när det gäller att använda litteratur i undervisningen samt pröva om det finns behov av att stärka skolbibliotekens ställning och föreslå relevanta insatser. Utredningen överlämnade slutbetänkandet Läsandets kultur (SOU 2012:65). I betänkandet föreslås bl.a. att regeringen för lägger fram en plan för Ett läslyft för med ett antal konkreta mål som ska vara uppnådda . Läslyftet bör enligt betänkandet följas upp av en särskild parlamentarisk beredning. Inom ramen för läslyftet föreslås ett antal åtgärder, bl.a. en försöksverksamhet med läsombud i förskolan och regler som tydliggör att samtliga elever bör ha tillgång till skolbibliotekarier. Betänkandet remitterades till 167 instanser, bl.a. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , Kommuner och Landsting samt . Sista svarsdatum för remissvaren var . Utskottet ser inte något skäl att föregripa beredningen av detta ärende. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Kr320 (S) yrkande 12, 2012/13:Kr326 (V) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Ub211 (V) yrkande 4, 2012/13:Ub456 (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:Ub465 (S) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell IT-strategi för skolan och IT-satsningar i skolan. Jämför reservationerna 27 (S, MP, V) och 28 (V). I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 20 anförs att statens ansvar för arbetet med IT i skolan måste tydliggöras i en nationell IT-strategi för skolan. Motionärerna betonar vikten av att skolan överbryggar digitala klyftor och kompenserar för elevernas olika förutsättningar. En central del av en modern skola för alla elever är elevernas tillgång till IT, menar motionärerna. I kommittémotion 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur varje lärare och elev kan få tillgång till en dator och kunskap i källkritik. IT-satsningar handlar enligt motionärerna både om infrastrukturen datorer och om kompetensen hos lärare och elever. Den svenska skolan styrs bl.a. genom de nationella mål, riktlinjer och kunskapskrav som och regeringen har beslutat om i t.ex. skollagen och läroplanerna. och regeringen anger däremot inte hur dessa mål ska nås, utan det bestämmer skolhuvudmännen och skolorna själva. I de nya kurs- och ämnesplanerna för respektive gymnasieskolan förtydligas vikten av digital teknik som verktyg i undervisning och lärande. Enligt skollagen (2010:800) ska eleverna i utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Hur IT-användningen ska integreras i pedagogiken är däremot en fråga för lärarna och skolhuvudmännen. Under /12 genomförde Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av användningen av IT-verktyg i undervisningen i naturorienterande ämnen, idrott och hälsa, svenska (med fokus på läsprocessen) och religionskunskap. Inspektionen granskade om IT används på ett sätt som stöder elevers kunskapsutveckling och om skolan bedriver ett strategiskt arbete för att använda IT i undervisningen. Granskningen visade bl.a. att även om skolorna satsar på IT används de nya verktygen sällan i undervisningen (pm dnr 40-2011:2928). har i uppdrag att främja utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i förskolor, skolor och verksamheter samt hos skolhuvudmän. ska i sitt arbete utgå från målgruppers olika behov och förutsättningar vid spridandet av kunskap om användandet och utformningen av bl.a. IKT i lärprocesser, digitala lärverktyg och lärande exempel inom området. Vidare ska bedöma verksamheters och huvudmäns utvecklingsbehov avseende IKT-användningen inom bl.a. skolan samt ge förslag på eventuella insatser. Särskilt ska lärares användning av IKT som ett pedagogiskt verktyg för att utveckla undervisningen belysas. Uppdraget ska redovisas , och redovisades senast (rapport 386). Rapporten visar bl.a. att tillgången till datorer har ökat kraftigt i har tre av fyra lärare tillgång till egen dator och det går tre elever per dator. Många lärare har ett behov av kompetensutveckling, framför allt när det gäller att förebygga kränkningar på nätet och IT som pedagogiskt hjälpmedel. För att stärka lärarnas kompetens att använda IT i undervisningen på ett genomtänkt sätt har kraven i den nya lärarutbildningens examensbeskrivningar förtydligats när det gäller lärares pedagogiska användning av modern teknik. Vidare erbjuder , som en del i sitt uppdrag att främja utvecklingen och användningen av IT i skolan, kompetensutveckling i praktisk IT för pedagoger och skolledare. Inom ramen för detta uppdrag arbetar också med att tillgängliggöra digitala lärresurser. En del av uppdraget är Kolla källan, en webbplats för kompetensutveckling inom källkritik och säkerhet på nätet. Verket genomför även särskilda föreläsningar om källkritik och säkerhet på nätet. För Kommuner och Landsting (SKL) är skolan ett av de prioriterade områdena inom organisationens strategi för e-samhället. Strategin ska stödja utvecklingen inom den kommunala sektorn mot en användning av IT i syfte att bl.a. stödja effektivitet och kvalitet. Inom skolan arbetar SKL bl.a. för en ökad tillgång till moderna, digitala lärresurser och för pedagogisk utveckling och lärarfortbildning som en del av IT-satsningarna i skolan. Vidare stöder SKL kommunernas arbete med IT-strategier för skolan. Under 20102013 deltar SKL i ett forskningsprojekt om effekterna och resultaten i några kommuner och skolor av att varje elev har tillgång till en egen dator. I sammanhanget vill utskottet peka på att IT-satsningarna även är en del av skolans arbetsmiljö och att arbetsmiljölagen (1977:1160) omfattar alla elever från förskoleklass. har i stödmaterial på sin webbplats uppmärksammat att nya arbetsmiljörisker introduceras i skolmiljön när datoranvändningen ökar och betonar vikten av att barn och ungdomar inte grundlägger datorrelaterade besvär redan i skolåldern. Enligt har man i studier på barn och ungdomar i bl.a. , och funnit att datorarbetsplatserna i skolan inte har varit anpassade till eleverna. Utskottet vill därför understryka vikten av en helhetssyn på IT-satsningarna i skolan där också arbetsmiljöaspekten beaktas. Regeringen beslutade om en digital agenda för . Där framhålls att läroplanernas mål är att eleverna ska få den digitala kompetens som behövs i dagens samhälle och att skolans huvudmän kommuner och fristående aktörer har ansvar för att läroplanerna följs. Utskottet har tidigare uttalat att läroplanerna uttrycker en samlad nationell syn på IT i skolan (bet. 2011/12:UbU14 s. 48). Utskottet har fortfarande samma uppfattning. Med hänvisning till den digitala agendan för , pågående myndighetsuppdrag och andra pågående arbeten avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub211 (V) yrkande 2 och 2012/13:Ub465 (S) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevhälsa. Jämför reservation 29 (S, V). I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om en modern elevhälsa. Motionärerna vill rikta särskilda insatser till barn som har extra stora behov och framhåller att många barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede. Vidare anförs att skolan ska vara en hälsofrämjande miljö och att en god hälsa är en förutsättning för lärande. I motion 2012/13:Ub493 av (M) begärs en översyn av möjligheten att införa ett krav på minst 20 timmars elevhälsa i kommunala skolor. Enligt motionären innebär dagens stora skillnader i antalet timmar mellan skolor att barn och ungdomar inte får samma villkor och förutsättningar. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om en samlad elevhälsa inom bl.a. förskoleklassen och de obligatoriska skolformerna. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Bestämmelsen kräver till skillnad års skollag att det förutom skolläkare och skolsköterska finns tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog och kurator samt personal som kan tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser. På så sätt säkerställs att elevhälsan har tillgång till tillräcklig kompetens för att eleverna ska få det stöd som de behöver. har gett regeringen till känna att regeringen ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). har undersökt förutsättningarna för att utveckla kvalitetsindikatorer för elevhälsan när det gäller psykisk ohälsa. I slutrapporten mäta kvalitet i skolhälsovårdens/elevhälsans arbete med psykisk ohälsa konstateras att det krävs mer utvecklingsarbete för att fastställa vilka kvalitetsindikatorer som är mätbara. Regeringen uppdrog åt att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. Som en del i uppdraget ska i samverkan med och efter samråd med Skolinspektionen föreslå en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. Denna del i uppdraget redovisades . Uppdraget som helhet ska redovisas . I uppdraget ingår att sprida information om möjligheten för skolhuvudmän att ansöka om statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan och till speciallärare, att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal om elevhälsans inriktning och organisation, psykisk ohälsa och barn som far illa eller riskerar att fara illa samt att vid behov utarbeta material om regelverk och evidensbaserad praktik. I uppdraget ingår även att utveckla ett stödmaterial om hur skolorna bör utforma dokumentationen om elevers behov av stöd vid övergångar mellan skolor och skolformer. Regeringen planerar att avsätta totalt för uppdraget som pågår . Mot bakgrund av pågående myndighetsuppdrag och den satsning som görs på elevhälsan avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkande 28 och 2012/13:Ub493 (M). Diskriminering och kränkande behandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om diskriminering och kränkande behandling. Jämför reservationerna 30 (S), 31 (MP, V) och 32 (SD). I kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslås att Skolinspektionen får i uppdrag att se över situationen för hbtq-personer i skolan och heteronormativiteten i undervisningen. Uppdraget bör ges efter att allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling som gavs ut har gällt . I motion 2012/13:Ub355 av (S) kräver motionären en nationell handlingsplan för att förebygga, upptäcka och åtgärda mobbning och kränkningar på nätet. Sådan mobbning och kränkning är enligt motionären lika allvarlig som när den förekommer inom skolan.