bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Den förlängda tiden ska motsvara en lärlingsperiod med en lön som är lägre än under en anställning. Motionärerna föreslår att 1 000 sådana platser ska inrättas och avsätter för ändamålet . Motionärerna satsar för att huvudmännen ska kunna anställa fler specialpedagoger. Motionärerna påpekar att det i ofta dröjer innan en elev med behov får tillgång till särskilt stöd och att stödet ibland uteblir helt. Motionärerna satsar på en utbyggd infrastruktur för it i skolan, samt på kompetensutveckling för skolans personal för att bättre integrera it-verktygen i det pedagogiska arbetet. Motionärerna satsar på läsutveckling i skolan som ska leda till att 10 000 lärare får möjlighet att utveckla sina didaktiska kunskaper och skapa förutsättningar för en positiv läsutveckling hos eleverna. Motionärerna vill också avsätta för att utbilda lärare och huvudmän i ordinationsrätt. Särskilt stöd behöver ges tidigt och därför behöver lärare ökade befogenheter att styra över vilket stöd som ska ges till elever, och hur resursfördelningen på skolan ska se ut. Motionärerna avsätter för att utbilda lärare i mänskliga rättigheter och antirasism och för att två lärare per skola ska få gå en fördjupningsutbildning. För att starta ett nationellt centrum för normkritik, jämställdhet och antirasism anslås . Motionärerna avsätter för Lärarlyftet III och konstaterar att det även fortsättningsvis bör finnas en möjlighet för lärare att komplettera och bredda sin behörighet. Motionärerna anslår till fortbildning i förskolan och konstaterar att regeringen konsekvent utelämnar förskolan i sina satsningar på skolväsendet. Rektorslyftet, Matematiklyftet och reformen om karriärvägar är enligt motionärerna exempel på detta. I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs att det ska inrättas ett statsbidrag för elevernas läsutveckling. Skolans huvudmän ska ha möjlighet att låta lärare, samt i vissa fall även skolledare, ta del av fortbildning som syftar till att utveckla undervisningens didaktiska färdigheter. I yrkande 3 föreslår motionärerna att det inrättas ett statsbidrag för att förbättra tillgången till specialpedagogik eftersom den otillräckliga tillgången till specialpedagogik medför att vissa elever tidigt halkar efter i undervisningen. Huvudmännen ska få möjlighet att anställa fler specialpedagoger och speciallärare. I yrkande 4 föreslås en generell satsning på en utbyggd infrastruktur för it i skolan samt kompetensutveckling för skolans personal som syftar till att bättre integrera it-verktygen i det pedagogiska arbetet. I yrkande 9 begärs att det bör initieras ett arbete i syfte att säkerställa att framtidens lärare är kompetenta att driva jämställdhetsarbete och normkritiskt arbete som vilar på vetenskaplig grund. I yrkande 10 föreslås att bör få i uppdrag att organisera ett systematiskt kompetensutvecklingsarbete för skolans personal avseende jämställdhet och normkritik. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 9 begärs att det ska inrättas en ordinationsrätt för lärare eftersom läraren bör få mer att säga till om i beslutsprocessen när det gäller stödåtgärder. Med ordinationsrätten blir processen snabbare och fler elever får stöd i rätt tid. I yrkande 11 begärs att karriärtjänsterna ska vara öppna för lärare och pedagoger i förskola och fritidshem. I yrkande 18 begärs en fortsättning av Lärarlyftet mot bakgrund av att behovet av behörighetsgivande och kompletterande utbildning är stort. I kommittémotion 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs resurser för att genomföra ett lärarlyft i mänskliga rättigheter. Motionärerna anser att det är viktigt att alla lärare har gemensam kunskap så att de kan arbeta tillsammans mot rasism och främlingsfientlighet. I yrkande 2 föreslås att det ska tillföras resurser så att skolor kan utbilda lärare i normkritisk pedagogik. I yrkande 3 föreslår motionärerna att det ska inrättas ett nationellt resurscentrum för normkritisk pedagogik och metoder för att motverka extremintolerans. Enligt motionärerna behövs det ett resurscentrum där kompetens kring normkritisk, antirasistisk pedagogik kan samlas så att den blir lättillgänglig för kommuner och enskilda skolor. I motion 2013/14:Ub215 av m.fl. (MP) begär motionärerna att rätten till modersmålsundervisning ska utökas till hela grundskoletiden. I motion 2013/14:Ub411 av m.fl. (MP) begärs ett tillägg i skollagen (2010:800) som förpliktigar alla gymnasieskolor att erbjuda sina elever kostnadsfri och näringsrik mat. I motion 2013/14:Ub564 av m.fl. (MP) yrkande 1 vill motionärerna ge kommuner och andra förskoleaktörer möjlighet att minska gruppstorlekarna i förskolan, bl.a. genom att vidareutbilda barnskötare till förskollärare. I yrkande 3 föreslås att reformen om karriärtjänster även ska omfatta förskollärarna. I motion 2013/14:C259 av (MP) yrkande 3 begär motionärerna att det ska utformas ett program för att åtgärda barns undermåliga arbetsmiljöer. Motionärerna pekar på att har avsatt medel i sin budget till de kommuner som tar tag i dessa problem och anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur ett sådant program kan utformas och finansieras. I partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del begärs att anslaget ska tillföras ytterligare 2 . Motionärerna föreslår en satsning om på öronmärkta statsbidrag riktade till de skolor och elever som har de största behoven av mer resurser för att kunna nå målen, bl.a. för att anställa fler lärare och till stöd som bidrar till elevernas lärande och förbättrar deras möjligheter att nå kunskapsmålen. För att medlen ska få avsedd effekt bör utvärdera hur de används och vilka resultat som uppnås med hjälp av dem. Anslaget föreslås ökas med för läxhjälp. Eleverna ska så långt som möjligt få de kunskaper de behöver inom ramen för den normala skoldagen. För att alla grundskolor ska kunna erbjuda eleverna kostnadsfri frukost i skolan föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna vill även höja kvaliteten i skolbespisningarna och föreslår en ökning av anslaget med till att bygga om lokaler så att skolorna ska kunna laga maten på plats samt till utbildning av personalen. Anslaget föreslås ökas med till ett stimulansbidrag för att stärka rätten till studiehandledning på elevernas modersmål samt med så att alla grund- och gymnasieskolor ska kunna erbjuda kurser i feministiskt självförsvar till flickor fr.o.m. årskurs 7. Motionärerna föreslår att anslaget minskas med eftersom man anser att regeringen har fel fokus i sin satsning på sommarskola. En minskning föreslås också med eftersom motionärerna inte önskar den av regeringen föreslagna informationskampanjen för att öka intresset för lärarutbildningarna. Yrkenas attraktivitet ska i stället öka genom förbättrade arbetsvillkor. I kommittémotion 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att alla flickor från årskurs 7 bör erbjudas feministiskt självförsvar. Motionären pekar på att enligt uppgift från har var fjärde skolelev upplevt sexuellt laddade verbala kränkningar. I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 12 begärs att de elever som varit i ska ha rätt till studiehandledning. Motionärerna framhåller att många elever som kommer till får gå för länge i förberedande klasser där det samlas elever med olika förkunskaper och förutsättningar, vilket påverkar deras skolresultat negativt. I kommittémotion 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att det bör införas ett tillägg till 4 kap. 4 a § skollagen (2010:800) om skolmåltider som gör skolorna skyldiga att erbjuda kostnadsfri frukost för elever i . I motion 2013/14:Ub204 av och (båda KD) föreslås att det bör införas en elevhälsogaranti som garanterar att varje elev ska kunna få kontakt med elevhälsan . Åtgärder för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen Utskottet noterar att ett flertal motioner behandlar behovet av insatser för de elever som inte når målen i . De insatser som föreslås är bl.a. utökad skolplikt genom sommarskola, läxhjälp i , ökad tillgång till specialpedagoger, specialpedagogik och särskilt stöd, s.k. ordinationsrätt för lärare och att lärarnas didaktiska färdigheter behöver utvecklas för att bättre kunna stödja elevernas läsutveckling. Utskottet kan konstatera att de indikatorer som redovisar elevernas resultat i grund- och gymnasieskolan (resultat på nationella prov, betyg och behörighet för fortsatta studier) sammantaget visar på små förändringar . Vid sidan om de årliga indikatorer som beskriver elevresultat är de internationella jämförande studierna viktiga verktyg för att bedöma kunskapsutvecklingen och utvecklingen av likvärdigheten i skolväsendet. Dessa ger i huvudsak en enig bild av att resultaten inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i har försämrats . Utskottet ser självfallet mycket allvarligt på resultatförsämringen men kan konstatera att regeringen har genomfört och initierat en rad olika reformer och insatser som syftar till att förbättra kunskapsresultaten i skolan. En avgörande faktor för att svenska elevers kunskapsresultat ska kunna förbättras är duktiga lärare. Utskottet ser därför med tillfredställelse på att regeringen har genomfört en lång rad insatser för lärarna och andra personalkategorier inom skolväsendet och föreslår ytterligare åtgärder för att höja elevernas studieresultat, bl.a. statsbidrag för fler karriärtjänster, insatser för att öka omfattningen av gymnasial lärlingsutbildning, fortbildningssatsning inom läsning och skrivning och utökad undervisningstid i matematik. Regeringen gör också andra insatser såsom att öka rekryteringen av lärare och förskollärare (se utskottets ställningstagande under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m.), minska lärares administration (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19) och säkra elevernas rätt till den garanterade undervisningstiden i . För att förbättra resultaten i skolan är det också enligt utskottet nödvändigt att stärka kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningarna. I denna fråga hänvisar utskottet till sitt ställningstagande under anslaget 2:1 . Utskottet vill i detta sammanhang även kommentera Socialdemokraternas förslag att 2014 investera inom utgiftsområde 25 för att minska klasstorlekarna i årskurs 1–3 och i förskoleklassen så att lärarna får tid att stödja varje elev i hans eller hennes utveckling. Utskottet kan konstatera att förslaget är kraftigt underfinansierat eftersom det t.ex. inte inkluderar att fler klasser kräver fler klassrum och att det ökade antalet klasser också kräver fler lärare i ämnen som undervisas av andra lärare än klassläraren, såsom musik, slöjd och hälsa och idrott. Slutsatsen enligt beräkningar blir att totalkostnaden för en reform som går ut på att minska klasstorlekarna uppgår till ca , vilket innebär att Socialdemokraternas förslag är underfinansierat med ca . Utskottet pekar nedan på ytterligare insatser som har till syfte att förbättra elevernas resultat. Utskottet vill inledningsvis framhålla att kvaliteten på lärarkåren är helt avgörande för kvaliteten på undervisningen. Det behövs således skickliga lärare för att elevernas kunskapsresultat ska kunna förbättras. Regeringen prioriterar därför insatser för att höja lärarnas kompetens och läraryrkets status. För att fler lärare ska kunna gå vidare i karriären inom yrket och göra läraryrket mer attraktivt genomförs nu en karriärutvecklingsreform för lärare (prop. 2012/13:36, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Syftet med reformen är att lärare ska få möjlighet att utveckla sin professionalism så att de bättre kan bidra till att elevernas resultat förbättras. Utskottet välkomnar att regeringen nu vill förstärka reformen så att den får påtagliga effekter på läraryrkets attraktivitet och i förlängningen även på elevernas studieresultat. Förstärkningen innebär att det finns utrymme för lönepåslag som sammanlagt motsvarar ca 15 000 förstelärartjänster och föreslås motsvarande ökningar om sammanlagt ca 17 000 förstelärartjänster. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts 2014 och beräknar ytterligare 2015, 2016 samt ytterligare för ändamålet. Utskottet kan konstatera att det har varit stort intresse från huvudmännens sida för att söka statsbidrag för att inrätta tjänster för särskilt skickliga lärare. Utskottet är också positivt till regeringens ambition att andelen karriärtjänster ska vara högre på skolor i utanförskapsområden. I syfte att stimulera att särskilt skickliga lärare rekryteras till sådana skolor avser regeringen att se över hur en öronmärkning av medlen kan utformas för att långsiktigt öka måluppfyllelsen. Utskottet vill även betona att regeringen anser att det finns skäl för att pröva om systemet med karriärtjänster i grund- och gymnasieskolan bör vidgas till förskolan eftersom det skulle kunna underlätta rekryteringen av förskollärare långsiktigt. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att det bör utredas i vilken utsträckning systemet skulle kunna tillämpas och byggas ut även för förskollärare i förskolan. När det gäller yrkanden om lärarlyftet och fortbildning i förskolan hänvisar utskottet till sitt ställningstagande under anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Utskottet vill inledningsvis upplysa om att speciallärarutbildningen återinfördes . Utbildningen ger lärare, med utgångspunkt i vetenskap och beprövad erfarenhet, förmåga att stödja elever som behöver utveckla och förbättra sina grundläggande kunskaper. Därefter har speciallärarexamen utökats med specialiseringar mot dövhet eller hörselskada, synskada, grav språkstörning och utvecklingsstörning för att tillgodose specialskolans och särskolans behov av speciallärare med specifika kunskaper om de elevgrupper skolformerna vänder sig till. Regeringen har även gett i uppdrag att inom ramen för satsningen Lärarlyftet II (U2011/5531/S) skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning (U2012/1181/S). Utskottet kan konstatera att andelen elever som är i behov av särskilt stöd ökar och således ökar även behovet av lärare med specialpedagogisk kompetens. Av årliga rapport framgår att det råder brist på sökande med speciallärar- och specialpedagogutbildning till de tjänster som arbetsgivare utlyser. Prognosen för de båda yrkesgrupperna är att det kommer att råda en ökad brist bl.a. på grund av förestående pensionsavgångar och krav på lärarlegitimation. För att möta elever i behov av särskilt stöd krävs en bred kompetens hos lärare i allmänhet och hos lärare med specialpedagogisk kompetens i synnerhet. Den komplexa problembilden och de sviktande skolresultaten för många av dessa elever medför att ytterligare kompetens på området bör finnas i skolan. Regeringen bedömer därför det bör avsättas medel för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Platserna beräknas i huvudsak fördelas efter studenternas efterfrågan och storleken på nuvarande utbildning. För de nya platserna beräknar regeringen . Därutöver avser regeringen att se över behovet av att inrätta en ny inriktning mot neuropsykiatriska funktionsnedsättningar inom speciallärarexamen. När det gäller elevers kunskaper i läsning visar de internationella studierna (Programme for International Student ) 2009 och PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study) 2011 samstämmigt att svenska elevers läsförmåga har försämrats . Detta är en bild som enligt regeringen också stöds av nationella undersökningar. Regeringen gör bedömningen att många lärare behöver kunskap om fler metoder för att kunna individanpassa undervisningen i större utsträckning och bättre stödja elevernas läs- och skrivutveckling. Det bör uppmärksammas att PIRLS 2011 visar att läsförmågan för eleverna i årskurs 4 har försämrats mest när det gäller sakprosa, dvs. Detta medför enligt regeringen att även om uppgiften att förbättra läs- och skrivförmågan främst bör ske inom ämnet svenska bör även lärare i andra ämnen lära sig mer om läsprocessen som en del av ämnet. Utskottet välkomnar den kompetensutvecklingsinsats inom läs- och skrivutveckling som regeringen nu föreslår med utbildade handledare och webbaserat stöd för olika lärarkategorier. I likhet med den nu pågående satsningen Matematiklyftet ska det kollegiala lärandet vara i fokus. Satsningen bör i första hand omfatta lärare som undervisar i ämnet svenska i och gymnasieskolans första år. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att genomföra en sådan kompetensutvecklingsinsats –2018. Regeringen föreslår att avsätts för ändamålet 2014. Utskottet har tidigare ställt sig positivt till kommunernas åtgärder för att höja kunskaperna och förbättra elevernas möjligheter att få behörighet till gymnasiet, t.ex. genom att inrätta sommarskolor (se bet. 2012/13:UbU1 s. 49 f.). Utskottet ser det därför som mycket glädjande att regeringen nu avsätter till ett statsbidrag för undervisning med fokus på de elever i årskurs 6–9 som riskerar att inte klara kunskapskraven. Regeringen uttalar att det bör vara möjligt för huvudmännen att ansöka om statsbidrag för att kunna anordna undervisning på andra lov, t.ex. sport- eller påsklovet, för eleverna i årskurs 9. För elever som erbjuds utbildning direkt efter avslutad årskurs 9 ska möjlighet att bli prövade för slutbetyg erbjudas. Regeringen avser även att ge i uppdrag att samla in kompletterande statistik för de elever som prövar för betyg , för att ge en mer rättvisande bild av hur många elever som vid höstterminens start uppfyller behörighetskraven för gymnasieskolans nationella program, dvs. Utskottet kan konstatera att den utbildning som omfattas av skolplikt avslutas i och med årskurs 9 och att målet för utbildningen kan anses vara att uppnå gymnasiebehörighet. Utskottet vill därför uppmärksamma att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska utreda frågan om obligatorisk sommarskola för de elever som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program och förlängd skolplikt för elever som även efter den obligatoriska sommarskolan inte har uppnått sådan behörighet. Utskottet vill även upplysa om möjligheten för en elev enligt 3 kap. 8 § skollagen att få särskilt stöd om det kan befaras att han eller hon inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Stödja skolor med låga resultat Utskottet kan konstatera att flera yrkanden handlar om att stärka skolor för att kunna höja resultaten i skolor med låga resultat och att det behövs medel för att skolor med de största behoven bl.a. ska kunna anställa fler lärare men även kunna ge andra former av stöd. Utskottet är medvetet om att kunskapsresultaten ofta är mycket bristfälliga i skolor som ligger i stadsdelar med ett utbrett utanförskap. Många elever når inte målen för utbildningen och andelen elever som når behörighet till gymnasieskolans nationella program är låg. Mot bakgrund av detta gavs 2012 i uppdrag att stödja ett urval av grundskolor, maximalt tio stycken, i utanförskapsområden. I uppdraget framkommer att urvalsgrunden skulle vara att de deltagande skolorna ligger i stadsdelar som ingår i regeringens arbete med urban utveckling och att skolan uppvisar låga kunskapsresultat och en negativ kunskapsutveckling . Syftet med uppdraget är att utveckla metoder som är vetenskapligt grundade och verkningsfulla för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och höja kunskapsresultaten. har det avsatts för denna satsning. beräknar regeringen ytterligare . Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att det utvecklingsarbetet görs inom utgiftsområde 13. Regeringen utsåg nio kommuner med sammanlagt 15 stadsdelar som skulle omfattas av det utvecklingsarbetet . Arbetet är inriktat på utvärdering, kunskapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning. och 2014 kommer de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet att få del av ett prestationsbaserat stimulansbidrag på . Bidraget fördelas utifrån utvecklingen i respektive stadsdel på variablerna förvärvsfrekvens, långvarigt försörjningsstöd samt behörighet till gymnasieskolans nationella program. (Se avsnitt 3.4.4 i prop. 2013/14:1 utg.omr. Utskottet välkomnar även den utökade satsningen för studenter med en tidigare examen med goda studieresultat att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Regeringen föreslår för ändamålet ett tillskott på utöver vad som har beräknats. Utskottet vill slutligen upplysa om att i promemorian Vissa skollagsfrågor, del 1 (U2013/6278/S) föreslår att det ska förtydligas i skollagen att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det föreslås också att det ska förtydligas i skollagen att även rektorn och förskolechefen, inom sina givna ramar, har ansvar för att fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Promemorian har remitterats med sista svarsdatum . Skolan ansvarar för att elever under ordinarie undervisningstid får det stöd och den hjälp som de behöver för att klara kunskapskraven. är läxor viktiga för att ge eleverna möjlighet till repetition och mängdträning av sådant som har behandlats i undervisningen. Utskottet ser mycket positivt på alla insatser som kan öka elevernas kunskaper och förbättra måluppfyllelsen i och välkomnar olika former för att möta elevernas behov av läxhjälp och annan hjälp med skolarbetet. Utskottet ställde sig därför bakom regleringen om att skattereduktion för hushållsarbete skulle omfatta hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever inom och gymnasieskolan eller i motsvarande skolformer (se yttr. 2012/13:UbU1y samt prop. 2012/13:14, bet. 2012/13:SkU10, rskr. 2012/13:75). När det gäller yrkandet om att avskaffa RUT-avdraget för läxhjälp kan utskottet konstatera att finansministern i ett svar på interpellation 2013/14:6 om avdrag för privatundervisning och läxhjälp uttalat att någon förändring inte är aktuell i frågan. Finansministern framhöll att de krav som skollagen och läroplaner ställer på undervisningen i skolan inte påverkas av RUT-avdraget och att skolan har ett ansvar för att elever får det stöd och den hjälp de behöver för att klara kunskapskraven under ordinarie undervisningstid. Finansministern pekade också på regeringens satsningar i fråga om läxhjälp (se nedan). Extra stöd och hjälp hemifrån bidrar till goda kunskapsresultat och utskottet är medvetet om att alla elever inte har tillgång till detta. Utskottet anser att om skolan skulle tillhandahålla läxhjälp skulle det kunna kompensera de elever som inte har tillgång till läxhjälp i hemmet och bidra till ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Utskottet välkomnar därför att regeringen aviserar att den har för avsikt att införa ett tidsbegränsat statsbidrag till huvudmännen för att anordna läxhjälp med fokus på elever i årskurs 6–9. Detta gynnar främst elever som riskerar att inte klara kunskapskraven och bidrar till ökad likvärdighet. Utskottet konstaterar också att regeringen avser att ge ideella läxhjälpsföreningar möjlighet att söka statsbidrag för sina verksamheter. Utskottet noterar att regeringen tilldelade den politiskt och religiöst obundna ideella föreningen i verksamhetsstöd 2013. Enligt regeringens förslag avsätts för ändamålen 2014. Modersmålsundervisning och ämnesundervisning på modersmålet Utskottet noterar att motionsyrkanden om behovet av att förstärka modersmålsundervisningen och utökad rätt till ämnesundervisningen på modersmålet bl.a. motiveras med att det behövs förstärkningar för att fler elever ska få möjlighet att förbättra sina resultat och nå målen i skolan. Rätten till modersmålsundervisning regleras i språklagen (2009:600). I skollagen finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning.