bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Forskaren ska både ha en känsla för vad som är viktigt och vad som ska komma samt ha kompetens och intellektuell förmåga att ta till sig, använda och finnas med i sammanhang där det hettar till.Varifrån kommer våra forskare? I allt väsentligt kommer de från gruppen studenter som av hederligt och hårt arbete med studier på våra lärosäten har kommit vidare i sina karriärer. Därför är det inte oväsentligt vilken högskoleutbildning som finns i landet.Vi kristdemokrater vill sätta personen, den unge studenten, doktoranden, i centrum. De måste lära sig att leva i en kreativ miljö, i en kunskapande miljö, och där få rimliga livsförhållanden. Därför måste vi se att forskningspropositionen inte har kommit till i ett vakuum utan som det har funnits beslut om autonomi, självständighet, på våra lärosäten. har vi höjt kvaliteten på utbildningarna. Det kommer ytterligare en sådan debatt . Det här är en fråga om studenters och doktoranders livsmiljö eftersom det på lärosätena också finns forskning.I morgon kommer studenternas egen beredning att lägga fram ett budgetförslag. Det ska vi ta till oss. Deras perspektiv av livet är viktigt för att forskningen ska gå framåt, för att doktorander ska forska och så vidare. Vi vill se detta som en helhet.Därför är vi väldigt noga redan med studenter. Vi kristdemokrater vill ta bort fribeloppet. Därför att detta ska ge dem ökade möjligheter att välja levnadsnivå och få en plats på arbetsmarknaden.Det finns många andra delar som vi tycker är viktiga. Studentboende är en. Doktoranderna ska också bo och leva. Den tid man är på ett lärosäte får aldrig bli en transportsträcka i ens liv. Varje del av ens liv är viktig. Jag är helt övertygad om att med goda villkor för studenter inom den högre utbildningen, inom grundutbildningen generellt, får vi goda forskare som är beredda att axla det jätteansvar som krävs för att vår nation ska hålla sig vid framkanten av kunskapsbasen. Egentligen behöver jag inte säga det i den här församlingen, men självklart är allt från förskola, grundskola till gymnasieskola, hela vägen, av riktigt stor betydelse. Vi i Alliansen vill se förbättringar i doktorandernas situation, särskilt när det gäller social trygghet. Det står tydligt i betänkandetexten. Men detta görs inte med ett tärningskast. Man sätter inte bara stopp. Skillnaden mellan utbildningsbidrag och en doktorandtjänst i form av ren anställning är rätt så stor på den enskilda institutionen. Vi har, återigen, överlämnat ett ansvar till lärosätena att få bestämma och avgöra saken. Då kanske man inte ska fara fram och bestämma ifrån den politiska kretsen exakt hur det ska gå till. Men inriktningen är solklar för Alliansen, och där tycks vi vara överens med oppositionen.Herr talman! Respekt för och tilltro till individer som tar sitt samhällsansvar för bevarande och utveckling av kunskaper är viktigt, och jag vill nämna några ytterligare aspekter. Vi kristdemokrater har alltid framhållit vikten av humaniora, beteendevetenskap och samhällsvetenskap, ja, den så kallade bildningen i stort. Den är viktig.Det framkom av anförande här att man tycker att det saknas en del. På den proposition som regeringen lagt fram är det inte mindre än sju utskott som har haft synpunkter. Det är en proposition som innehåller mycket, och snart sagt alla, åtminstone av befolkningen i vårt land, är i någon mening berörda av den här forskningspropositionen i första, andra eller tredje led. Då kan inte allt finnas med . Det finns ett avsnitt om samhällsvetenskap och humaniora. Det framkommer tydligt att det ser lite annorlunda ut än tidigare, för det sprängs in, det är integreringar och det är tvärvetenskaplighet i det hela. Jag håller med om att den här propositionen i stor skala handlar om insatser för forskning, samhällets och näringslivets behov och nyttiggörande av den forskningsbaserade kunskapen generellt. Men det innebär inte att de övriga områdena när det gäller humaniora och bildningen i stort är mindre viktiga. måste vi våga fokusera när det är 150-200 sidor att fördela texten på. I bilagedelen framgår klart att har fått ökade medel till den här delen av forskningen, och därtill finns basresurser och basanslag på varje lärosäte. Återigen är det en sak där vi skiljer oss åt från Socialdemokraterna inom forskningspolitiken, nämligen attityden mot styrning. Vi vill att lärosätena, forskargrupperna och de som finns nära forskningen ska få styra över sin verklighet. Då skapas kreativitet, och då kan våra välrustade studenter bli goda forskare och gå vidare. Vi tror inte att just vi politiker som kommer från olika ställen ska peka finger hur varje enskilt lärosäte ska göra. Dessutom kan det till och med vara så att på ett lärosäte är en modell bra, på ett annat en annan. Så olika är de ju.Jag vill vidare nämna några delar i den här framtidssatsningen som jag är särskilt stolt över. Det är Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning, . Det är fantastiskt. Som ni säkert kommer ihåg bröts under Socialdemokraternas ledning den medicinska kliniska forskningen ned i mycket hög grad. var det från ax till limpa inom medicinsk forskning, från grundforskning till klinisk forskning ut i i verksamheterna. Det hade vi, och det var då vi fick den sprudlande läkemedelsindustrin och annat till nytta och glädje för vårt samhälle och många incitament för att gå vidare i grundforskning med bra erfarenheter internationellt. Men sedan bröts det ned; det skulle benas upp, som det hette. Då försvann en stor del av den kliniska forskningen. Om man inte har respekt för hur saker och ting hänger samman i ett samhälle får vi fragment. Det gjorde att det blev knepigt. gör vi jättesatsningar. Det är vi tacksamma för, herr utbildningsminister. Vi är tacksamma för att byggs upp. ESS, och är också viktiga satsningar. har fått det europeiska och strålningsforskning; det är fantastiskt. Det håller på att byggas ut. Det är en satsning som vi kommer att dra nytta av långt framöver. Våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn kommer säkert att ha glädje och nytta av att vi vågar ta sådana stora steg . Rymdforskningen och energiforskningen - ja, det är framtiden. Vi gör jättestora satsningar där. Vi håller oss inte bara kvar vid den kunskap som har varat och varar. Den behövs, åtminstone stora delar av den, men vi måste ta nya stora kliv för att finnas med . Sist men inte minst vill jag säga att vi har utbildningsvetenskaplig forskning. Det lät på Socialdemokraterna som att den var bortglömd. Nej, det är utmärkt att vi ska ha forskning för skola och förskola, och vi har lagt uppdrag på olika ställen. Vi är måna om att det finns en god utbildning hela vägen från förskola till och med forskningen. Därför har vi lagt in att det ska startas ämnesdidaktiska centrum. Vi skulle kunna gå ned på detaljnivå inom NO, teknik och matematik. Det pågår ett arbete med att iscensätta detta. Vi skulle kunna gå in på detaljer lite varstans i den här propositionen, och många skulle bli förvånade, men vi kan inte ta fram allt, så mycket är det, under en debatt.Varför finns det så många bra och väsentliga delar? Jo - och då kommer jag till nästa del där det här forskningsförslaget är unikt - det är därför att så många människor har fått vara med att arbeta fram förslagen. Jag vågar säga att aldrig någonsin inför något politiskt beslut, åtminstone inte inom forskning, har så många människor, branscher, intressenter och aktörer varit med och sagt sitt. Detta är en produkt som vi kan vara rejält stolta över.Tillsammans bygger vi, genom forskningssatsningar och satsningar på skola och utbildningar, starkt . (Applåder)I detta anförande instämde (KD). Jag måste erkänna att det är lite underhållande att lyssna till kvartetten från det borgerliga lägret som framträder. Den ene efter den andre sjunger en lovsång till den förträffliga regeringen, som i sin vishet har levererat ett så fantastiskt dokument, och jämför sedan med de blajiga Socialdemokraterna. skulle man vilja ha lite reflektion över saker och ting om det finns ett problem.Jag skulle vilja ställa en fråga till om genusfrågan. I propositionen som vi skrev 2004 fanns ordet genus med 80 gånger. När utbildningsministern, som väl då i och för sig inte var ansvarig för forskningsfrågor men ändå ansvarig för departementet, formulerade propositionen 2008 hade användningen av ordet reducerats till sju gånger. Den här gången är utbildningsministern totalt ansvarig för propositionen. Då finns inte ordet genus med över huvud taget. Språkets makt över tanken känner ni säkert till. Detta signalerar ju någonting.Därför är min fråga nu till : Varför nedprioriteras genusperspektivet? Det är till och med så att det inte är någon nationell politik kring det, utan det är överlåtet till lärosätena att hantera. Varför tillät och KD att jämställdhetsperspektivet, genusperspektivet, inte är framträdande i propositionen? Först och främst måste jag säga: Ja, men låt då lovsången vara gemensam!Vårt arbete i Alliansen präglas av samverkan och gemenskap, så vad gäller första reflektion skulle jag snarare vilja fråga: Var finns er samverkan? Vad har ni att komma med för gemensam synpunkt på forskningsfrågorna? Det kan inte vi hitta, så därför ställde jag en motfråga.Vi är rätt glada för att vi har kommit överens så här långt, för det ger ett underlag för att fortsätta framgångsrikt med de viktiga framtidsfrågorna.Varför, herr talman, ska man haka upp sig på ett ord? Jag tror att den gemensamma synen i Alliansen är alla människors lika värde.Det finns sektorer där kvinnorna börjar bli fler, och det är inte underskott på kvinnor i högskoleutbildningar . Det sker en utveckling under hela tidsepoken. Fler kvinnor i högskola kommer också att innebära fler kvinnor som vill forska. När vi förändrar möjligheterna rent studiesocialt för att ge studenter och doktorander bra villkor, som jag precis sade, kommer det naturligtvis att påverka. Men jag är glad för att vi uppifrån inte gör tydliga styrningar. Varför skulle vi kunna göra detta bättre än lärosätena? De är väl lika måna som alla vi andra om att både kvinnor och män ska arbeta med forskning. Jag tog del av det som Nationella sekretariatet för genusforskning skrev på sin hemsida i samband med att propositionen släpptes. Rubriken på deras utspel där var Genusforskning osynlig i forskningspropositionen. Det var alltså Nationella sekretariatet för genusforskning som skrev det. Det är alltså inte bara jag som påstår det, utan det är flera aktörer som säger att det har hänt någonting under åren.För mig är det så att när man gör statistiska beräkningar och upptäcker att ett ord saknas säger det någonting om hållningen i genusfrågan, och det bekräftas ju av människor som sysslar med dessa frågor.För oss är det viktigt att genusperspektivet får genomslag i forskningens alla led. Det räcker inte att bara säga det, utan man måste också göra saker.Jag skulle nu kunna ta tid till att läsa upp, hör , hela sex konkreta förslag som vi har - på tal om att vi inte har några konkreta förslag - men tiden medger inte det. Men jag har här sex konkreta förslag som ni kan få ta del av som skulle stärka genusperspektivet i svensk forskning. Den markeringen saknar jag i propositionen.Min fråga är fortfarande till : Varför drev inte KD på för att stärka genusfrågan, exempelvis för att få in ordet genus eller en tydligare skrivning om vad vi måste göra för att öka jämställdheten?Det är fortfarande för få kvinnliga professorer. Fortsätter det i den här takten tar det . Det duger inte. Alldeles självklart vill vi ha både kvinnor och män som professorer. Alldeles självklart vill vi ha många doktorander inom olika områden. Också där är det naturligtvis viktigt att jämställdhet, jämlikhet och annat kommer in, men vi har ingen detaljstyrning över huvud taget.Att märka ord i ett betänkande på det här sättet kan jag inte se som något egetsyfte. Då finns det väldigt många ord som skulle kunna behövas i ett samhälle som vårt. Vi arbetar ju alla på en produkt som ska gå framåt och inte får hakas upp på enskilda ord och detaljer, men där helheten har mycket att göra med humaniora, samhällsvetenskap, den tekniska delen, vilka som ska forska, vad som ska beforskas, hur forskningen ska meriteras och så vidare. Det här finns i ett sammanhang.Det viktiga är att vi går framåt och att vi alla får vara med på tåget. Vi har aldrig någonsin haft en forskningsproposition som motsvarat kvaliteten på den här. Jag är jättestolt och glad för att vi kan stå här och debattera den här forskningspropositionen på det här sättet och gå vidare för beslut. Det känns väldigt bra, också internationellt. är unikt i västvärlden. höjer sina ambitioner när det gäller forskning mycket kraftigt. Som har nämnts har anslagen i de två propositioner som har lagts fram som jag har varit utbildningsminister nu höjts . Det är unikt i västvärlden. Det är unikt i svensk forskningshistoria.Jag hörde att sade: Om vi socialdemokrater hade styrt hade vi ökat anslagen mer. Ja, det kan hända. Synd att ni inte gjorde det när ni styrde, för i realiteten sjönk många av anslagen under den tiden. Och det fanns en massiv kritik från lärosätena mot forskningspropositionen 2004, när bänkgranne var utbildningsminister, för att forskningsanslagen var otillräckliga. Den ökningstakt som vi har har aldrig sett tidigare.I måndags hade forskningsministrar möte i . Det finns ett mycket stort intresse bland övriga forskningsministrar i för svensk forskningspolitik. Oavsett om ministrarna är socialdemokrater eller borgerliga är de intresserade och imponerade av den ambitionshöjning som nu gör under tid av finanskris. Märk väl att när Socialdemokraterna lade fram sin proposition var det högkonjunktur. Vi klarar av att i finanskris öka ambitionerna så kraftigt.EU:s Chief Scientist var i . Hon uttryckte att hon var mycket imponerad av svensk satsning och fokus , inte bara mängden pengar utan också inriktningen. Hade hon hört dysterkvistarna i den svenska oppositionen hade hon tappat hakan. Vilket gnäll!En av de viktiga avvägningar vi har att göra i forskningspolitiken i , som verkligen står på sin spets med två olika synsätt, är avvägningen mellan grundforskning och det vi kallar innovation och samverkan, tillämpad forskning. Hos oppositionen tror jag att "samverkan" förekom sju gånger oftare än "genus". Jag tror att ni sade "samverkan" hundra gånger i era inlägg. Det är bra, men ni talar aldrig om grundforskning. Varför är det inte viktigt?Grundforskning är det som ger resultat på lång sikt. Den tillämpade forskningen, innovationsforskningen, kan ge resultat på kort sikt och är central och viktig. Det ligger stor tyngdpunkt där. Men om ni helt glömmer bort grundforskningen kommer vi att bli en långsiktigt mindre utvecklad forskningsnation.Thomas Strand läser upp två skrivelser. Jag kan ge honom en pärm med 400 skrivelser till. Alla skrivelser har en sak gemensamt, nämligen att de som avsänder skrivelsen vill ha mer pengar. Det är inget konstigt med det. kan få allihop att läsa upp och hänvisa till. Men tror man att forskningspolitiken kan baseras på alla dessa krav tror man fel. Vi har ett ansvar att väga ihop. Det finns en sak gemensamt för alla de 400 skrivelserna. Ingen kräver mer resurser till grundforskning. Alla kräver mer till just sin bransch eller företagsnisch eller fördelningsnycklar som gynnar det egna lärosätet.Vi måste bevaka grundforskningen. är en stor och tung grundforskningsnation. Men med er politik kommer den inriktningen att försvagas.Grundforskningen var en av styrkor . Han var en av de mest framsynta forskningspolitiker har haft, men dagens socialdemokrater talar aldrig om grundforskning.Är det dålig samverkan mellan akademin och näringslivet i ? Det är en viktig fråga. Är vi dåliga på innovation? Lägger man som oppositionen hela tyngdpunkten på innovation och samverkan måste man ha en bild av att vi är dåliga på detta i Sverige.Låt oss ta som exempel. är största industristad. har det varit vår viktigaste industristad. Här har det tillverkats bilar, lastbilar, läkemedel, mobiltelefoner, fartyg och kullager. Det är fortfarande en tung industristad. Inget av detta hade existerat utan . Samverkan mellan och dessa företag äger rum . Det är personer som samverkar i konkreta projekt. De jobbar på lärosätet ena dagen, veckan eller året och ute på företaget nästa. De går fram och tillbaka. Utbyte sker , också . Det är samverkan.Detta äger rum utan att oppositionen behöver fatta ett enda beslut i denna kammare. Det har ägt rum , och det är därför är så framgångsrikt.Göteborg är inget undantag, men det är det tydligaste exemplet eftersom det är en sådan tung industristad. Vartenda svenskt lärosäte samverkar med omgivningen. Försök inte måla upp bilden att forskning är en verksamhet där man inte bryr sig om omvärlden. är så framgångsrikt för att detta äger rum hela tiden.När EU utvärderar hur framgångsrika länderna är inom innovation är nummer ett i EU. När utvärderar hela den industrialiserade världen är nummer fyra i innovation. Vi är framgångsrika, men vi kan bli bättre. Vi föreslår därför utveckling av samverkansfaktorer och annat. Försök dock inte beskriva det som att samverkan inte förekommer. Det är något som svenska lärosäten ägnar sig åt . Vi har varit framgångsrika och en välståndsnation för att akademi och näringsliv har lyckats samverka, och så är det även fortsättningsvis.Lyssnar man bara på de 400 skrivelserna, , kommer man att montera den svenska grundforskningen. Vi kan inte bara ge till dem som skriker högst. Vi måste också förstå att det är den mer långsiktiga forskningen som skapar de stora genombrotten.Herr talman! Det är väldigt fokus på det industrinära, och jag har inga invändningar mot det. Det är dock ytterligare ett perspektiv som går förlorat om vi bara talar om teknisk forskning, och det är humaniora och samhällsvetenskap. Vi är kulturella varelser och kan inte leva ett liv där vi enbart zappar, surfar, googlar och messar. Vi behöver också ett kulturellt djup. Vi behöver förstå vår omvärld. Tittar man på en nyhetssändning vilken kväll som helst ser man människor som skjuter på varandra. Då förstår man att kunskap om religion, andra kulturer, andras bakgrund och historia är central.Finanskrisen borde leda till att vi lär oss ännu mer om hur ekonomi fungerar. Vi behöver också främmande språk i en globaliserad värld. Allt är inte teknik, naturvetenskap och medicin, även om det är viktigt.Herr talman! Jämställdhet är viktigt inom akademin och forskningen. Som individer är vi olika smarta, men smartheten är lika fördelad mellan kollektivet kvinnor och kollektivet män. Därför är det viktigt att främja ökad jämställdhet inom akademin.Det händer ganska mycket på detta område. är en majoritet av cheferna inom akademin kvinnor. som minister har vi fått en övervikt av kvinnor som rektorer på våra lärosäten.År 2009 uppnådde vi fifty-fifty vad gäller hur många kvinnor och män som doktorerar och disputerar. var det fler män. Oavsett hur olika ord nämns i propositioner är det nu framgången sker. är det till och med en viss övervikt av kvinnor som disputerar.När det gäller professorer är det korrekt att det är . Det har nästan dubblerats , för det var extremt lågt när vi trädde till. Här kvarstår mycket. Professor är man dock hela livet. Hade vi en ättestupa efter 60 skulle procentandelen gå upp kraftigt. Det vi kan påverka är de som nyutnämns, inte de som redan finns. De som är rektorer och de som disputerar skiftar , men här tar det att påverka siffran. Det intressanta är att titta på hur många nya professorer som utnämns och hur stor andel av dem som är kvinnor. Tittar vi på det går vi raskt mot en mer jämställd fördelning, även om majoriteten är män.Det går inte tillräckligt snabbt, och därför vill jag använda ytterligare metoder. Till vill jag dock säga att ändamålet inte får helga medlen. Att börja kvotera tjänster eller anslag på basis av detta är inte en rimlig metod. Däremot är det en rimlig metod att uppmuntra duktiga kvinnor. Det har att göra med anställningsform och hur fasta anslag fördelas. När man gör en akademisk karriär är många i familjebildande ålder, och då påverkar givetvis anställningsformer och fasta anslag. Därför ökar vi de fasta anslagen.Vi fördelar också forskningsanslag till individer i stället för till forskningsmiljöer. Det senare fokuserade olyckligtvis proposition på. Fördelar man anslagen till forskningsmiljöer, stora grupper av forskare, blir de seniora äldre männen ledare och får anslagen. Fördelar man det till individer, som vi gör i ett mer borgerligt liberalt perspektiv, blir det fler yngre och fler kvinnor. Det är ett par av våra metoder. Vi har också beslutat om rekryteringsmål på lärosätena.Herr talman! har en stor bredd på sin forskning, men för liten spets. Det enda oppositionen talar om är att ytterligare öka bredden, och det bekymrar mig. Bredden är redan stor. Spetsen handlar om att utvärdera kvalitet och fokusera på kvalitet. Ni är emot alla kvalitetsutvärderingssystem. Ni var emot det vi införde förra gången nu är ni emot det nya. Ni har inga egna förslag om att utvärdera kvalitet på forskning, men i era repliker får ni gärna berätta om era egna system. Att utvärdera kvalitet är avgörande för att kunna fokusera på spets.Jabar påstod att inget tyder på att kvaliteten på de stora universiteten är bättre än på de små högskolorna. Ursäkta, vad stöder du dig på när du säger det? , , , , , , och är de stora lärosäten och universitet i som förekommer på internationella rankningslistor. När du säger att det inte är någon skillnad i kvalitet, , vad menar du då? Vad får du den uppgiften från?Det är klart att det är stor skillnad på hur man än utvärderar. Det finns inbördes skillnader mellan dessa lärosäten. Allt är inte bra på de stora lärosätena, och det finns mindre lärosäten som har god kvalitet på vissa områden. Att påstå att det inte skulle vara kvalitetsskillnader i forskningen är häpnadsväckande. Du får gärna tala om vilka belägg du har för det påståendet.I era resursfördelningssystem, som ni alla beskriver hur ni vill utveckla, tänker ni er att man tar resurser från de stora universiteten och ger till de mindre högskolorna. Jag förstår att de som får pengar blir glada, men ni vill ta pengar från de universitet och lärosäten som har de internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöerna. Den internationellt mest ansedda kvalitetsrankningen kallas för Shanghailistan. Alla de svenska lärosäten som finns på den listan kommer att få minskade anslag med era förslag. Hur tänker ni? Är det vad som ska skapa konkurrenskraft ?Herr talman! kommer starkt när det gäller forskning - , och andra nationer. kommer också starkt. söder om satsar nu i kraft av sin ekonomiska utveckling och tillväxt starkt på högre utbildning och forskning. De kommer efter , men de kommer starkt. Vi utsätts för en ny och tuffare konkurrens när det gäller ekonomi, kunskap, vetenskap och forskning. Svaret på det är att höja ambitionerna. Det gör vi. Höjda ambitioner handlar både om ökade resurser och ökat fokus på kvalitet. Den väg som nu går skulle de flesta länder i också vilja gå, men de förmår inte riktigt göra det just nu.Vi ska vara glada och stolta över forskningspolitiken. Vi kan diskutera detaljerna i den, men vi ska vara glada och stolta över den ambitionshöjning som vi kommer att göra eftersom sannolikt kommer att gå på det förslag som vi har lagt fram. De satsningar som nu gör är bra för och bra för och det är bra för vetenskap och forskning i vår del av världen.Detta är en grund för att ska stå ännu starkare . Utbildningsministern svarade på en del av det som jag tog upp i mitt anförande. Jag vill lägga till att Delegationen för jämställdhet i högskolan har pekat på flera brister i högskolan när det gäller arbetet för jämställdhet i fråga om planmässighet, långsiktighet, samverkan och teoretisk och praktisk kunskapsförankring. Det är ganska väsentliga delar som det brister i.