bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Inom området Folkhälsa stöds forskning som bl.a. handlar om orsaker, förekomst och förebyggande av ohälsa i befolkningen liksom om levnadsvanornas, miljöns, samhällsförhållandenas och vårdsystemets betydelse för befolkningens hälsa och hälso- och sjukvårdens effektivitet. Inom området Välfärd och socialförsäkring stöds forskning om socialpolitik och socialförsäkring liksom om välfärd och levnadsvillkor, men även forskning om samspelet mellan arbetsvillkor, hälsa och socialförsäkring. Inom området Omsorg och sociala relationer stöder för arbetsliv och socialvetenskap bl.a. forskning om olika behandlingsmetoder. Frågor och villkor inom vård och omsorg stöds direkt inom flera av myndighetens forskningsområden, exempelvis anställdas hälsa och kompetens, arbetsorganisation och ledarskap samt hälsoekonomi. Forskning om hälsa, arbetsliv och välfärd har starka beröringspunkter. Forskningsresultat inom dessa områden kan bidra till ett väl fungerande arbetsliv, befolkningens hälsa och välfärd, till att vård, stöd och omsorg, socialförsäkrings- och välfärdssystem var för sig och i interaktion med varandra fungerar effektivt och ger värde för pengarna. för arbetsliv och socialvetenskap stöder forskning med hög relevans för de samhällsutmaningar står inför som berör hälsa, arbetsliv och välfärd och kan belysa frågeställningar tvärvetenskapligt, multidisciplinärt och ur ett helhetsperspektiv. för arbetsliv och socialvetenskap stödjer också välfärdsforskning, bl.a. forskning som rör människors välfärd: hälsa, vardagsliv, arbete, arbetsförmåga och delaktighet samt hur socialförsäkringen och dess finansieringsformer påverkar människors hälsa, välfärd och arbetskraftsdeltagande. Detta återspeglas dock inte i nuvarande namn. Namnet på för arbetsliv och socialvetenskap bör därför ändras till för hälsa, arbetsliv och välfärd. Anslagsökningen under 20132016 till för arbetsliv och socialvetenskap för forskningsfinansiering presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap bedrivs forskning inom humaniora och samhällsvetenskap annorlunda . Det blir allt vanligare med experimentella och ofta beräkningskrävande metoder, samarbeten inom större forskargrupper och nätverk, ökat engagemang i europeiska forskningsinfrastrukturer, omfattande insamling och hantering av digitaliserad data samt skapande av och deltagande i storskaliga databaser. Detta öppnar nya forskningsinriktningar där svensk humaniora och samhällsvetenskap har en möjlighet att bli internationellt uppmärksammade i ökad utsträckning. Även publiceringstraditionen inom humaniora och samhällsvetenskap håller på att förändras, och inom flera områden ökar de internationella publikationerna. Likaså ses en ökad citeringsgrad. Denna utveckling bör uppmuntras och tas i beaktande vid medelstilldelning. Den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen bidrar på många olika sätt till ny kunskap om samhällets utveckling. I det mångkulturella samhället ökar behovet av kunskap och förståelse om oss själva och vår omvärld. Bland annat den religionsvetenskapliga forskningen kan i det sammanhanget bidra med ökad kunskap och förståelse. Det finns också starka forskningsmiljöer på flera håll i med stark kompetens i dessa frågor. Anslagsökningen under 20132016 till för forskningsfinansiering presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Stöd för forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt de möjligheter som med tiden minskar kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna på detta område bidrar till att uppfylla nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Energiutmaningen är en av de största samhällsutmaningarna. Analyser från Europeiska kommissionen, Internationella energirådet och andra pekar på det utökade behovet av investeringar i ny teknik för att möta utmaningen. Forskning och innovation på energiområdet utformas och genomförs så att dess resultat bidrar till att uppfylla energi- och klimatpolitiska mål samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Regeringens satsningar på forskning och innovation, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, och goda exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Denna förstärkning möjliggör höjda ambitioner när det gäller teknikverifiering och demonstration på energiområdet, samfinansiering inom EU:s strategiska energiteknikplan och andra energiaktiviteter inom det europeiska samarbetet samt inom ingångna bilaterala avtal om forskningssamarbeten. Insatserna för forskning och utveckling av hög kvalitet för långsiktig kompetensuppbyggnad ökas och insatser kring strategiska innovationsområden med energirelevans kan skapa starka tvärvetenskapliga och tvärsektoriella samverkansstrukturer. Anslagsökningen under 20132016 till för energiforskning presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Yttranden från andra utskott Miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning att forskningen om riskerna med kemikalieanvändning inklusive forskningen om användning och spridning av nanomaterial och läkemedel bör stärkas. Det behövs även forskning om farliga ämnen och grön kemi. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det är viktigt att på ett effektivt sätt ta till vara jordbrukets och skogsbrukets kolsänka genom att säkerställa en fortsatt hög tillväxt och att använda biomassa på olika sätt som ersättning för fossilintensiva produkter och fossilintensiv energi. Eftersom klimatnyttan blir större när ett effektivt hållbart skogsbruk kombineras med materialval, materialåtervinning och återanvändning i form av nya produkter samt direkt- eller återanvändning av biomassa i form av bioenergi, är det av vikt att helhetslösningar utvecklas. Det måste också tas hänsyn till hur ändrad markanvändning och ändrade brukningsformer påverkar livsmedelsförsörjningen. Eftersom behovet av en ökad biomassaproduktion bedöms som stort, är det väsentligt att i detta sammanhang knyta framsynt forskning till olika skötselsystem och miljöhänsyn i skogs- och annan markanvändning för att kunna upprätthålla hållbara produktionssystem. Andra nödvändiga insatser för en ökad produktion är förädling av skogsträd och växter för att ta fram lämpliga växtsorter. Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid , är medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av största vikt för att visionen ska kunna uppnås. Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde är väsentligt för att kunna möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Miljö- och jordbruksutskottet nämner i sammanhanget att enligt uppgift från är frågan om hur mer forskningsmedel för tillämpad lantbruksforskning ska tas fram under beredning inom . Kemikalieinspektionen har fått en resursförstärkning på sammanlagt för att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Även andra myndigheter, näringsliv, forskning och konsument- och miljöorganisationer kommer att engageras i genomförandet. Vidare noterar miljö- och jordbruksutskottet att (Mistra), som är en viktig finansiär av åtgärdsinriktad forskning, erbjuder ett forskningsstöd som uppgår till ca . anser att arbetsmarknadens funktionssätt och arbetslivets utveckling är av stor betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning bedrivs med hög kvalitet och i tillräcklig omfattning. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad och ett längre deltagande i arbetskraften, behövs forskning om hur man kan skapa ett inkluderande, utvecklande och hälsosamt arbetsliv med en bra arbetsmiljö, som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Arbetslivsforskning behövs också för att få kunskap om hur olika grupper av människor påverkas av strukturomvandlingar som uppstår på arbetsmarknaden och hur politiska reformer påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. välkomnar därför regeringens satsningar på forskning inom detta område. är positivt till ökningen av s.k. fria forskningsmedel. för arbetsliv och socialvetenskap stöder forskning inom de sex huvudområdena Arbete och hälsa, , Arbetsmarknad, Folkhälsa, Välfärd och socialförsäkring samt Omsorg och sociala relationer. vill också framhålla den satsning som för arbetsliv och socialvetenskap ska genomföra för forskning om åldrande och hälsa. vill understryka behovet av bred forskning om hur ett högt och förlängt arbetskraftsdeltagande kan uppnås och därmed fler arbetade timmar. Det är också angeläget att få större kunskap om hur ett hälsosamt arbetsliv skapas och om vilken roll arbetsmiljön och arbetsförhållandena spelar för mäns och kvinnors deltagande i arbetslivet och för nyttjandet av socialförsäkringarna. vill också framhålla att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 14) utökar kunskapsspridningsuppdrag så att det också omfattar uppgiften att inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Funktionen ska inte bedriva egen forskning utan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. vill betona att detta är ett sätt att stärka den kunskapsspridning inom området som redan görs av andra aktörer. instämmer i regeringens bedömning att det finns ett behov av att förmedla en mer sammanhängande bild av detta breda och vittomfattande kunskapsområde, som även bedrivs i mång- och tvärvetenskapliga miljöer. När det gäller forskning om kvinnor i arbetslivet vill arbetsmarknadsutskottet särskilt peka på att regeringen tillsatte en delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska bl.a. sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet, liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Uppdraget ska redovisas för regeringen . Forskning inom miljö och de areella näringarna I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 37 uppmärksammas forskningen om bl.a. kemikalier och den tillämpade lantbruksforskningen. I yrkande 40 i denna del föreslås en resursförstärkning för perioden 20142016 för forskning i de gröna näringarna. I motion 2012/13:C305 av (MP) yrkande 5 framhålls behovet av att stärka forskningen kring hur byggmaterial, särskilt under inverkan av fukt, och olika kemiska substanser påverkar inomhusmiljön och vilka hälsoeffekter det ger. I motion 2012/13:Ub278 av m.fl. (S) förordas att skogsforskningen vid Linnéuniversitetet ska stärkas. Enligt motionären finns en av de starkaste forskarmiljöerna i landet inom trämaterial och träbyggnadsteknik vid Linnéuniversitetet. Enligt partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 22 finns behov av en förbättrad styrning och uppföljning av klimatforskningen. Regeringen bör ge en samlad redovisning av klimatforskningen till när det gäller forskningens omfattning, inriktning och resultat. I yrkande 23 framhålls behovet av att en myndighet eller ett departement har ett utpekat ansvar för att samordna klimatforskningen och dess resultat eftersom klimatforskningen ofta är sektorsövergripande och involverar flera departement. Enligt kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 21 bör forskningen stärkas när det gäller livsstilsförändringar som ger minskad klimatbelastning, t.ex. minskad köttkonsumtion. Gruv-, och stålforskning I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att för perioden 20142016 ska medel satsas på geovetenskap, mineralogi och andra liknande forskningsinitiativ utöver vad regeringen bedömer ska satsas inom aktuellt anslag. Motionärerna föreslår att de satsade medlen används till bl.a. ett nytt forskningscentrum inom mineralogi och geovetenskap som ska etableras inom ramen för ett gemensamt, nordiskt initiativ. Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 38 att regeringens forskningspolitik inte säkerställer forskningen om arbetslivet och att förslaget till finansiering av arbetslivsforskning är otillräckligt. Det kommer att saknas en överblick över läget och utvecklingen i arbetslivet. Partiet ser enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning som en möjlighet att återupprätta arbetslivsforskningen. Därför bör det göras en översyn av tänkbara framtida strukturer enligt Socialdemokraterna. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om ett hållbart arbetsliv som social innovation. Betydelsen av ett hållbart arbetsliv med ett tydligt jämställdhetsperspektiv behöver lyftas fram, liksom arbetsmiljöfrågorna. Forskningen måste också enligt omfatta den diskriminering som förekommer på arbetsmarknaden. begär i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 20 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. Arbetslivsforskningen har enligt minskat drastiskt och skingrats sedan regeringen lade ned . Det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning. Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 24 betydelsen av att humanistisk kunskap, samhällsvetenskap och konstnärlig forskning för kommersialisering och utveckling av nya tjänster och varor ofta underskattas. Därför kan dessa vetenskapsområden enligt Socialdemokraterna inte i samma omfattning attrahera externa medel som andra forskningsområden. Staten måste därför alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte är kommersialiserbara eller kan attrahera externa medel på samma sätt som andra forskningsområden. I yrkande 25 betonas att statens forskningsstöd till humaniora och samhällsvetenskap i större utsträckning än tidigare systematiskt bör verka för att stimulera framväxten av integrerade miljöer som förenar utbildning och forskning kring angelägna utmaningar. I linje med det bör statens forskningsmyndigheter göra satsningar i programform, så som i andra framstående forskningsnationer. Socialdemokraterna föreslår därför ett forskningsprogram om välfärd och social sammanhållning. I yrkande 40 i denna del föreslår Socialdemokraterna för åren 20142016 ett tillskott av medel inom humaniora och samhällsvetenskap till tvärgående program och ett forskningsprogram om välfärd och social sammanhållning. föreslås vissa omfördelningar av ändamålen inom anslag. begär i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 27 ett tillkännagivande om stimulans för välfärdsnära forskning. Enligt tar kommuner, landsting och regioner ett stort ansvar för forskning och utveckling inom välfärdsområdet. Men staten kan och bör göra mer för att stimulera ändamålsenliga mötesplatser för att åstadkomma ett ömsesidigt växelspel mellan praktiska erfarenheter och forskningsbaserade kunskaper. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs att ytterligare medel satsas på energiforskning och energieffektivisering utöver vad regeringen bedömer ska satsas på dessa områden. Satsningen är en del i övergripande och långsiktiga målsättning om ett fritt från beroende av olja och andra fossila bränslen. Forskning inom övriga områden Forskning om hedersrelaterat våld m.m. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. yrkande 73 framhålls behovet av mer forskning kring hedersrelaterat våld. Enligt Socialdemokraterna saknas statistik om omfattningen av hedersrelaterat våld och mycket talar för att mörkertalet är stort. I motion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att det finns ett behov av ökade medel till och tydliga direktiv om forskning och uppföljning av hederskulturers utbredning i . Det finns enligt motionärerna stora brister i den befintliga forskningen om hederskulturer. Forskning om robotik och artificiell intelligens Ett riktat forskningsanslag för grundforskning inom robotik och artificiell intelligens efterfrågas i motion 2012/13:Ub507 av (SD) för att ska kunna fortsätta ha en konkurrenskraftig tillverknings- och processindustri. Ett nationellt samiskt forskningscentrum I motion 2012/13:Ub393 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum med samordningsansvar. I och har samiska forskningscentrum inrättats. Forskning inom vissa områden Möjligheten att etablera mötesindustrin som forskningsområde och inrätta en eller flera professurer bör utredas enligt motion 2012/13:Ub269 av (KD) yrkande 1. I yrkande 3 efterfrågas vidare en utredning om riktade satsningar för forskning och innovation kring mötesindustrin inom ramen för den nationella innovationsstrategin. Detta bör enligt motionären göras för att höja den svenska mötesindustrins status. I motion 2012/13:Ub330 av och (båda FP) betonas bl.a. behovet av forskning om manipulativt ledarskap. Enligt motionärerna har förslaget i utredningen I god tro Samhället och nyandligheten (SOU 1998:113) om en speciell forskningssatsning om barnens situation i manipulativa och destruktiva rörelser inte initierats. Ett forskningsprojekt bör enligt motion 2012/13:Ub337 av (M) initieras av där någon eller några institutioner tilldelas resurser för att granska den östtyska regimens förhållande till och försök till påverkan i fram till . Enligt motion 2012/13:Ub443 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 bör tilldelningen av medel till forskning om idéburet företagande ses över. I motion 2012/13:Ub467 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att ge ett forskningsuppdrag till gällande den forna östtyska säkerhetstjänsten verksamhet i . I motion 2012/13:Ub517 av m.fl. (MP) yrkande 1 uppmärksammar motionärerna behovet av att utveckla svensk lyckoforskning. I yrkande 2 framhålls att forskningen om lycka kan komplettera BNP och andra välfärdsmått som underlag för politiska beslut. Forskning inom miljö och de areella näringarna anser, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet, att forskningen om riskerna med kemikalieanvändning bör stärkas. noterar vidare att frågan om hur mer forskningsmedel för tillämpad lantbruksforskning ska tas fram är under beredning inom . När det gäller motionsyrkandena om forskning rörande kemikalier i byggmaterial och skogsforskningen vid Linnéuniversitetet ser utskottet inget behov av att ska uttala sig om denna typ av specifika forskningsinsatser. Utskottet välkomnar satsningarna inom de områden som hör till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (se tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning). Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:C305 (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 37 och 40 i denna del och 2012/13:Ub278 (S). Utskottet vill inledningsvis framhålla den växande betydelse som rymdforskning har för klimatforskningen och hur viktig satsningen på rymdverksamhet därmed är även för klimatforskningen (se tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning). När det gäller frågan om samordning och förbättrad styrning av klimatforskningen presenterade rapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). I rapporten anfördes att regeringen särskilt bör redovisa statens samlade stöd till klimatforskningen i budgetpropositionerna. Regeringen har i skrivelse 2011/12:161 med anledning av rapporten anfört att den avser att i kommande budgetpropositioner ge en samlad redovisning av klimatforskningens omfattning och resultat i anslutning till redovisningen av det övriga klimatarbetet. Utskottet kan konstatera att den utlovade redovisningen i budgetpropositionen är i linje med motionsyrkanden om samordning och förbättrad styrning av klimatforskningen. När det gäller frågan om en myndighets eller ett departements samordningsansvar för klimatforskningen delar utskottet regeringens uppfattning i ovan nämnda skrivelse att det är ett ansvar för forskningsfinansiärerna att samordna forskningen inom ramen för det samordningsansvar som myndigheterna har i sina instruktioner. Enligt skrivelsen ska forskningsfinansiärerna genom sina regleringsbrev få tydligare krav på att redovisa hur samordningen av klimatforskningen har skett. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att har uttalat att det är regeringens uppgift att ta ställning till frågor som rör organisation (bet. 1987/88:KU9 s. 12). När det sedan gäller forskning om livsstilsförändringar som ger minskad klimatbelastning, t.ex. minskad köttkonsumtion, ser utskottet inget behov av att ska uttala sig om så specifika forskningsinsatser. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 22 och 23 samt 2012/13:Ub3 (V) yrkande 21. Gruv-, och stålforskning I propositionen konstaterar regeringen att det finns behov av ytterligare insatser för att kunna hålla en tillräckligt hög vetenskaplig kompetens inom de geovetenskapliga områdena och inom metallbaserad materialforskning. Satsningen på gruv-, mineral- och stålforskning presenteras följdriktigt i propositionen, vilket utskottet välkomnar. Däremot ser utskottet inte behovet av att öka medlen ytterligare i enlighet med motionsönskemålet i syfte att skapa ett nordiskt forskningscentrum inom mineralogi och geovetenskap. Därmed avstyrks motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 1. anser i likhet med arbetsmarknadsutskottet att arbetsmarknadens funktionssätt och arbetslivets utveckling är av stor betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning bedrivs med hög kvalitet och i tillräcklig omfattning. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad och ett längre deltagande i arbetskraften behövs forskning om hur man kan skapa ett inkluderande, utvecklande och hälsosamt arbetsliv med en bra arbetsmiljö, som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Arbetslivsforskning behövs också för att få kunskap om hur olika grupper av människor påverkas av strukturomvandlingar som uppstår på arbetsmarknaden och hur politiska reformer påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. välkomnar därför satsningar på forskning inom detta område under för arbetsliv och socialvetenskap. ser i övrigt inte några behov av att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub3 (V) yrkande 20, 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 21 och 2012/13:Ub6 (S) yrkande 38. Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap bedrivs forskning inom humaniora och samhällsvetenskap annorlunda . Det blir allt vanligare med experimentella och ofta beräkningskrävande metoder, samarbeten inom större forskargrupper och nätverk, ökat engagemang i europeiska forskningsinfrastrukturer, omfattande insamling och hantering av digitaliserad data samt skapande av och deltagande i storskaliga databaser. Detta öppnar nya forskningsinriktningar där svensk humaniora och samhällsvetenskap har en möjlighet att bli internationellt uppmärksammade i ökad utsträckning. Även publiceringstraditionen inom humaniora och samhällsvetenskap håller på att förändras och inom flera områden ökar de internationella publikationerna. Likaså ses en ökad citeringsgrad. Utskottet ser positivt på denna utveckling. Utskottet vill betona vikten av humaniora och samhällsvetenskap och anser att forskningen inom dessa båda områden på många olika sätt bidrar till ny kunskap om samhällets utveckling.