bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Förslagen påverkar inte den inkomstberäk- ning som redovisas. Skatt på konsumtion – mervärdesskatt Restaurang- och cateringmomsen är väldigt kostsam, och antalet jobb bedöms uppgå till som högst ett par tusen. återställer momssatsen till eftersom det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb per satsad krona. Inkomsterna beräk- nas öka med . Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattningen Regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag avvisas (+12 miljarder kronor). Beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb anses som mycket svaga. Jobbskatteavdraget trappas därför av från en månadsin- komst på . Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. Skatteinkomsterna ökar med 15,2 miljar- der kronor. Också regeringens förslag om en höjning av den nedre gränsen för uttag av statlig inkomstskatt avvisas. anser att de 3 miljarder kro- nor som förslaget kostar behövs till satsningar på välfärden. värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. För att ta ett steg i den riktningen avsätts för att sänka inkomst- skatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänk- 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Förslaget ger en inkomstförstärkning på för en person som är långtidsarbetslös. Regeringens förslag om en sänkning av inkomstskatten för pensionärer välkomnas. För att fler ska välja att organisera sig i facket satsas 3,8 miljarder kro- nor på en avdragsrätt för medlemskap i facklig organisation och medlems- avgift i a-kassa. RUT-avdraget rivs upp eftersom det i första hand används av högin- komsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstill- fällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Att läxhjälp subventioneras talar också för att avdraget ska slopas. Pengarna bör i stället satsas på för- skolan. Inkomsterna ökar med . vill ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella organi- sationer eftersom väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skat- tereduktioner till enskilda givare. Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Motionärerna motsätter sig att s.k. nystartszoner införs (+80 miljoner kro- nor) och avvisar regeringens förslag om avdrag på arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling (+580 miljoner kronor). Nedsättningen av socialavgifter för personer tas bort eftersom den är ineffektiv (+14,). Skatt på kapitalägande – kapital och egendomsskatter Regeringens förslag om ändringar av 3:12-reglerna innebär bl.a. att löneun- derlagsregeln stramas åt i syfte att minska möjligheterna till inkomstom- vandling. I avvaktan på en utvärdering står bakom detta förslag. Övriga förslag till ändringar som ökar skattebortfallet från 3:12-reg- lerna avvisas (+180 miljoner kronor). Investeraravdraget slopas av fördelningspolitiska skäl och eftersom det ökar risken för skatteplanering och skatteundandragande (+800 miljoner kronor). Med utgångspunkt i dagens regler bör villor med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften även beskattas av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Det innebär att av villorna får höjd skatt jämfört med dagens regler. behålls begränsningsregeln i fastighetsskatten och utvid- gas till att omfatta alla som betalar fastighetsskatt. Ingen kommer därmed att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften (+1,). Skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseformer. satsar därför 1,6 miljarder kro- nor på att helt ta bort fastighetsskatten för hyreslägenheter. Förslaget inkluderar studentlägenheter. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING föreslår att det införs en arvsbeskattning som betalas av dödsboet innan ett arv skiftas. Utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambor undan- tas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också att det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor (+4,). Vänsterpar- tiet menar också att det bör finnas en förmögenhetsskatt. Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Bolagsskatten höjs till . Den reella bolagsskatt som betalas efter olika typer av avdrag är låg och har av beräknats till 2010. Den svenska bolagsskatten ska ta in en rimlig andel av vins- terna till samhälleliga investeringar och utgifter (+17,). föreslår att regeringens förslag om skatteincitament för forskning och utveckling (+820 miljoner kronor) ersätts med ett stöd för forskning och utveckling i små och medelstora företag (–1,4 miljarder kro- nor). Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläp- pen av växthusgaser. bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten . Koldioxidskatten höjs med . innebär höjningen en prisökning med ca vid pump (+1,). Höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden. Fordonsskatten sänks därför med i ett trettiotal glesbygdskommuner. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken får också kollektivtrafiken ett stöd. välkomnar förslaget om en förlängning av det nedsatta förmånsvärdet för beskattning av tjänstebilar som är miljöbilar. Förmånsbe- skattningen av tjänstebilar bör dock bli ännu mer miljöinriktad. En kilometerskatt bör införas för att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och stimulera till bränsleeffektivare fordon. Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag. Inkomstberäkningen påverkas inte. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. I väntan på en ändring av det internationella regelverket föreslås en beskattning i form av en klimatskatt för inrikesflyget (+2 miljarder kronor 2015). Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag om tonnageskatt. inför en skatt på handelsgödsel och höjer skatten på bekämpningsmedel (+400 miljoner kronor). Undantaget för kreosot tas bort (+120 miljoner kronor). Skattereduktionen för mikroproducerad el avslås eftersom förslaget har brister som gör att det inte kan ersätta nettodebitering (+10 miljoner kro- nor 2015). Behovet av ett system för nettodebitering kvarstår därför. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter välkomnar regeringens förslag att höja alkoholskatten. Skatt på konsumtion – mervärdesskatt Restaurangmomsen bör återställas till (+5,). Siffror från SCB visar att sysselsättningseffekterna är mycket små eller kan- ske t.o.m. obefintliga. Under den allmänna motionstiden väcktes det flera motioner med för- slag om att avskaffa de enskilda idrottsklubbarnas och andra arrangörers skyldighet att ersätta polisens kostnader för ordningshållande. Sådana för- slag finns i kommittémotionerna 2012/13:Ju373 (S) av m.fl. yrkandena 82–83 och 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 5 samt i motionerna 2012/13:Ju254 av (S), 2012/13: Ju266 av och (båda S) och 2012/13: Ju274 av (M). 3.6 Ny lag om stöd vid korttidsarbete De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 f Ny lag om stöd vid korttidsarbete. Regeringen föreslår att antar förslaget till ny lag om stöd vid korttidsarbete (punkt 16). Regeringen föreslår i samband med detta att riks- dagen antar förslag till lag om ändring i följande lagar: semesterlagen (1977:480) i punkt 19, lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (punkt 28), lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet (punkt 34) och slutligen socialförsäkringsbalken (punkt 18, i denna del). Den nya lagen om stöd vid korttidsarbete och ändring- arna i ovannämna lagar föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår att ett statligt subventionerat system (stöd vid kort- tidsarbete) införs med syfte att i mycket allvarliga konjunkturlägen bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan genom att anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Tre parter – staten, arbetsgi- varna och arbetstagarna – delar på kostnaden för arbetstidsminskningen. Stöd vid korttidsarbete är ett statligt stöd som måste anmälas till EU- kommissionen för godkännande innan det genomförs. Under beredningen av anmälan till kommissionen har vissa justeringar gjorts av lagrådsremiss- 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING ens lagförslag i fråga om de närmare förutsättningarna för rätt till stöd som uppställs för arbetsgivare. Kommissionen har beslutat att stödåtgär- den inte strider mot . Regeringen anger flera skäl till att införa stöd vid korttidsarbete. När efter- frågan faller i en lågkonjunktur och behovet av arbetsinsatser generellt sjunker i företagen kan tillämpning av korttidsarbete leda till att sysselsätt- ningen hålls uppe mer och att arbetslösheten ökar mindre än som annars hade varit fallet. Stödet kan därmed ses som en stabiliseringspolitisk åtgärd. Vidare underlättar stödåtgärden för företag att behålla kompetens under en lågkonjunktur. Vid en ekonomisk återhämtning kan korttidsarbete bidra till att företagen kan öka produktionen snabbare och effektivare utan att behöva nyrekrytera personal. Arbetsgivare undviker också de direkta kostnader som uppsägningar och nyrekryteringar medför. Ur den enskildes perspektiv innebär korttidsarbete att risken att bli arbetslös minskar. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kan statligt stöd vid korttidsarbete leda till en jämnare inkomstfördelning under en lågkonjunktur men kan även på lång sikt ge positiva effekter på sysselsättningen. Under finanskrisen tillämpades ett liknande stöd i flera EU-länder. Utvärderingar av de olika stödåtgärderna talar för att de hade positiva effekter på sysselsättningen. Regelverket om stöd vid korttidsarbete Regeringen föreslår att stödet vid korttidsarbete ska regleras i en särskild lag. Skälen som anförs är stödets mycket speciella karaktär och att det har betydande budgeteffekter då stödet aktiveras. Regeringen föreslår att den ska meddela föreskrifter om att stöd ska lämnas med argument att det ska vara möjligt att med relativt kort varsel lämna föreskrifter för stöd vid kort- tidsarbete. Som grund för en sådan utformning står beredskapslagarna. Dessa innebär att regeringen har fullmakt att vid extraordinärt svåra förhål- landen meddela föreskrifter i ämnen som enligt regeringsformen ska med- delas i lag. Gemensamt för beredskapslagarna är att regeringens föreskrifter ska överlämnas till för godkännande. Regeringen anger dock att stöd vid korttidsarbete är en fråga som ligger inom ramen för regeringens s.k. restkompetens1. Två grundläggande förutsättningar måste vara uppfyllda för att regeringen ska få meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete lämnas. För det första måste det råda en synnerligen djup lågkonjunktur eller vara sanno- likt att en sådan lågkonjunktur är nära förestående. För det andra ska stöd till korttidsarbete bedömas inte i beaktansvärd omfattning hindra en önsk- 1 Det innebär att regeringen har en normgivningsmakt som enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen inte i första hand tillkommer . 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING värd strukturomvandling eller medföra andra betydande samhällsekono- miska nackdelar. Sådana typer av stöd kan t.ex. få oönskade effekter på lönebildningen eller leda till undanträngning, vilket innebär att individer med en anställning (s.k. insiders) får en starkare ställning än de som sak- nar anställning (s.k. outsiders). En annan oönskad effekt är s.k. dödviktsef- fekter, dvs. att stöd lämnas till företag som ändå skulle ha valt att behålla sin personal även i avsaknad av statlig subvention. I syfte att begränsa de samhällsekonomiskt oönskade effekterna av stödåtgärden framhåller reger- ingen att korttidsarbete endast ska tillämpas i mycket allvarliga konjunktur- lägen. Om lågkonjunkturen orsakats av låg efterfrågan bör riskerna för undanträngningseffekter vara förhållandevis begränsade. Korttidsarbete kan i så fall antas vara motiverat av ett önskemål att möta en tillfälligt låg efterfrågan på arbetskraft. Om lågkonjunkturen i stället orsakats av, eller samverkar med, betydande strukturella problem kan stödåtgärden däremot leda till oönskade undanträngningseffekter i större utsträckning. Sammantaget bör regeringens föreskrifter därför föregås av en samman- vägd bedömning av om de förutsättningar under vilka regeringen får meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete ska lämnas är upp- fyllda. Regeringens bedömning av om förutsättningarna för stöd vid kort- tidsarbete är uppfyllda bör grundas på en bedömning från Konjunkturinsti- tutet. När den s.k. Barometerindikatorn är lägre än 80 bör göra en bedömning av om förutsättningarna för stöd vid korttidsarbete är uppfyllda. Regeringen bedömer att den kan meddela föreskrifter om bedömning och Barometerindikatorn. Målgrupp för stödet och tillvägagångssätt för utbetalning I den föreslagna lagen om stöd vid korttidsarbete anges vilka som omfat- tas av stödet och ett antal förutsättningar för att stödet ska kunna betalas ut. Arbetsgivare som kan ta del av stödet är fysiska personer som bedriver näringsverksamhet och juridiska personer. Lagen gäller inte offentligt finan- sierad verksamhet. Regeringen föreslår via föreskrifter att stöd till korttidsarbete ska avse av tolv kalendermånader med möjlighet till förlängning med tolv kalendermånader. Stödet får inte aktiveras på nytt innan det har förflutit en karenstid . Staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttids- arbete. Staten bär en tredjedel av kostnaderna medan arbetsgivaren och arbetstagaren fördelar resten mellan sig vid följande tre nivåer av arbets- tidsminskning (se följande tabell). 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Tabell 3.4 Procentuell fördelning av kostnader för stöd till korttidsarbete vid tre nivåer av arbetstidsminskning Arbetstidsminskning (%) Arbetsgivaren (%) Staten (%) (löneminskning, %) Preliminärt stöd vid korttidsarbete kan lämnas till såväl arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal som arbetsgivare som inte är bundna av kollek- tivavtal. Ett antal krav måste vara uppfyllda för att en arbetsgivare i båda fallen ska ha rätt till preliminärt stöd. Kraven föreslås vara riktade beroende på om det finns kollektivavtal eller inte. Regeringens förslag är att preliminärt stöd och ytterligare stöd vid kort- tidsarbete ska tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på arbetsgiva- rens skattekonto och att ärenden om stöd vid korttidsarbete handläggs av Skatteverket2. Om en arbetsgivare är återbetalningsskyldig ska Skattever- ket besluta att återkräva beloppet. ska enligt förslaget granska verksamheten hos den arbetsgivare som har ansökt om eller fått stöd, med avseende på arbetsgivarens rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. bör även ges ett mer övergripande ansvar för att följa upp och utvärdera tillämpningen av stöd vid korttidsar- bete. Regeringen kan meddela föreskrifter om ansvaret. Aktivt SGI-skydd vid deltagande i korttidsarbete Ett antal förslag lämnas om ersättningar från trygghetssystemen när det gäl- ler arbetslöshetsförsäkringen och den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Regeringen föreslår att tiden då en arbetssökande har deltagit i kort- tidsarbete, för vilket preliminärt stöd har lämnats, räknas som överhopp- ningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen, om det är till fördel för den sökande. Vidare föreslås att arbetslöshetsersättning inte ska lämnas för tid då en arbetssökande deltar i korttidsarbete. En försäkrad som deltar i kort- tidsarbete som berättigar arbetsgivaren till preliminärt stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete ska omfattas av ett s.k. aktivt skydd av den sjukpen- ninggrundande inkomsten (SGI-skydd) korttidsarbetet pågår. Regeringen menar att deltagande i korttidsarbete kan anses utgöra en sär- skilt skyddsvärd situation och att ett försäkringsskydd mycket väl kan inrymmas under principen om anknytning till förvärvslivet. Förslaget om ett aktivt SGI-skydd föranleder ändringar i socialförsäkringsbalken. 2 Det statliga stödet för korttidsarbete ska lämnas som en kreditering till arbetsgivarens skattekonto. Tillvägagångssättet med en skattekreditering, i stället för en skattenedsätt- ning, har valts av skattetekniska och administrativa skäl. I likhet med sjöfartsstöd och nystartsjobb ska dock korttidsarbetets anknytning till skattesystemet motivera att det redo- visas på budgetens inkomstsida (prop. 2013/14:1 s. 393, not 118). 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING De offentligfinansiella effekterna av stödet De offentligfinansiella effekterna av förslaget om stöd vid korttidsarbete, i termer av ett försämrat finansiellt sparande, beräknas uppgå till 4,7 miljar- der kronor per tolvmånadersperiod. Det motsvarar av BNP (2011). Effekterna är framför allt beroende av hur många som kommer att omfattas av åtgärden, hur mycket arbetstiden förkortas och i vilken utsträck- ning åtgärden tillämpas. Hur många som kommer att omfattas av korttids- arbete beror bl.a. på konjunkturen. Den kortsiktiga effekten på sysselsätt- ningen av förslaget om stöd vid korttidsarbete kan uppskattas till att ungefär 18 000 fler personer behåller sin sysselsättning i stället för att bli arbetslösa. Utgångspunkten för regeringens beräkningar är att stödet till arbetsgiva- ren motsvarar en tredjedel av kostnaden för arbetstidsminskningen. Reger- ingens förslag om stöd vid korttidsarbete innebär att parterna kan komma överens om arbetstidsminskning enligt någon av de tre föreslagna nivåerna på 20, 40 eller 60 procents arbetstidsminskning. Det kan antas att 75 pro- cent av deltagarna i korttidsarbete kommer att omfattas av den första nivån, av den andra nivån och av den tredje nivån. Det innebär att den genomsnittliga arbetstidsminskningen uppgår till . Förslaget om stöd vid korttidsarbete har också ett antal indirekta effek- ter. En sådan är att skatteintäkterna minskar. Uppskattningsvis minskar inkomstskatteintäkterna med vid korttidsarbete jämfört med om arbetslösheten i stället ökar. Att färre arbetstagare förlorar sitt arbete beräknas minska utgifterna för arbetslöshetsersätt- ningen med . Det beloppet är dock svårt att bedöma. Arbetsgivaravgifterna kan beräknas bli högre vid till- lämpning av korttidsarbete jämfört med om korttidsarbete inte tillämpas och arbetslösheten ökar i motsvarande mån. Sammantaget kan de direkta och indirekta effekterna beräknas leda till en minskning av de offentliga intäkterna med och av de offentliga utgifterna med . Den offentliga sektorns finansiella sparande uppskattas därmed bli lägre om korttidsarbete tillämpas jämfört med om korttidsarbete inte tillämpas och arbetslösheten ökar i motsvarande mån. Stöd vid korttidsarbete bedöms påverka sysselsättning, arbetslöshet och BNP genom flera, delvis motverkande, kanaler. Regeringen gör ett gene- rellt antagande om att av arbetskraften, dvs. ca 116 000 individer, kan tänkas bli berörda av korttidsarbete . Det motsva- rar en störning av samma art och beskaffenhet som finanskrisen. Givet ett antagande om en genomsnittlig arbetsminskning om kan den kortsiktiga effekten på sysselsättningen av förslaget om korttidsarbete upp- skattas till att ungefär 18 000 fler personer behåller sin sysselsättning i stället för att bli arbetslösa. Uttryckt i procentuell förändring undviks en nedgång i sysselsättningen , och en motsvarande 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING uppgång i arbetslöshet undviks än vad som hade varit fallet utan stöd vid korttidsarbete. De kortsiktiga effekterna på BNP bedöms bli försumbara då den samlade effekten på efterfrågan inte bedöms påverkas. Regeringen menar att de långsiktiga nettoeffekterna på sysselsättning och BNP är svåra att dra några generella slutsatser om. I Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. yrkande 22 och kommittémotion 2013/14:A409 av m.fl. yrkande 41 föreslås att regeringens förslag till lag om korttidsarbete ska antas av med de ändringar som anges i respektive motion. Socialdemokraterna är positiva till regeringens initiativ men menar att ett system med korttidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbildning eller kompetensutveckling som arbetstagaren har nedsatt arbetstid. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension, premiepension samt administra- tionskostnader. Det förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betän- kandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt Ålderspensions- systemet utgifter. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 7) att godkänner beräk- ningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2014. Oppositionspartierna har inga andra förslag än regeringen vad avser ålders- pensionssystemets utgifter. 3.8 Yttranden från andra utskott över utgiftsramar och inkomster Sammanlagt har tolv utskott yttrat sig över budgetpropositionens förslag till utgiftsramar och beräkning av statsinkomster och de motioner som väckts med anledning av propositionen. Två utskott, utrikesutskottet och försvarsutskottet, har avstått från att yttra sig. Tabell 3.5 ger en översiktlig sammanställning över de yttranden som lämnats. Av tabellen framgår om 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING regeringens förslag tillstyrks eller avstyrks i yttrandet och om yttrandena innehåller avvikande meningar eller särskilda yttranden. Yttrandena åter- finns i sin helhet som bilagor i betänkandet. Av de tolv utskott som yttrat sig har samtliga tillstyrkt regeringens förslag. Tabell 3.5 Yttranden med anledning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning KU (KU1y) S, MP, SD, V SkU (SkU1y och SkU2y) Bilaga 6, 7 S, MP, SD, V JU (protokoll 2012/13:5) S, MP, SD, V CU (CU1y) S, MP, V SfU (SfU1y) UO8, UO10, UO11, UO12, S, MP, SD, V SoU (SoU1y) S, MP, SD, V KrU (protokoll 2012/13:6) S, MP, V UbU (protokoll 2013/14:7) S, MP, SD, V TU (protokoll 2013/14:4) S, MP, SD, V MjU (MjU2y) UO20, UO23, inkomster S, MP, SD, V NU (UO21, UO24) UO19, UO21, UO24 S, MP, SD, V AU (AU1y) UO13, UO14, inkomster S, MP, SD, V tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:KU1y) att ramen för utgiftsområde 1 fastställs till den nivå som regeringen föreslår och avstyrker Socialdemokraternas, och Sverigedemo- kraternas respektive förslag till höjd ram samt förslag till sänkt ram för utgiftsområdet. I yttrandet finns fyra avvikande meningar (S, MP, SD, V). tillstyrker i sitt yttrande (2013/14:SkU2y) att ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution fastställs till den nivå som reger- ingen föreslår och avstyrker och respektive förslag till höjd ram för utgiftsområdet. I sitt yttrande hänvisar skatteutskottet till det arbete som pågår på flera fronter, bl.a. i , med att skapa bättre förutsättningar för att komma åt skattefusk och skatte- flykt. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD, V) och ett särskilt yttrande (S). I sitt yttrande över skattefrågorna (2013/14:SkU1y) instämmer skatteut- skottet i regeringens bedömning när det gäller inriktningen av skattepoliti- ken. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på skatteområdet och har inte någon invändning mot de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisar. Utskottet tillstyrker följaktligen att regeringens inkomstberäkning godkänns. Motionsförslagen om en annan inriktning av 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING skattepolitiken och alternativa inkomstberäkningar avstyrks.