bet · H001SoU12 · 2013-02-27 00:00:00 — Innehållet i överenskommelsen är i grunden likt överenskommelse, men med några nya delar och förändrade resultatmål. En övergripande förändring är att en ny beräkningsmodell introduceras för läkemedelsområdet och sammanhållen vård och omsorg. Därtill introduceras ett nytt område för det långsiktiga förbättringsarbetet äldres psykiska ohälsa. Det är ett område som länge har varit eftersatt trots att behoven är stora och förekomsten av depressionssjukdom relativt vanlig. Därför får SKL i uppdrag att ta fram ett material, Första hjälpen till psykisk hälsa för äldre, som bygger på ett tidigare framtaget studiematerial för yrkesgrupper som kommer i kontakt med människor som mår psykiskt dåligt. SKL ska även genomföra utbildning för utbildare i Första hjälpen till psykisk hälsa för äldre samt påbörja arbetet med spridning och implementering. Materialet ska tas fram för att kunna användas . När det gäller prestations- och resultatersättning ingår samma fokusområden som föregående år, men med skärpta mål. kommer, på det förebyggande området, även vidtagna åtgärder att mätas. En ytterligare nyhet är att bedömning av munhälsa premieras fördelas bland dem som har utfört och registrerat munhälsobedömning i . På demensområdet kommer även registrering av uppföljning att premieras (S2012/8765/FST). För att samordna satsningen på de mest sjuka äldre utsåg regeringen en nationell äldresamordnare. Målet för satsningen är att de mest sjuka äldre ska kunna åldras i trygghet och självbestämmande med tillgång till god vård och omsorg samt att mer effektivt använda resurserna så att vården och omsorgen i högre grad utgår från patienternas behov. Den nationella äldresamordnaren , leder en projektgrupp på som består av representanter från departementet, SKL och . Projektgruppen ansvarar för det löpande arbetet och för att samordna aktiviteter och bedriva diskussions- och förankringsarbete bland målgrupperna. Till satsningen hör även en högnivågrupp med representanter från departementet, och , mot vilken avstämningar sker om satsningen. fattade regeringen beslut om att utbetala i stimulansbidrag för en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Stimulansbidragen utbetalas mot bakgrund av den bedömning som presenterade av hur väl kommuner och landsting har uppnått uppställda krav och resultat mot bakgrund av överenskommelse mellan staten och SKL om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre (S2011/5885/FST). Därutöver har regeringen även fattat beslut om myndighetsuppdrag till bl.a. . Uppdraget till omfattar flera olika deluppdrag, t.ex. kartläggningen av primärvårdens ansvar och insatser, en anpassning av nationella riktlinjer till de mest sjuka äldres behov, en förbättrad läkemedelsanvändning för äldre samt att utveckla Öppna jämförelser för äldre (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 74). trädde föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete i kraft. Föreskrifternas tillämpningsområde är verksamhet som omfattas av bl.a. SoL och HSL. Föreskrifterna innefattar grunderna för systematiskt kvalitetsarbete, t.ex. ledningssystemets ändamål och användning. Ledningssystemet ska leda till att man systematiskt och fortlöpande utvecklar och säkrar verksamheten så att den uppfyller ställda kvalitetskrav och ska anpassas till verksamhetens inriktning och omfattning. presenterade en rapport, eller enskild regi, spelar det någon roll, mot bakgrund av regeringsuppdraget att utreda huruvida det förekommer några systematiska kvalitetsskillnader mellan den vård och omsorg om äldre som bedrivs av offentliga respektive enskilda utförare. I rapporten framhålls bl.a. att man inte kan se några stora och entydiga kvalitetsskillnader utifrån regiform, men att fördjupade studier behövs. har och sammanställt Öppna jämförelser för vård och omsorg om äldre. Den senaste rapporten presenterades och innehåller 35 indikatorer som syftar till att mäta kvalitet, hälsa och effektivitet. I rapporten finns ett särskilt fokus på de mest sjuka äldre och redovisas även tolv strukturella bakgrundsmått utan några jämförelser mellan kommunerna. De rör kommunens kostnader, omfattningen av kommunens insatser, andel hemtjänst eller mer samt de äldres allmänna hälsotillstånd och psykiska välbefinnande. Därutöver kan Äldreguiden ge äldre och deras anhöriga stöd i sina val av äldreomsorg genom det underlag som finns tillgängligt på webbplats med samma namn. Äldreguiden innehåller uppgifter om hemtjänstverksamheter, särskilda boenden och dagverksamheter på enhetsnivå. tillsatte regeringen en utredning med direktiv att se över ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster. Utredaren ska bl.a. utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på de som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. Uppdraget ska redovisas (dir. 2012:131). gav regeringen i uppdrag att utse en aktör med uppgiften att ha ett nationellt ansvar för bl.a. expertstöd och information inom området dövblindhet (S2012/5379/FST). utsågs Nationellt Kunskapscenter för Dövblindhet (NKCDB) för att ansvara för detta. NKCDB:s verksamhet syftar till att stödja och komplettera befintliga verksamheter i landet och framför allt arbeta på en övergripande strategisk nivå. Detta inbegriper att samla, utveckla och sprida information om dövblindhet, verka för systematisk metodutveckling inom området, vara en expertresurs till framför allt landstingen i deras arbete med utredning, diagnostisering, habilitering och rehabilitering, samt utgöra en länk mellan forskning och praktik och mellan brukare, närstående, professionella och forskare. har Nationellt Anhöriga och Svenskt demenscentrum i uppdrag att samla in, strukturera och sprida kunskap på sina respektive sakområden samt stimulera utvecklingsarbete i kommunerna. Centrumen ska vara en länk mellan forskning, praktik och beslutsfattare och genom sin verksamhet bidra till högre kvalitet och produktivitet i vården och omsorgen om äldre (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 167168). infördes en nationell värdegrund i socialtjänstlagen (5 kap. 4 § SoL) som innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. För att stödja kommunerna och enskilda utförare av äldreomsorg i deras tillämpning av den nya bestämmelsen har fått i uppdrag av regeringen att ta fram utbildningar om den nationella värdegrunden för bl.a. biståndshandläggare och arbetsledare inom äldreomsorg. ska även ta fram ett handlednings- och informationsmaterial för att sprida kännedom och kunskaper om värdegrunden till berörda personalgrupper, utveckla kriterier och ett system för en nationell värdegrundsmärkning av äldreomsorg, samt stödja kommunerna med att ta fram lokala värdighetsgarantier. fick även ett regeringsuppdrag om att administrera och betala ut prestationsersättning till kommuner som avser att inrätta lokala värdighetsgarantier i enlighet med vägledning. Regeringen har aviserat att satsningen ska pågå till 2014 och ska samt lämna lägesrapporter om uppdragets genomförande till (Regleringsbrev för avseende ). gäller lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Lagen reglerar vad som gäller för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva kommunala och landstingskommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd och vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. Valfrihetssystem enligt lagen är ett alternativ till upphandling enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och kan tillämpas på bl.a. omsorgs- och stödverksamhet för äldre och för personer med funktionsnedsättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. är det obligatoriskt för landstingen att tillämpa LOV i primärvården, medan lagen inte är obligatorisk när det gäller verksamhet inom kommunernas socialtjänst. Enligt SKL:s sammanställning har 129 kommuner infört LOV, 42 kommuner fattat beslut om att LOV ska införas, 55 kommuner ännu inte fattat beslut och 28 kommuner beslutat att inte införa LOV. har haft i uppdrag att följa upp valfrihetssystemen ur ett befolknings- och patientperspektiv. Uppdraget slutredovisades och bland de slutsatser som drogs framkom bl.a. att bestämmelserna i lagen bidrar till att stärka den enskildes ställning i vård och omsorg genom möjligheten för den enskilde att byta utförare och genom att ersättningen följer den enskilde. Men i rapporten framhålls även att för att den enskilde ska kunna byta utförare måste det finnas fler utövare att välja mellan och den enskilde måste ha ork och förmåga att agera som kund, eller få hjälp med det. Vidare framkom att informationen om olika vårdenheters kvalitet och effektivitet behöver förbättras (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv, 2012). Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att ta reda på vilken betydelse införandet av LOV har för utvecklingen av kostnader och effektivitet i kommunernas verksamheter. Uppdraget redovisades och av rapporten framkommer bl.a. att kostnaderna ökat något mer i kommuner som har infört LOV. Kostnaderna kan förklaras av att LOV skapar mer administration. I rapporten framhålls dock även att LOV ökar förutsättningarna för kommunerna att ha bättre kontroll över kostnadsutvecklingen och brukarna är mer nöjda med i kommuner som tillämpar LOV än i övriga kommuner. Avslutningsvis konstateras även att det kommer att dröja innan man kan se tydligare effekter av LOV (Statskontoret 2012:15). Regeringen har gett i uppdrag att besluta om och fördela stimulansbidrag till kommuner som är intresserade av att förbereda införandet av valfrihetssystem eller vidareutveckla redan införda valfrihetssystem, i enlighet med LOV (Regleringsbrev för avseende ). I budgetpropositionen anges att bör alla kommuner ha beslutat om valfrihet enligt LOV, annars bör tvingande lagstiftning övervägas (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 196). Vidare ska en särskild utredare analysera och utvärdera effekterna av införandet av LOV (dir. 2012:91) med särskilt fokus på vilken effekt reformen har haft för brukarna, för utförare ur ett mångfaldsperspektiv, ur konkurrenssynpunkt samt för utvecklingen av kvalitet, kostnader och effektivitet i de kommuner och inom de områden där LOV tillämpas. Utredaren ska även överväga för- och nackdelar med att införa en obligatorisk lagstiftning om valfrihetssystem på socialtjänstområdet. Uppdraget ska redovisas . lämnade regeringen en lagrådsremiss med förslag om en ny lag om vissa tvingande skyddsåtgärder inom . Den övergripande målsättningen var att med stor respekt för personens integritet ge personer med demenssjukdom en god omsorg (lagrådsremiss God vård och omsorg om personer med demenssjukdom samt regler för skydd och rättssäkerhet). Mot bakgrund av lagrådsbehandlingen och med anledning av information som tillkom under beredningen av den planerade propositionen fattade regeringen beslut att inte gå fram med den planerade propositionen. Den bedömning som gjordes var att ett fortsatt lagstiftningsarbete kan komma i konflikt med den positiva utvecklingen inom demensvården. Istället uppges att och Inspektionen för vård och omsorg ska ges ett tydligt utvecklings- och uppföljningsuppdrag och tillsyn av otillåtna tvångsåtgärder. Regeringen ska även överväga om en ny utredning ska tillsättas. Äldreomsorg på det egna språket Enligt 18 § lag (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska en kommun i ett förvaltningsområde erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar finska, meänkieli respektive samiska. Detsamma gäller kommuner utanför ett förvaltningsområde, om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i språket. redovisade i en rapport hur äldre från de nationella minoriteterna uppfattar kvaliteten i äldreomsorgen. Av rapporten framgår att kommunerna kan göra mer för att uppfylla minoritetspolitikens krav på att erbjuda äldreomsorg på minoritetsspråken. framhåller även att äldreomsorgen bör ses i en minoritetskontext med de rättigheter som det innebär att tillhöra en nationell minoritet i (Nationella minoriteter och äldreomsorgen, 2011). fick SoL och LSS nya bestämmelser om lex . har även beslutat om nya föreskrifter och allmänna råd om att missförhållanden och påtagliga risker för allvarliga missförhållanden ska anmälas till av den som bedriver verksamheten. ska dessa anmälningar i stället göras till Inspektionen för vård och omsorg. arbetar även med en handbok om lex i . , som informerar om och följer upp den nya bestämmelsen om anhörigstöd (5 kap. 10 § SoL), lämnade en första redovisning 2010 där man konstaterade att det fanns en tydlig äldreprägel i arbete med att erbjuda stöd till anhöriga. Statistik saknades emellertid för att kunna få en tydlig bild av hur den nya bestämmelsen tillämpas och hur stödet utvecklas. Uppföljningsuppdraget ska slutredovisas (prop. 2012/13:1 utg.omr. 25 s. 23). fick i uppdrag av regeringen att genomföra en pilotundersökning om anhörigomsorgens omfattning och konsekvenser. Uppdraget skulle dels ge kunskap om i vilken omfattning anhöriga och andra personer i olika åldrar ger stöd, vård och omsorg, dels visa på vilka konsekvenser omsorgsåtagandet får för den anhöriges hälsa, möjligheter att förvärvsarbeta, ekonomi och sociala situation. Undersökningens målgrupp var personer som ger omsorg till en närstående. I rapporten som presenterades framkom att närmare var femte person i vuxen ålder vårdar, hjälper eller stöder en närstående. Minst 900 000 av dessa är i förvärvsaktiv ålder. Omsorgsgivande är vanligt i alla åldrar men förekommer mest i åldersgruppen . Studien visade även att omsorgsgivandet påverkar möjligheterna att förvärvsarbeta och studera, särskilt i åldersgruppen , och i högre grad för kvinnor än män. Endast var fjärde person i studien kände till att kommunerna måste erbjuda stöd för att underlätta för personer som vårdar en närstående. En av de slutsatser som dras av studien är att attityden till att ge omsorg är positiv, men att de flesta omsorgsgivare anser att det offentliga ska ta huvudansvaret för att tillgodose de närståendes behov av vård och omsorg, samt att den offentliga vården och omsorgen måste uppmärksamma omsorgsgivarnas situation i ett tidigt skede och aktivt erbjuda stöd och hjälp. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det är angeläget att uppmärksamma och stödja de anhörigas insatser och att målet är att anhörigskapet även i fortsättningen ska vara frivilligt och inte upplevas som påtvingat eller övermäktigt (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 198). Psykisk ohälsa bland äldre lanserades en nationell webbaserad kunskapsportal för området vård och omsorg om äldre och verksamhet inom psykiatriområdet (www. Portalen syftar till att bidra till att vård- och stödinsatser är trygga, säkra och av god kvalitet samt att de utgår från evidensbaserade metoder och arbetssätt. Målgruppen är personal på alla nivåer inom vården och omsorgen. ska 2014 utvärdera hur kunskapsportalen används (Rapport, Nationell webbaserad kunskapsportal, 2011). fick ett regeringsuppdrag att genomföra en studie av hur behov av psykiatrisk vård och stöd bland äldre personer med psykisk ohälsa tillgodoses. Uppdraget redovisades och i rapporten av psykiatrisk vård och stöd framkommer att psykiskt sjuka äldre riskerar att vara underdiagnostiserade och obehandlade med onödigt lidande till följd (2012). fick ett regeringsuppdrag att ta fram vägledning för ökat stöd till äldre personer med psykisk ohälsa. Syftet var att utveckla ett nationellt stöd i form av en vägledning för att stärka huvudmännens insatser för ett gemensamt ansvarstagande, för att utveckla personalens kompetens inom psykisk ohälsa och för att utveckla former för samarbete. Inom ramen för uppdraget togs ett häfte fram, Psykisk ohälsa hos äldre, som ett stöd för fördjupning i ämnet psykisk ohälsa hos äldre. Uppdraget skulle ha redovisats men har getts respit t.o.m. . Regeringen har vidare tagit fram en handlingsplan för arbetet med psykisk ohälsa (PRIO psykisk ohälsa plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 20122016). Handlingsplanen ska, genom att lyfta fram ett antal strategiska prioriterade områden och därtill kopplade insatser, utgöra en grund för regeringens arbete på området . Ett av de områden som lyfts fram i handlingsplanen är psykisk ohälsa bland äldre. Syftet är att genom stöd till strategiska insatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. En viktig beståndsdel är en överenskommelse mellan staten och SKL som innehåller stimulansmedel för att stödja huvudmännen att åstadkomma en förbättrad och tillgänglig vård och omsorg. Handlingsplanen ska ses över och revideras 2014. har undersökt äldres uppfattning om äldreomsorgen inom hemtjänst och äldreboende. Skillnaderna mellan 2008 och 2010 års undersökningar är små, med undantag för kvalitetsområdena trygghet i hemmet och hjälpens omfattning där förändringarna var positiva. Äldre inom har varit i stort sett nöjda med tryggheten i boendet, bemötande, vårdinsatser och boendemiljö. I samtliga tre undersökningar framkommer emellertid att äldre med dålig hälsa tenderar att vara mindre nöjda med och äldreboende jämfört med äldre med god hälsa. Missnöjet med äldreomsorgen fanns även bland äldre som har besvär med oro, ängslan och ångest (ny variabel undersökning). Kvinnor och män ger i stort sett samma omdömen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 166). Ett investeringsstöd infördes i syftet att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad till äldre personer. utökades stödet till att även omfatta trygghetsbostäder, dvs. bostäder där det finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Bostäderna kan vara hyresrätter, bostadsrätter, kooperativa hyresrätter eller bostadsrätter som innehas av en person som har fyllt . beslutade regeringen att förlänga satsningen till utgången av 2014 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 167). gav regeringen i uppdrag till att leda programmet Bo bra på äldre dar. Programmet syftade till att stimulera kreativitet och nytänkande för att äldre personer ska kunna erbjudas attraktiva och funktionella boendeformer och innefattade ett riktat stöd på till lokalt programarbete och arkitekturtävlingar. Stöd lämnades till kommunala initiativ med syftet att enkelt avhjälpa hinder i bostäder och närmiljön för äldre (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 167). Uppdraget slutredovisades och enligt rapporten resulterade satsningen bl.a. i 76 projekt och 58 kommuner, fyra nätverk med 50 deltagande kommuner, tre arkitekttävlingar och en kombinerad entreprenör- och arkitekttävling (Bo bra på äldre dar. Kreativitet och nytänkande när det gäller bostäder och boendemiljö för äldre Slutrapport, ). infördes en bestämmelse i SoL som innebär att äldre människor som varaktigt levt tillsammans och sammanbott ska kunna fortsätta att göra det även när den enes behov kräver boende i en särskild boendeform för service och omvårdnad för äldre människor (4 kap. 1 b § SoL). har även fått i uppdrag att ge vägledning och följa upp bestämmelsen om äldre människors rätt att bo tillsammans i ett särskilt boende. Uppföljningen ska genomföras och delredovisas respektive 2014 samt slutredovisas (S2012/6730/FST). publicerades allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. De allmänna råden, som gäller personal som i sin yrkesutövning ger äldre personer stöd och hjälp efter beslut enligt 4 kap. 1 och 1 §§ SoL, innehåller rekommendationer för tolkningen av 3 kap. 3 § andra stycket SoL och de grundläggande kunskaper som behövs för att arbeta som t.ex. vårdbiträde eller undersköterska i omsorg om äldre. Regeringen har inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen på olika sätt. Detta sker bl.a. genom satsningen Omvårdnadslyftet som är en satsning . har fått i uppdrag att förbereda, administrera och löpande följa upp satsningen och även fördela statliga medel enligt en prestationsbaserad modell. blev det även möjligt att inom Omvårdnadslyftet genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar med specialiserade uppgifter. Satsningen innebär att det på nationell nivå anges vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete och specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. Från ska, inom ramen för Omvårdnadslyftet, kompetensutveckling möjliggöras även för personal som med stöd av socialtjänstlagen arbetar med personer med funktionsnedsättning. Personal inom omsorgerna arbetar ofta med både äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Genom satsningen kan personalen på ett effektivt sätt stärka sin kompetens inom ytterligare områden. Alla utövare omfattas av satsningen, såväl offentligt som enskilt driven verksamhet. ansvarar för att komplettera det befintliga kursutbudet med relevanta kurser även för den nya målgruppen. Hela kompetenssatsningen beräknas uppgå till ca . Regeringen avser även att avsätta ca 20132015 till en nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorgen. Kommunsektorn ska dock ta huvudansvaret för finansieringen av utbildningen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 201). Genom lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) stärks den enskilda människans möjlighet till delaktighet och inflytande. Av uppföljning av stimulansbidrag för LOV som presenterades framgår att det i ett femtiotal kommuner finns utförare som erbjuder en särskild inriktning och/eller specialkompetens i sin verksamhet. Det handlar ofta om särskild språkkompetens (i ett fyrtiotal kommuner) eller att utförarna erbjuder specialkunskap om olika sjukdomar eller särskilda vårdinriktningar (i ett tjugotal kommuner). I ett tiotal kommuner erbjuder utförare vad som kan kallas för särskild kulturell eller religiös kompetens. Det finns även exempel på utförare som är hbt-certifierade. I den s.k. maxtaxan för hemtjänst, dagverksamhet och hälso- och sjukvård ingår inte kostavgift i särskilt boende eller kostnader för s.k. servicetjänster. De senare tillhandahålls av kommunen utan individuell behovsprövning till personer som har fyllt . Med sådana tjänster avses tjänster som är avsedda att förebygga skador, olycksfall eller ohälsa och som inte utgör personlig omvårdnad. Se Frågor och svar om avgifter i äldre- och handikappomsorg Högkostnadsskydd (). Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att göra en översyn av avgiftsstrukturen för hälso- och sjukvård, läkemedel, äldre- och handikappomsorg. I uppdraget ingick bl.a. att kartlägga och analysera de sammantagna effekterna av befintliga avgiftssystem och högkostnadsskydd samt de nivåer som gäller inom dessa system (dir. 2011:61). Utredningen presenterades och i fråga om den framtida finansieringen av avgifterna inom äldre- och handikappomsorgen konstaterade utredaren att det uppenbarligen finns ett behov av en närmare översyn av hur kommunernas samlade uttag av avgifter påverkar enskilda personer ekonomi och möjligheter att klara andra normala levnadskostnader. Detta inte minst i fråga om de avgifter som tas ut enligt andra grunder än SoL, t.ex. matavgifter. Utredaren menade att en sådan översyn lämpligen kunde ske genom att ges i uppdrag att kartlägga hur kommunernas samlade avgiftsuttag inom äldre- och handikappomsorgen sker, och analysera hur det påverkar enskilda individers ekonomi och möjligheter att klara vanliga hushållskostnader (SOU 2012:2, s. 134). Ett sådant uppdrag har getts till . I regleringsbrevet anges att ska kartlägga hur kommunernas avgiftssystem inom vård och omsorg om äldre är utformade.