bet · H001UbU5 · 2013-02-25 00:00:00 — behandlar i detta betänkande 58 motionsyrkanden om vissa frågor som rör och fritidshemmet från den allmänna motionstiden . Av dessa föreslås 25 motionsyrkanden beredas förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionsyrkandena avser bl.a. frågor om elevers utveckling mot målen i , läromedel, särskilda ämnen i , modersmålsundervisning, avgifter och fritidshemmet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade och beslutade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder samt till i övrigt pågående utrednings- och beredningsarbeten. I betänkandet finns 16 reservationer från Socialdemokraterna, samt ett särskilt yttrande från . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Elevers utveckling mot kunskapsmålen i 2012/13:Ub354 av Arhe Hamednaca och (båda S), 2012/13:Ub422 av (M), 2012/13:Ub448 av och (båda S), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 14, 2012/13:Ub485 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub486 av m.fl. (S). Reservation 1 (S) Elever med särskilda behov 2012/13:Ub203 av och (båda FP) och 2012/13:Ub481 av i (S). Behovet av moderna läromedel i 2012/13:Ub464 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 2 (MP) 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Ub464 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 3 (MP, V) 2012/13:C206 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 4 (V) 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 5 (S, MP) Kultur och estetik i skolan 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 4, 2012/13:Ub259 av (FP) och 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 6 (MP) 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 7 (S, MP, V) 2012/13:Ub258 av och (båda M), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 8 (S, V) Reservation 9 (MP) 2012/13:Ub430 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 10 (SD) 2012/13:Ub210 av och (båda SD), 2012/13:Ub243 av i (S), 2012/13:Ub387 av (MP) och 2012/13:Ub412 av i (S). Reservation 11 (MP) Reservation 12 (SD) 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 13 (MP, V) 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 27. Reservation 14 (S, MP) Reservation 15 (V) 2012/13:Ub248 av (S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 33. Reservation 16 (S) Motioner som bereds förenklat 2012/13:Ub202 av (KD), 2012/13:Ub226 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub238 av (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub260 av (S), 2012/13:Ub265 av (FP), 2012/13:Ub293 av och (båda FP), 2012/13:Ub313 av och (båda S), 2012/13:Ub332 av (M), 2012/13:Ub361 av m.fl. (S), 2012/13:Ub362 av och (båda M), 2012/13:Ub371 av m.fl. (S), 2012/13:Ub406 av och (båda S), 2012/13:Ub407 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub433 av och (båda S), 2012/13:Ub435 av och (båda S), 2012/13:Ub438 av m.fl. (S), 2012/13:Ub445 av (S), 2012/13:Ub458 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Ub484 av och (båda S) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:Ub501 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande 58 motionsyrkanden om från allmänna motionstiden , varav 25 behandlas förenklat. Motionerna tar upp frågor om bl.a. elevers utveckling mot målen i , läromedel, särskilda ämnen i , modersmålsundervisning, avgifter och fritidshemmet. Flera av motionsyrkandena tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare , varför dessa behandlas förenklat. Elevers utveckling mot kunskapsmålen i Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. behovet av åtgärder för att elever ska nå kunskapsmålen i skolan. Jämför reservation 1 (S). Socialdemokraterna behandlar i kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 14 frågan om kunskap och uppföljning i skolan. Socialdemokraterna anser att varje elev ska kunna nå skolans kunskapsmål och få utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. För elever i behov av särskilt stöd för att uppnå målen ska det finnas mer stöd att tillgå. De individuella utvecklingsplanerna bör utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet. Det ska krävas ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan bör tas fram liksom ett system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass. Skolornas resultat bör utvärderas , och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Skolor som inte möter kvalitetskraven ska ytterst kunna stängas. I motion 2012/13:Ub354 av Arhe Hamednaca och (S) föreslår motionärerna att man bör se över möjligheterna att minska antalet elever i klasser där en betydande andel av eleverna inte går vidare till gymnasiet på grund av icke godkända betyg. Enligt motionärerna är det viktigt att alla barn, oavsett förutsättningar, föräldrarnas utbildning eller inkomst, ska ha rätt att utvecklas och nå kunskapsmålen. Skolans sätt att fungera har avgörande betydelse för om eleverna når målen eller inte. I motion 2012/13:Ub448 av och (S) begärs att får i uppdrag att se över och komma med förslag på hur problemen med elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning kan lösas. Motionärerna konstaterar att det förutsätts att alla elever ska kunna nå de mål som är uppsatta i styrdokumenten. I motion 2012/13:Ub485 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs en översyn av hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. Motionärerna pekar på att ett stort antal elever misslyckas med att nå kunskapsmålen och anser att det är nödvändigt med ett förtydligande i skollagen om att elever med inlärningsproblem eller en funktionsnedsättning ska ha tidigt och rätt stöd. Motion 2012/13:Ub486 av m.fl. (S) behandlar frågan om en nollvision inom skolan när det gäller icke godkända elever. Enligt motionärerna kommer en nollvision att ge oss trygga och väl utbildade ungdomar som snabbare bidrar till ett normalt samhälls- och förvärvsliv. I motion 2012/13:Ub422 av (M) framhåller motionären att skolresultaten är väsentligt sämre för placerade barn än för andra barn. Regeringen bör enligt motionären överväga att se över möjligheten att de placerade barnen ska kunna genomgå skolpsykologiska och pedagogiska utredningar för att få individuellt utformat stöd efter behov. Utskottet vill inledningsvis understryka att en utgångspunkt i arbetet med den nya skollagen var inriktningen på åtgärder som ska stärka kunskapsuppdraget för att alla elever ska få förutsättningar att nå målen. En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § skollagen (2010:800). Enligt bestämmelsen ska elever utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) med kursplaner började tillämpas /12 i och motsvarande skolformer. Den innebar en genomgripande förändring av kursplanernas struktur med bl.a. en målnivå och ett centralt kunskapsinnehåll samt kunskapskrav för godtagbara kunskaper och för de olika betygsstegen. För de elever som av olika anledningar har svårt att nå målen med utbildningen ska särskilt stöd ges. I 3 kap. 8 § första stycket skollagen anges att om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. I paragrafens tredje stycke anges att om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd ska sådant stöd ges. I 3 kap. 10 § skollagen framkommer att det särskilda stödet ska ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. I diskrimineringslagen (2008:567) finns bestämmelser som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett bl.a. funktionshinder. Utskottet vill även peka på den kvalitetsgranskning som utför vid sidan av sitt tillsynsansvar över skolväsendet. Med hjälp av kvalitetsgranskningarna studerar Skolinspektionen olika delar av skolornas arbete mer ingående. Granskningarna utgår från läroplanens mål och riktlinjer och inriktas mot olika kvalitetsaspekter. Det kan t.ex. gälla undervisningens innehåll och form i ett skolämne som engelska, fysik eller matematik, arbetet med uppföljning och bedömning av elevernas kunskaper eller rektorernas roll som pedagogiska ledare. Den nya skollagen ger även Skolinspektionen möjlighet att kräva åtgärder med vite, stänga skolor tillfälligt och dra in tillståndet för fristående skolor. Skolinspektionen kan också tvinga fram förändringar på kommunala skolor. Utskottet har uppmärksammat att lärarnas administrativa börda har ökat, vilket påverkar den tid lärarna har till förfogande för eleverna. Utskottet anser i likhet med regeringen att lärarna främst ska ägna sin tid åt eleverna och inte åt administrativt arbete. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att regeringen aviserar lagändringar för att minska lärarnas administrativa börda. Bakgrunden är att det finns krav på att alla elever ska ha en skriftlig individuell utvecklingsplan (s.k. IUP), och ska IUP också innehålla skriftliga omdömen. Utskottet anser att kunskapsuppföljningen är central för skolan. har dock informationen till föräldrarna förbättrats på flera sätt. är det fler nationella prov och fler steg i betygsskalan. Dessutom ges betyg fr.o.m. årskurs 6. Regeringen har därför föreslagit att skollagens krav på skriftlig information förändras på så sätt att kraven på individuell utvecklingsplan (IUP) avskaffas helt i årskurs 69 och reduceras från en gång per termin till en gång per läsår i årskurs 15 (se ). Regeringen har tillsatt en utredare som kommer att föreslå exakt hur förslagen om förändringar av skollagens krav på IUP ska utformas. Regeringens avsikt är att lägga fram en proposition för så att ändringarna kan träda i kraft under /14. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att utbildningsväsendet står inför stora utmaningar. Många undersökningar tyder på att svenska elevers kunskapsresultat sjunker och att alltför många elever fortfarande lämnar utan fullständiga betyg. Exempelvis visar både Timss (Trends in Mathematics and Science Study) och Pirls (Progress in International Reading Literacy Study) en långsiktig nedåtgående trend när det gäller resultaten i den svenska . Utskottet vill därför betona att det tar tid och kräver omfattande insatser att vända denna trend. Förbättrade kunskapsresultat kräver en mängd insatser på olika nivåer. Utskottet vill därför lyfta fram några av regeringens åtgärder för att höja kunskaperna och förbättra elevernas resultat. Åtgärder för att öka elevers matematikkunskaper För att höja kvaliteten i matematikundervisningen har regeringen tagit initiativ till en särskild fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet som pågår t.o.m. . Syftet är att öka elevers måluppfyllelse i matematik genom att stärka undervisningen. Matematiklyftet fokuserar på undervisningen och hur lärarna kan utveckla sina ämnesdidaktiska kunskaper. Den har sin utgångspunkt i kollegialt lärande, med lärare som med externt stöd lär av varandra. Regeringen överlämnade propositionen 2012/13:64 Utökad undervisningstid i matematik till . I propositionen föreslår regeringen ändringar i skollagen (2010:800) som innebär dels att den minsta totala undervisningstiden i och motsvarande skolformer, dels att undervisningstiden i ämnet matematik i ska ökas . Betyg från årskurs 6 Betyg infördes fr.o.m. från årskurs 6 i , grundsärskolan (när betyg ges i den skolformen) och sameskolan. infördes betyg också från årskurs 7 i specialskolan. Utskottet uttalade i sitt betänkande 2010/11:UbU3 att man delade regeringens bedömning att en rad faktorer talar för tidigare betyg i . betyg bidrar till att öka den kontinuerliga och systematiska uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling och ger skolan en möjlighet att tidigt fånga upp elever som är i behov av särskilt stöd. Utskottet underströk också att informationen till både föräldrarna och eleverna tydliggörs med tidigare betyg. Utvärdering av de senaste årens skolreformer Med utgångspunkt i utskottets tillkännagivande om utvärdering av skolreformer (bet. 2010/11:UbU7 s. 13 f., rskr. 2010/11:206) har regeringen gett utvärdering (IFAU) i uppdrag att utvärdera de stora skolreformer som genomfördes . IFAU ska sammanställa egeninitierade och andras, för uppdraget relevanta, utvärderingar och uppdrag och kan komplettera med nya studier för det fall det krävs för att kunna ge en samlad bild. Uppdraget ska redovisas . Enligt är bakgrunden till uppdraget att nationella utvärderingar av 1992 och 2003 visar att elevernas studieresultat försämrades drastiskt (se pressmeddelande från ). Utredningen om förbättrade resultat i Regeringen har tillkallat en särskild utredare som ska bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt (U 2012:04, dir. 2012:53). Utredaren ska dessutom utreda vilka data som behövs för att i ökad utsträckning kunna utvärdera de reformer som genomförs på skolområdet och belysa hur reformer på skolområdet bör genomföras för att underlätta utvärdering. Utredaren ska redovisa den del av uppdraget som avser att bedöma när åtgärderna för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har tillsatt en utredning som ska utvärdera eventuella kausala effekter av kommunaliseringen för elevernas studieresultat, läraryrkets status, lärarnas och rektorernas arbetsuppgifter samt likvärdigheten i skolväsendet (U 2012:09, dir. 2012:84). Därutöver ska utredaren analysera hur kommunerna, med utgångspunkt i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, har styrt skolverksamheten när det gäller planering, uppföljning, utvärdering, lokalt utvecklingsarbete och lärarnas kompetensutveckling. Uppdraget ska redovisas . Med det anförda avstyrker utskottet motionera 2012/13:Ub354 (S), 2012/13:Ub422 (M), 2012/13:Ub448 (S), 2012/13:Ub465 (S) yrkande 14, 2012/13:Ub485 (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub486 (S). Elever med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilt stöd i skolan m.m. I motion 2012/13:Ub481 av i (S) begärs en översyn av skollagen så att rätten till specialpedagogiska hjälpmedel för elever med funktionsnedsättning stärks. Motionären konstaterar att alternativa verktyg sällan används i undervisningen för barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter och dyslexi. Enligt motionären finns det många kompensatoriska hjälpmedel som t.ex. talsyntes, talande tangentbord, rättstavningsprogram, översättningspennor eller mind maps. Det finns också möjlighet att ge s.k. en-till-en-undervisning och högläsning. Vid provsituationer kan man ge ett anpassat prov, förlängd tid eller möjlighet att göra provet muntligt eller med hjälp av dator. I motion 2012/13:Ub203 av och (FP) framhåller motionärerna att man behöver säkerställa stöd i skolan och förskolan till de för tidigt födda barnen. Det kan enligt motionärerna exempelvis handla om barn med autism, adhd och olika former av koncentrationsstörningar. Motionärerna anser att den specialpedagogiska skolmyndigheten bör få i uppdrag att initiera ett pilotprojekt för att utveckla specialpedagogiska metoder och interventionsprogram utifrån forskningsrönen om hur förskolan och skolan kan tillvarata barns inlärningsfönster. Utskottet kan konstatera att många elever under sin skoltid stöter på svårigheter och behöver särskilda stödåtgärder. Andra elever behöver stöd kontinuerligt på grund av sjukdom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig undervisningen av andra orsaker. Utgångspunken för att alla elever ska få möjlighet att nå målen för utbildningen är således att särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå målen för utbildningen (se prop. 2009/10:165 s. 285). Allmänna bestämmelser om särkskilt stöd finns i 3 kap. skollagen (2010:800). Frågan om en elev behöver särskilt stöd aktualiseras när en elev riskerar att inte nå de lägsta kunskapskraven eller uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Det är rektorn som ansvarar för att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Utredningen ska utgöra underlag för rektorns beslut om eleven är i behov av särskilt stöd eller inte. Om utredningen visar att eleven är i behov av särskilt stöd ska rektorn besluta om ett åtgärdsprogram. Om det finns särskilda skäl kan ett sådant beslut innebära att särskilt stöd ges enskilt eller i en särskild undervisningsgrupp. Ansvaret för att barn och elever ska få tillgång till hjälpmedel i skolan är delat mellan kommuner och landsting enligt regleringen i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och skollagen (2010:800). Sjukvårdshuvudmannen, eller kommunen ansvarar för personliga hjälpmedel och skolhuvudmannen för att eleverna i utan kostnad har tillgång till böcker och lärverktyg. I proposition 2009/10:165 s. 374 definieras vad som avses med lärverktyg. Med begreppet avses den utrustning och materiel, förutom böcker, som eleverna behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Sådana lärverktyg kan även, enligt vad som sägs i propositionen, avse alternativa verktyg för lärandet, t.ex. talsyntes. En och samma produkt kan därför vara antingen ett personligt eller pedagogiskt hjälpmedel, läromedel eller utrustning. Gränsdragningen mellan skolans och hälso- och sjukvårdens ansvar kan således se olika ut beroende på vilka överenskommelser som finns på lokal nivå. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt till förbättrade kunskapsresultat för eleverna och de vuxenstuderande. SPSM ger specialpedagogiskt stöd i frågor som rör pedagogiska konsekvenser av funktionsnedsättningar. Myndigheten ger stöd i form av specialpedagogisk rådgivning, specialpedagogisk utredning, information och utbildning. Stödet erbjuds till personal inom det offentliga skolväsendet och friskolor som står under statlig tillsyn. I myndighetens uppdrag ingår bl.a. att erbjuda specialpedagogisk rådgivning kring en enskild elev och elevgrupper, främja och informera om anpassade läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning, anordna och medverka i kompetensutveckling, sprida information till skolhuvudmän och föräldrar och bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverksamhet. Inom () arbetar en projektgrupp med att kontrollera och kvalitetsgranska arbetet för att förutsäga, upptäcka och kartlägga läs- och skrivsvårigheter som är karakteristiska för dyslexi bland barn och ungdomar. Dessutom undersöks hjälpmedel och stödåtgärder som alternativa verktyg, träning och organisatoriska åtgärder. Syftet med projektet är att göra en systematisk granskning av de vetenskapliga studier som ligger till grund för screeningtest/kartläggningsmaterial och insatser samt att systematiskt identifiera kunskapsluckor, stimulera till ny kunskap och aktivt föra ut kunskapsläget. Projektet är tvåårigt och kommer att presenteras i en rapport . Utskottet anser att det är mycket angeläget att elever ges möjlighet till särskilt stöd. Skollagen ger en sådan rätt och utskottet ser därför inga skäl till en ändrad reglering. Med det anförda avstyrks motionerna 2012/13:Ub203 (FP) och 2012/13:Ub481 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behovet av moderna läromedel i och kvalitetssäkring av läromedel. Jämför reservationerna 2 (MP) och 3 (MP, V). begär i kommittémotion 2012/13:Ub211 av m.fl. yrkande 1 att ska få i uppdrag att utreda ett inrättande av en läromedelsmärkning à la Svanen för de läromedel som är utformade i enlighet läroplanernas värdegrund. anser att det är illavarslande att det förekommer böcker i skolan som helt bryter mot läroplanens värdegrund och som innehåller fördomar och stereotypa föreställningar kring vad som är manligt och kvinnligt. Skolorna måste därför ta större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. I motion 2012/13:Ub464 av m.fl. (MP) yrkande 1 betonar motionärerna betydelsen av aktuella och moderna läromedel och konstaterar att skolornas inköp av läromedel har minskat . Det innebär att skolorna använder sig av gamla läromedel som inte är anpassade efter den gällande läroplanen eller moderna arbetssätt. I motionens yrkande 2 pekar motionärerna på att förekomsten av sponsrade läromedel i skolorna ökar och att dessa läromedel inte är kvalitetssäkrade på det sätt som de läromedel som har tagits fram av skolans profession i samarbete med läromedelsförlagen. Motionärerna begär i motionens yrkande 3 att det ska anges i skollagen att elever kostnadsfritt ska ha tillgång till läromedel, böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Läromedel är ett av lärarens viktigaste redskap för att hjälpa elever att lära sig och förstå ett ämne. De ska bidra till att eleverna uppnår målen för undervisningen. I samband med skolreformerna upphörde den statliga läromedelsgranskningen, som när det gäller naturorienterande ämnen redan hade avskaffats 1974. Ansvaret för läromedelsval och utvärdering av läromedel har i den målstyrda skolan överlämnats till skolorna själva, dvs. till rektorer, lärararbetslag och enskilda lärare. I den nya skollagen anges att utbildningen ska vara avgiftsfri och att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (10 kap. 10 § skollagen [2010:800]). Begreppet lärverktyg infördes i den nya skollagen eftersom regeringen ansåg att det var bättre anpassat till den moderna undervisningssituationen. Med lärverktyg avses den utrustning och materiel, förutom böcker, som eleverna behöver för att kunna nå målen för utbildningen. Sådana lärverktyg kan även avse alternativa verktyg för lärandet, t.ex. talsyntes. (Se prop. 2009/10:165 s. Enlig den nya läroplanen för (Lgr 11) har rektorn, som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan, ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. Skolor har alltså en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Skolinspektionen granskar om skolorna följer de lagar och regler som finns. Målet är att bidra till alla barns och elevers lika rätt till god utbildning i en trygg miljö. Skolinspektionen kan ge viss vägledning i samband med inspektion men kan inte tala om för skolan hur man ska göra i varje enskilt fall. Bland annat anser Skolinspektionen att eleverna för att de ska kunna ta till sig undervisningen och känna ett engagemang behöver kunna känna igen sig och identifiera sig med de exempel och läromedel som läraren använder.