bet · H001SkU20 · 2013-03-05 00:00:00 — Regeringen har meddelat att en proposition om förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen kommer att lämnas . Utredningen om elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad har i Månadsuppgifter snabbt och enkelt (SOU 2011:40) föreslagit att uppgifter om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst ska lämnas och att den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst tas bort. Månadsuppgiften ska innehålla de uppgifter som enligt nu gällande regler lämnas i den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst. Månadsuppgiften ska dessutom innehålla uppgifter om sjuklön eller kompletterande ersättningar i samband med sjukdom eller föräldraledighet. Om ersättningen avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser. Anledningen till att nya uppgifter ska lämnas är att behöver dessa i sin ärendehantering. De uppgifter som lämnats av en uppgiftslämnare under en månad kommer att ligga till grund för skattedeklarationen. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet ska summera de uppgifter som lämnats av en viss arbetsgivare eller uppgiftslämnare. Summan av dessa uppgifter ska anges i den elektroniska skattedeklarationen. överför sedan underlaget till skattedeklarationen till uppgiftslämnaren som ska skriva under deklarationen. På detta sätt försvinner en del av uppgiftslämnarnas arbete med att fylla i skattedeklarationerna. Detta gäller för dem som väljer att deklarera elektroniskt. Risken för felaktigt deklarerade belopp till följd av summerings- och beräkningsfel minskar också. Detta kommer enligt utredningen att innebära minskade kostnader för såväl arbetsgivare som . Regeringen har meddelat att en proposition om månadsuppgifter kommer att lämnas till . Ett förslag om redovisningscentraler för taxi har bl.a. lagts fram i SOU 2004:102, Svarttaxi. vände sig till regeringen med en begäran om obligatoriska redovisningscentraler för taxi. En alternativ metod att angripa fusket har undersökts inom utredningen för vägtrafikregister. I betänkandet Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet Integritet och effektivitet (SOU 2010:76) föreslår utredningen att uppgifter från taxameterbesiktningen ska registreras centralt. Uppgifterna ska få användas för skattekontroll. (S, MP, SD, V) anförde i betänkande 2011/12:TU8 bl.a. följande. Det behövs kraftfulla åtgärder mot fusket inom taxibranschen. Det förslag som lämnas i den statliga utredningen 2010:76 är inte tillräckligt för att förhindra ekonomisk brottslighet och åstadkomma sunda villkor för taxiföretagen. Sedan avregleringen har taxipassagerarna blivit otryggare. En mängd problem har uppstått, bl.a. förekommer skattebrott och problem med prissättningen av resor. Utskottet anser därför att det behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna rapporteras. Denna åsikt delas av ett flertal myndigheter, bl.a. . Utskottet anser att krav på anslutning till en redovisningscentral bör skrivas in som villkor för taxitillstånd. Det går att minska kostnaden med införande av redovisningscentraler genom att använda befintliga beställningscentraler. Krav på redovisningscentraler har av Alliansen tidigare aviserats som regelkrångel. Emellertid är majoriteten av taxiåkarna anslutna till beställningscentraler utan att det upplevs som krångligt. Utskottet vill betona att den kostsamma delen av en anslutning till beställningscentraler rör tjänster som telefonväxel m.m. och riskerar inte att falla på de åkare som endast ansluter sig till centralen i form av redovisningscentral. Utskottet har givetvis förståelse för att det kan behövas för att genomföra förslaget, och utskottet anser därför att en övergångsperiod ska föregå införandet. När det gäller prissättningen av resor kan nämnas att en taxiresa mellan och kan kosta för den enskilda resenären. Detta skapar problem för många seriösa taxibolag liksom för besöksnäringen. Utskottet menar vidare att det behöver tillsättas en statlig utredning som tar ett samlat grepp om taxinäringens utveckling och tar fram åtgärder för att komma till rätta med de problem som finns, t.ex. att oseriösa taxiföretag sätter i system att ta ut kraftiga överpriser. Med hänsyn till det anförda bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av taxinäringen och införande av obligatoriska redovisningscentraler för taxametrar i taxinäringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna ... I en reservation (M, FP, C, KD) avslogs motionsförslagen om ett tillkännagivande. Reservanterna anförde följande: Vi kan konstatera att frågan om obligatorisk anslutning till redovisningscentraler är under beredning inom Närings- och Finansdepartementen och att det pågår samtal om hur man på bästa sätt ska kunna införa ett system som ger de berörda myndigheterna möjlighet att ta del av sådan information som behövs för att kunna kontrollera att taxinäringen följer de bestämmelser som gäller. biföll trafikutskottets förslag. Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att bistå med att ta fram ett förslag till skärpta redovisningskrav för taxinäringen. Utredaren ska med stöd av näringen och berörda myndigheter analysera och föreslå vilka krav som ska ställas på taxiverksamheten för att förbättra näringens redovisning av inkomster. Utredaren ska vidare analysera hur man på bästa sätt ska kunna införa ett system som ger de berörda myndigheterna möjlighet att ta del av sådan information som behövs för att kunna kontrollera att taxinäringen följer de beskattningsbestämmelser som gäller. Uppdraget ska redovisas . Omvänd moms och entreprenadavdrag I departementspromemorian Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms), Ds 2004:43, lämnades förslag om ett s.k. byggentreprenadavdrag och omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Förslagen utgjorde en omarbetning och vidareutveckling av förslag. När det gäller byggentreprenadavdraget föreslogs i promemorian ett system som innebär att den som ger någon i uppdrag att utföra byggverksamhet ska göra ett avdrag från den ersättning som betalas för uppdraget (byggentreprenadavdrag). Det avdragna beloppet tillhör uppdragstagaren men ska betalas in till . Byggentreprenadavdraget får sedan användas för att säkerställa att uppdragstagaren betalar sina skatter och avgifter. Regler om omvänd skattskyldighet har införts i mervärdesskattelagen för att motverka undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn, och reglerna trädde i kraft . Något byggentreprenadavdrag infördes inte. I proposition 2005/06:130 anförde den dåvarande regeringen att remissinstanserna ifrågasatt byggentreprenadavdragets effektivitet när det gäller att stävja skatteundandragande och att regeringen med hänsyn till detta inte var beredd att lämna något förslag till lagstiftning om ett byggentreprenadavdrag. I motionerna 2012/13:Sk380 av m.fl. (S) och 2012/13:Sk403 av m.fl. (S) anförs att bör stödja kravet på land-för-land-rapportering så att myndigheter i alla länderna får vetskap om hur mycket skatt företagen betalar och kan stoppa försök till skatteflykt. I motion 2012/13:Sk317 av (MP) anförs att den svarta ekonomin utgör ett hot mot de ansträngningar som världens nationer gör för att möta ett förändrat klimat. bör med kraft öka trycket på att åtgärder för att bekämpa alla former av svart ekonomi liksom ekonomisk brottslighet får en ökad prioritet även i klimatarbetet. I motion 2012/13:Sk412 av m.fl. (MP) anförs att regeringen bör verka för att stärka och andra forum där utvecklingsländerna är bättre representerade än inom , som instiftats av i-ländernas (yrkande 2) och att regeringen i relevanta internationella forum bör verka för att det etableras ett automatiskt och obligatoriskt internationellt utbyte av skatteinformation mellan skattemyndigheter (yrkande 3). I kommittémotion 2012/13:Sk231 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att regelbundet uppdatera skattefelskartan (yrkande 1). Vidare bör det införas mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. Möjligheten att tillämpa tioårsregeln på kapitalvinster i samband med utflyttning begränsas av skatteavtalen eftersom det är bosättningslandet som har beskattningsrätten. har också uttryckt att problemet bör lösas med mer generella regler snarare än genom omförhandling av alla aktuella skatteavtal (yrkande 4). I kommittémotion 2012/13:Sk400 av m.fl. (S) lägger motionärerna fram en rad förslag som syftar till att bekämpa skattefusk, ekobrott och illojal konkurrens. Motionärerna föreslår att systemet med personal- eller närvaroliggare och oannonserade kontrollbesök utvidgas till bygg- och tvätteribranscherna (yrkande 3) och att månadsredovisning av anställdas skatter och arbetsgivaravgifter införs (yrkande 4). Möjligheten att införa ett entreprenadavdrag bör utredas (yrkande 5). De föreslår vidare att obligatoriska redovisningscentraler införs i taxibranschen (yrkande 11). Förslag med en motsvarande inriktning läggs fram i motionerna 2012/13:Sk275 av m.fl. (S) och 2012/13:Sk277 av (S). Också i kommittémotion 2012/13:Sk231 av m.fl. (V) läggs det fram förslag om åtgärder mot skattefusk och svartarbete. Motionärerna anför att systemet med personalliggare och oanmälda arbetsplatsbesök bör utvidgas till byggbranschen (yrkande 6) och att det bör utredas vilka ytterligare branscher som bör omfattas (yrkandena 5 och 7). Huvudentreprenörer bör vidare få ett ansvar för att underentreprenörer betalar skatter och avgifter för sina anställda (yrkande 8). Kravet på certifierade kassaregister bör utvidgas till torg- och marknadshandeln (yrkande 12). Månadsuppgifter bör införas för arbetsgivare (yrkande 9). I motion 2012/13:Sk347 av Finn m.fl. (M) begärs en översyn av eventuella negativa effekter av kravet på kassaregister och en analys av konsekvensen av en utvidgning till torg- och marknadshandel. I motion 2012/13:Sk364 av (M) anför motionären att det är en orealistisk ambition att försöka uppnå ett läge där likvärdiga villkor råder mellan en näringsidkare som säljer från ett fast försäljningsställe och en ambulerande försäljare som verkar under helt andra omständigheter. Den ambulerande torghandeln bör inte påtvingas ett krav på certifierade kassaregister. I kommittémotion 2012/13:Sk400 av m.fl. (S) lägger motionärerna fram förslag om kvittokrav vid utbetalning av skattereduktion för HUS-tjänster (yrkande 12). Beloppsgränser för beskattning och kontrolluppgift I kommittémotion 2012/13:Sk400 av m.fl. (S) föreslår motionärerna att näringsidkares och föreningars utbetalning av ersättning för arbete skattebefrias och att privatpersoners utbetalning av sådan ersättning skattebefrias . Någon kontrolluppgift ska inte lämnas (yrkande 2). I motion 2012/13:Sk420 av (M) begärs en översyn av nivåerna på beskattning av barnvaktstjänster så att den som vill anlita en släkting eller vän för att utföra den här sortens oregelbundna enkla sysslor ska kunna göra det utan att behöva känna sig orolig över att ha anlitat svart arbetskraft. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna har en utformning som stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Målet om en minskad administrativ börda för företagen måste då beaktas. Skattesystemet måste också uppfattas som legitimt därför att det finansierar bra offentlig verksamhet som människor vill betala för. Skatter och avgifter måste ligga på en rimlig nivå. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på något annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. har vidtagit en rad åtgärder mot orsakerna till skattefusket. Genom att införa en skattereduktion för hushållstjänster och ROT-tjänster och göra det enklare att använda sådana tjänster har man skapat förutsättningar för att bedriva verksamhet vitt inom en sektor som varit känd för svartarbete och skattefusk. Härigenom skapas trygga jobb för dem som arbetar i denna sektor. Det bör framhållas att en avgörande fördel med det förenklade HUS-avdraget, som innebär att skattelättnaden lämnas direkt vid köpet, är att får en direktkontakt med de näringsidkare som utför arbetet och på det sättet kan informera om reglerna och även kontrollera att de följs. Utskottet kan inte utesluta att olika former av missbruk förekommer men anser att möjligheterna att utveckla kontrollmetoder är goda. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen när det gäller fusk på detta område och vidtar åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Utskottet ser inte någon anledning att tillstyrka förslaget om ett kvitteringssystem inom HUS-avdraget. Jobbskatteavdraget har gjort att beskattningen av arbetsinkomster sänkts kraftigt för låg- och medelinkomsttagare, vilket har minskat den s.k. skattekilen. Först när samhällsmedborgarna anser att beskattningen är rimlig kan acceptansen för skattesystemet öka och skatteundandragandet minska. Förmögenhetsskatten har avskaffats, och detta har skapat förutsättningar för ett återflöde av stora belopp från utlandet. har handlagt ett stort antal ärenden med begäran om självrättelse från personer som placerat kapital utomlands, och intresset för självrättelse ökar allt eftersom nätet av avtal om informationsutbyte stärks. Det är mycket viktigt att det svenska skattesystemet slår vakt om rättvisa i beskattningen. De skattskyldiga ska kunna känna sig säkra på att de regler som beslutat gäller lika för alla. Åtgärder har vidtagits mot avancerade förfaranden som används i syfte att undgå skatt. Möjligheten att använda s.k. interna räntesnurror stängdes , och utrymmet användes för en sänkning av bolagsskatten. har följt tillämpningen av reglerna om ränteavdragsbegränsning. Sedan det visat sig att företagen i ökande grad utnyttjat de kvarstående möjligheterna till skatteplanering och denna möjlighet i mycket hög utsträckning utnyttjats av internationella koncerner fattade beslut om att utvidga ränteavdragsbegränsningarna till att gälla alla skulder inom en intressegemenskap. Det utrymme som skapats har bidragit till en kraftig sänkning av bolagsskattesatsen. Situationen bedömdes vara så allvarlig att arbete med att likställa lånat och eget kapital i skattehänseende inte kunde avvaktas. Även möjligheten att undgå skatt genom att förpacka fastigheter i ett utlandsägt handelsbolag innan de säljs, det som kallas ask, har stängts. Förfarandet bygger på att handelsbolaget ägs genom utländska dotterbolag i länder där kapitalvinster vid försäljning av handelsbolagsandelar är skattebefriade. Värdet på transaktionerna för taxeringsåren 20052007 beräknades uppgå till i förluster på handelsbolagsandelar och ytterligare för nedskrivning av lagerandelar. Bestämmelserna om beskattning av vissa penninglån har utvidgats till att även omfatta lån från utländska juridiska personer, lån som lämnas till juridiska personer som är delägarbeskattade i utlandet samt lån som lämnas i strid med låneförbudet i stiftelselagen (1994:1220). Möjligheten att handla med underskottsföretag har begränsats. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft efter finanskrisen, och ambitionerna på detta område har kunnat höjas. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet kring skattefrågor. EU:s finansministrar betonade i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete samt efterlyste ett sanktionspaket. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. G20-länderna riktade en begäran till om en rapport om arbetet mot skatteflykt inför det planerade G20-mötet . har i sin rapport lagt upp planer för ett världsomspännande samarbete i syfte att få fram en åtgärdsplan som kan antas . I sitt arbetsprogram aviserade kommissionen en skärpning av för skydd mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner utanför EU (skatteparadis och aggressiv skatteplanering). Kommissionen har rekommenderat konkreta åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor. Det handlar bl.a. om att medlemsstarerna ska svartlista tredjeländer som inte uppfyller miniminormerna. Kommissionen har vidare lämnat en rekommendation om aggressiv skatteplanering som bl.a. innehåller förslag om utformningen av dubbelbeskattningsavtal och om att medlemsstaterna ska införa generalklausuler mot skatteflykt. Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts. Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. godkändes avtal med , och . har regeringen meddelat att man planerar för avtal med , , , , , , och . Ett nytt handräckningsdirektiv (rådets direktiv /16/EU) började tillämpas och innebär mer långtgående skyldigheter för medlemsstaterna, framför allt när det gäller att utföra utredningar för att få fram upplysningar som en annan medlemsstat begär. Bestämmelserna om utbyte av upplysningar på begäran har på detta sätt fått en utformning som överensstämmer med den internationellt accepterade standarden för informationsutbyte på skatteområdet. På mandat från rådet inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett befintligt antibedrägeriavtal. Uppförandekodgruppens arbete med att motverka skadlig skattekonkurrens fortsätter. Inom EU är det inte godtagbart att ha skatteåtgärder som strider mot uppförandekodens principer. Det bör inte heller vara godtagbart för länder utanför EU att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. gav därför kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Kommissionens uppdrag är ett första steg i arbetet med att förmå och att följa uppförandekodens principer och avveckla sådana skatteåtgärder som inte är förenliga med dessa principer. Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. Inom görs ansträngningar för att snabbt utveckla nätverket för utbyte av information på skatteområdet. Många minde länder saknar de resurser som behövs för att ingå ett stort antal avtal. Även större länder kan ha svårt att samla de resurser som krävs för att förhandla fram avtal med många små och avlägset belägna länder. Utvecklingsländer har samma resursproblem. För att underlätta för dessa länder att skapa ett nätverk av avtal har utvecklat en teknik med multilaterala förhandlingar som förs i syfte att ingå bilaterala avtal. Modellen har utvecklats med det nordiska samarbetet på detta område som förebild. Den s.k. tioårsregeln infördes för att säkerställa svensk beskattning av kapitalvinster. Anspråket är i varje enskilt fall beroende av att beskattningen är tillåten enligt det skatteavtal som har träffat, vilket är ett problem. För att inte behöva omförhandla en stor mängd avtal finns det skäl att överväga om det i stället bör införas generella regler för beskattningen vid utflyttning. Denna fråga bereds inom . För att öka effektiviteten i kontrollarbete har särskilda åtgärder vidtagits. Ett krav på användning av certifierade kassaregister inom kontantbranscherna gäller . genomför kontroller, och en kontrollavgift tas ut av dem som inte följer reglerna. riksprojekt sammanställde i en rapport sina iakttagelser och slutsatser efter den kontroll av torg- och marknadshandeln som genomförts . I rapporten anförs att avsaknaden av kassaregister inom torg- och marknadshandeln mer eller mindre omöjliggör en kontroll av de uppgifter som näringsidkarna lämnar till och att ett krav på certifierade kassaregister skulle medföra att får betydligt effektivare och enklare metoder att kontrollera och stämma av att intäktsredovisningen är korrekt. I flera motioner tar motionärerna upp torg- och marknadshandeln och dess speciella förutsättningar när det gäller möjligheterna att t.ex. införa ett krav på kassaregister. Utskottet kan konstatera att riksprojektet funnit att de nuvarande kontrollmöjligheterna inte är tillräckliga och att man inom projektet har dragit slutsatsen att det krävs någon typ av förändring om det ska bli möjligt att kontrollera intäktsredovisningen. Regeringen har meddelat att en proposition om förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen kommer att lämnas . Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att rikta tillkännagivanden till regeringen om detta. Vidare har krav på personalliggare införts för den som bedriver restaurang- eller frisörverksamhet. Systemet har utvärderats av som har lagt fram förslag om en utvidgning till tvätteribranschen och byggbranschen. Förslaget om en utvidgning till tvätteribranschen har antagits av och de nya reglerna träder i kraft . I ärendet meddelade regeringen att frågan om hur ett kontrollsystem inom byggbranschen bör vara utformat behöver utredas på nytt. Vid behandlingen av ärendet föreslog skatteutskottet (S, MP, SD, V) ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om personalliggare för byggbranschen i så god tid att det kan träda i kraft och ett förslag om månadsuppgifter om anställdas löner och skatter med ikraftträdande . biföll utskottets förslag. Regeringen har fattat beslut om att utreda hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan utformas för byggbranschen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare meddelat att en proposition med förslag om månadsuppgifter kommer att läggas fram . Det finns mot bakgrund av detta inte någon anledning att nu rikta tillkännagivanden till regeringen om behovet av personalliggare i byggbranschen och om införande av månadsuppgifter.