bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — De omedel- bara vårdbehoven ökar och måste tillgodoses som en säker och högkvalitativ utveckling måste tryggas. Då krävs det mer personal med hög kompetens som vill verka inom vården. I vårt budgetal- ternativ föreslår vi ökade medel för att bl.a. kunna öka personalstyrkan. Därigenom skapas mer tid för vård som det möjliggör en kvali- tetshöjning. Fokus på den ökade personalstyrkan i vården ska ligga på en sjukvård som utformas efter de äldres behov. Detta för att säkerställa en god och högkvalitativ vård och omsorg av våra äldre som blir allt fler och dessutom ställer högre krav på en bättre sjukvård. Det behövs bättre administrativa rutiner för att sjukvården ska kunna fokusera på patienternas behov. Staten måste se över sina administrativa krav och regler för att frigöra mer tid för vård. Staten, landstingen och de fackliga vårdorganisationerna bör samlas och göra en nationell vårdrevi- sion. Alla möjligheter att minska administrationen inom sjukvården bör ses över. Dagens vårdgaranti är också ett problem som vi anser kan lösas genom att patientkontrakt införs. Den generella välfärden är en grundläggande del av den svenska modellen. Idén är att allas framgång är framgång. Generell välfärdspolitik handlar om mer än att bara korrigera orättvisor som skapats av det ekono- RESERVATIONER 2013/14:FiU1 Det handlar om att öka människors makt över sina egna liv. har den generella välfärden försvagats under trycket av en borgerlig regering. Ett tydligt exempel är sjunkande resultat i skolan. Ett annat är urholkningen av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringens skydd. En bra arbets- löshetsförsäkring bidrar till omställning i ekonomin, lägger grunden för ordning och reda på arbetsmarknaden och är en viktig beståndsdel i ett modernt välfärdssamhälle. Taket och ersättningsnivån i dessa trygghetsför- säkringar bör därför höjas. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska tas bort som rehabiliteringen stärks. Taket i den tillfälliga föräld- rapenningen bör också höjas. En viktig del av den generella välfärden och en av de bärande byggste- narna i vår familjepolitik är barnbidraget. Det har dock legat på samma nivå . I valet av olika alternativ när det gäller hur den inhemska efterfrågan kan stimuleras är ett höjt barnbidrag betydligt mer effektivt för jobbskapande än breda skattesänkningar. Barnbidraget bör höjas med per barn och månad. Även studiebidraget för gym- nasieungdomar bör höjas. Samhället har också en viktig roll i att tillhandahålla välfärdstjänster som möter dagens behov. Ytterligare medel ska tillföras så att fler kommu- ner kan tillhandahålla barnomsorg , nätter och . Vi vill vidare bl.a. se ett mer kreativt där alla barn och unga har rätt till kultur och idrott. Ytterligare medel bör tillföras för detta. Regeringens misslyckade jobbpolitik försämrar kommunernas skatteintäk- ter. Dessutom har regeringen försämrat våra gemensamma försäkringar. Detta har inneburit att tiotusentals arbetslösa har fått klara sitt uppehälle genom försörjningsstöd. Resurser som skulle ha kunnat gå till skola, vård och omsorg har behövts för att ersätta dem som drabbats av regeringens politik. Detta är orimligt. Genom våra efterfrågestimulanser, bl.a. stärkt för- säkringsskydd för dem som arbetar, minskar behovet av ekonomiskt bistånd, vilket stärker kommunernas ekonomi. Dessutom förstärks kommun- sektorns ekonomi av att vi bl.a. tillför ytterligare medel för mindre klasser i skolan, fler specialpedagoger och barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi tillstyrker sammanfattningsvis Socialdemokraternas förslag till riktlin- jer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER 2.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpoli- tiken (avsnitt 2), punkt 1 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och bud- getpolitiken som föreslår i reservationen. 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6, 11–21, 23– 30, 32, 33 och 35–38 samt avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17. Den svenska konjunkturen är fortfarande svag även om botten i den ekono- miska nedgången tycks passerad. Arbetslösheten är kvar på historiskt höga nivåer och resursutnyttjandet i svensk ekonomi är lågt. Trots en försiktig ljusning i konjunkturen står inför stora utmaningar. Det krävs en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och välfärd för att möta de krav som finns på att driva en hållbar ekonomisk politik. Syftet med sådana investeringar är att uppnå en ekonomisk politik som skapar jobb på kort sikt, som ekonomi får en chans att stärkas långsik- tigt. En förutsättning för att finansiera välfärden är att statens finanser inte urholkas ytterligare. I ett läge där vi redan har ett underskott i de offent- liga finanserna är det därför direkt olämpligt med fortsatta skattesänk- ningar, då det riskerar att permanent försvaga de offentliga finanserna. Det som i stället behövs är omfattande investeringar i infrastruktur, skola och utbildning, klimatåtgärder, energieffektivisering samt investeringar i hälsa och välfärd. På kort sikt skapar sådana investeringar förutsättningar för cirka 30 000 nya jobb som de ger 50 000 unga möjlighet att ta sig in på arbetsmarknaden. På lång sikt leder en ny arbetslinje och en tem- poökning av miljö- och klimatarbetet till en förstärkning av konkurrenskraft och bidrar därmed till en hållbar långsiktig ekonomisk till- växt. Den höga ungdomsarbetslösheten har blivit ett allvarligt samhällsproblem. har också den totala arbetslösheten ökat. Det ska löna sig att arbeta, men det måste även finnas trygghetssystem som stöder den som är RESERVATIONER 2013/14:FiU1 sjuk eller utan arbete. Därför anser jag att det behövs en ny arbetslinje som bidrar till nya jobb, och en arbetsmarknad där fler inkluderas men färre slits ut. Genom framtida investeringar i småföretag, äldrevård, skola, utbyggda järnvägssystem, förnybar energi och energieffektivisering av bostä- der skapas nya jobb och med bl.a. säkrare energitillförsel och effektivare kommunikationer stärks den svenska konkurrenskraften. En kraftfull jobbpolitik måste till för att bryta ungdomsarbetslösheten. Kommunernas ansvar för att arbeta med unga arbetslösa bör utökas. Unga bör erbjudas utbildning genom uppsökande verksamhet, och s.k. startcentra- ler ska fungera som lokala arbetsförmedlingar. Fler utbildningsplatser bör finnas i bl.a. komvux, folkhögskola, högskola samt i arbetsmarknadsutbild- ning, yrkeshögskola, yrkesvux och lärlingsutbildning. Även subventione- rade anställningar bör erbjudas långtidsarbetslösa ungdomar. Jag vill därför att 50 000 ungdomar ges möjlighet att prova på jobb eller att de erbjuds utbildning. Vidare bör ungas kreativitet tas till vara. Detta kan åstadkom- mas genom satsningar som främjar ungt företagande. Nyckeln till nya jobb finns hos småföretagare och en politik som gynnar entreprenörskap, innovation och tillväxt. har fyra av fem nya jobb skapats i företag med färre än 50 anställda. Det finns därför en poäng med att införa åtgärder som stöder en företagsvänlig politik som t.ex. sänkt arbetsgivaravgift för småföretag, ett slopat sjuklöne- ansvar för företag med upp till 10 anställda och en schablonmässig ersätt- ning för företag med 11–49 anställda. Nystart i klimat- och miljöarbetet hör till de 23 länder i världen som enligt måste minska utsläppen av växthusgas till en hållbar nivå. Tyvärr har Sve- rige en lång väg att gå för att uppfylla dessa löften. Med dagens takt i klimatarbetet kommer t.ex. EU:s klimatmål att nås först omkring , vilket är . Det krävs därför ordning och reda i klimatpoliti- ken. För detta behövs både ett klimatpolitiskt ramverk för att sätta bin- dande mål för klimatarbetet och klimatinvesteringar för att åstadkomma betydande utsläppsminskningar. behöver även ta ett större interna- tionellt ansvar i klimatfrågan genom att stödja klimatarbetet i fattiga länder. Inrikes transporter svarar för en tredjedel av koldioxidutsläpp. För att minska klimatpåverkan från inrikes transporter bör det finnas strate- gier för hur det ska gå till. Dessa kan vara att minska bilåkandet, effektivi- sera energianvändningen och öka andelen förnybara drivmedel. Det är även nödvändigt att avsätta ytterligare resurser på klimatsmart infrastruk- tur, däribland järnvägsunderhåll och större investeringar i regionala banor och spårvägar. Vidare bör sträva mot en minskad klimatpåverkan från vägtrafiken och flyget, vilket kan åstadkommas genom nya styrmedel och riktade åtgärder. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER Att införa koldioxidskatter är en bärande del i arbetet med en klimatvän- lig politik, liksom stöd till energieffektivisering i bostäder och fastigheter. har stödet till förnybara energikällor minskat med 70 pro- cent. Det behövs satsningar på förnybar energi som möjliggör klimat- smarta val. För att öka takten i utbyggnaden av förnybar energi bör t.ex. stöd ges till kommuner och regioner för klimatinvesteringar. Staten bör ta ett större ansvar för klimatanpassning genom att t.ex. kunna stå för hälften av de sammanlagda kostnaderna på för de åtgärder som behöver genomföras . har, som en följd av regeringens minskade miljöambitioner, miss- lyckats med grundläggande miljömål som frisk luft, rent vatten och en giftfri miljö. Därför bör tempot i miljöarbetet växlas upp genom en stegvis upptrappning av anslagen till åtgärder för att nå miljömålen. Detta kan ske genom ökade anslag för att t.ex. stimulera ekologisk produktion, nya eko- nomiska styrmedel för att bl.a. minska övergödningen och en ökad miljö- hänsyn i gruvpolitiken som t.ex. en hållbar mineralutvinning. En skola med kvalitet och en väl fungerande högre utbildning Den svenska skolan står inför många utmaningar. Jämfört med andra län- der har kunskapsresultaten och likvärdigheten försämrats . Läs- och skrivkunskaperna har försämrats hos svenska skolelever, vilket kan få allvarliga konsekvenser . Satsningarna på skolan är begränsade. behöver agera för att kunna vända skolresultaten och uppnå en likvärdig skola för alla elever. Skolorna bör ha en ökad tillgång till bl.a. specialpedagoger och riktade insatser för att öka elevers läsutveck- ling. Målet är att alla elever ska få samma förutsättningar att lära sig läsa, skriva och räkna innan de lämnar årskurs tre. En annan viktig målsättning är att alla elever ska klara skolan och kunna utvecklas enligt sina individuella förutsättningar. Som ett led i detta bör lärarnas pedagogiska befogenheter utökas genom en s.k. ordinationsrätt i syfte att effektivisera processen och ge elever rätt stöd . Vidare bör lärarnas administrativa börda minska. Den nuvarande lärarlegitimationsre- formen har brister när det gäller bl.a. behörighetsregler samt hur kostna- derna och finansieringen ska fördelas mellan staten och huvudmännen. Den nuvarande reformen behöver modifieras, t.ex. genom att den statliga finansieringen utökas och all pedagogisk personal inkluderas, även inom förskolor och fritidshem. En väl fungerande högre utbildning och forskning är avgörande för Sve- riges omställning till ett långsiktigt hållbart samhälle. Anslagen till grund- utbildningen har minskat stort , och detta är en av de viktigaste orsakerna till att kvaliteten på den högre utbildningen brister. Även antalet helårsplatser på högskolan har blivit färre, vilket motarbetar en modern arbetslinje. Av den anledningen bör det finnas fler utbildnings- platser i högskolan och ökade resurser för t.ex. fler lärarledda timmar. RESERVATIONER 2013/14:FiU1 Välfärd och arbetslivstrygghet för alla behöver ha goda välfärdsinstitutioner som erbjuder vård och omsorg när vi behöver det och trygghetssystem som stöder den som är sjuk eller utan arbete. blir det en allt tuffare utmaning att ge alla invånare lika goda förutsättningar oavsett var i landet de bor. Jag motsät- ter mig regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag och anser i stället att det bör genomföras satsningar inom skola, vård och social omsorg. Det bör finnas fler förebyggande åtgärder för ökad folkhälsa och fler utbildade läkare. Det behövs även ökad bemanning, kompetensutveck- ling och arbetsförkortning i äldreomsorgen för att skapa en mer rimlig arbetssituation för personalen. Villkoren i trygghetsförsäkringarna har försämrats kraftigt sedan de nya reglerna i sjukförsäkringen trädde i kraft fullt ut . Även arbetslös- hetsförsäkringen har försämrats drastiskt, vilket slår särskilt hårt mot unga och utrikes födda. Att den differentierade avgiften nu återtas löser knap- past de stora bristerna i försäkringen eller leder till att de närmare 500 000 personer som har lämnat arbetslöshetsförsäkringen kommer tillbaka. Sve- rige behöver en modell med s.k. arbetslivstrygghet som kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Det innebär en höjd sjukpen- ning och ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen. Vidare kan konstateras att det politiska arbetet med jämställdhet har stan- nat av, vilket syns i ökade skillnader i nettoinkomster och sjukskrivningar. Alla, oavsett kön, ska omfattas av välfärd och trygghet. Jag anser att det bör införas en tredelad föräldraförsäkring samt en gemensam försäkring för både sjukdom och arbetslöshet. Det bör också införas ett golv i sjukför- säkringen, vilket skulle gynna främst kvinnor med sjukpenning. Grön skatteväxling och satsningar på företagande och innovation De skatter som behövs för att finansiera välfärden bör vara omfördelande och beräknas utifrån bärkraft på ett sätt som så långt det är möjligt undvi- ker snedvridningar av ekonomin. Systemet måste bidra till incita- ment för egen försörjning. Genom en s.k. grön skatteväxling kan miljöresurser och utsläpp beskattas som sänkt skatt på arbete pre- mieras för att på så sätt gynna både klimatet, jobben och ekonomin. Det kan ske t.ex. genom höjda koldioxid-, vattenkrafts- och kärnkraftsskatter. För att öka incitamenten för arbete bör de senaste årens sänkningar av inkomstskatten för vanliga löntagare ligga kvar. Däremot bör det ske en avtrappning av det nuvarande jobbskatteavdraget. Jag avstyrker regering- ens förslag om ett femte jobbskatteavdrag och en höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Nya jobb skapas inte genom skattesänkningar utan genom företagande, innovation och forskning. Detta kan understödjas genom riktade åtgärder, t.ex. en slopad egenavgift för unga som startar nya enmansföretag, sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag och stöd till entreprenöriella verksamheter, s.k. inkubatorer. 2013/14:FiU1 RESERVATIONER Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till rikt- linjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. 3.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpoli- tiken (avsnitt 2), punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och bud- getpolitiken som föreslår i reservationen. 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17 samt 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6, 11–21, 23– 30, 32, 33 och 35–38. Det finanspolitiska ramverket ska värnas. Under överskådlig framtid bör vi ha ett överskottsmål för den offentliga sektorns finanser motsvarande 1 pro- cent av BNP över en konjunkturcykel. En expansiv finanspolitik är berätti- gad i det nuvarande ekonomiska läget, men det är oroväckande att regeringen tycks sakna en plan för hur överskottsmålet ska kunna uppnås. Jag anser att omfattande besparingar bör göras på asyl- och anhöriginvand- ringen och på utvecklingsbiståndet. Ökade resurser bör i stället läggas på bl.a. utbildning, vård och omsorg, landsbygdsutveckling och sänkt skatt för pensionärer. Invandring och internationellt bistånd Den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen bör minska med åtmin- stone från de nuvarande nivåerna. Beviljandet av permanenta uppehållstillstånd inom asylinvandringen bör helt upphöra och anhörigin- vandring och familjeåterförening ska följa ett väluppbyggt regelverk. De nuvarande reglerna för arbetskraftsinvandring bör ändras så att fokus lig- ger på högkvalificerad arbetskraft. Genom en översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de mindre utvecklade länderna och färre inriktningar kan en gradvis minskning av biståndet göras. 2015 bör biståndsramen ligga på 0,7 RESERVATIONER 2013/14:FiU1 procent av BNI, vilket är i linje med . bör ett kris- och katastrofbistånd ges högre prioritet genom att mer resur- ser läggs på flyktingars närområden via UNHCR. Ett med riktiga jobb Sysselsättningspolitiken ska syfta till att göra det mer lönsamt att arbeta och billigare och enklare att anställa. Det är viktigt att komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden samt att minska över- utbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. Ett femte jobbskatteavdrag bör införas, då detta skapar sysselsättning och stimulerar konsumtionen. I stället för generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna bör ett arbetsgivar- avdrag, som särskilt gynnar de mindre företagen, införas. Sjuklöneansvaret bör reformeras genom ett sjuklöneavdrag som innebär att småföretagens börda avsevärt lindras. Ökade medel bör avsättas till komvux och till för att finansiera sammanlagt 10 000 nya platser. Vidare bör lärartätheten öka i den högre utbildningen och högskolorna effektiviseras för att bättre matcha sitt utbildningsutbud med näringslivets kompetens. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten bör det införas en särskild anställningsform med lärlingar, där arbetsgivaren helt slipper arbets- givaravgifter, vilket bedöms kunna skapa 15 000 nya lärlingsjobb. Dess- utom bör starta-eget-bidraget för unga utökas. Det är också motiverat med satsningar på senior-RUT, s.k. föreningsjobb och förbättrad arbetsmiljö. Tillväxt och satsningar på en stark landsbygd Det finns en oerhörd potential ute på landsbygden för jobbskapande och tillväxt. Genom ett landsbygdslyft kan förutsättningar skapas för 25 000 nya jobb på landsbygd. Landsbygdslyftet innefattar bl.a. omfat- tande investeringar i infrastruktur. Bättre förutsättningar måste skapas för de näringar som kan dra nytta av landsbygdens fördelar, exempelvis skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer. Bl.a. bör det genomföras en utbildningssatsning med inrikt- ning på sådana näringar samt investeringar i vattenbruk och fiskeodlingar. Mot bakgrund av att EU:s medfinansiering av EU:s landsbygdsprogram sänkts för perioden –2020 bör den svenska medfinansieringen öka så att landsbygdsprogrammets totala budget bibehålls. För att skapa en rörli- gare arbetsmarknad och sänka trösklarna på arbetsmarknaden för männi- skor på landsbygden ska milersättningen höjas. Jag anser också att den allmänna värnplikten ska återinföras. ska vara en framträdande kunskapsnation. Ett viktigt mål är att ligga i framkant inom områden som kärnfysik, genteknik, nanoteknik, infor- mationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsforskning. Vidare bör forskningsanslagen inom högskolor och universitet höjas. Det finns också behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, som prio- riterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordina- 2013/14:FiU1 RESERVATIONER I det syftet bör det göras en extra vinstutdelning från på under förutsättning att utrymmet finns. Energipolitiken ska säkerställa en prisvärd och tillförlitlig energiförsörj- ning för såväl hushållen som näringslivet. Medel bör tillföras till forskning och utveckling av svensk kärnkraft. För att stimulera byggandet av nya reaktorer bör effektskatten, som inte utgår på andra energislag, avskaffas. Landets befintliga vattenkraftstationer bör underhållas och moderniseras samt resurser avsättas för forskning inom biobränslen och vidareutveckling av skogsråvara. Jag anser att elpriserna över lag är för höga och vill därför se en sänkning av energiskatten på el. Förutsättningar måste skapas för ett välplanerat, energieffektivt och håll- bart bostadsbyggande. Det bör vara skattefritt att hyra ut en del av sin bostad eller att hyra ut i andra hand, och reglerna för denna typ av uthyr- ning måste göras mer flexibla. Den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder bör avskaffas och byggnormerna förenklas. I syfte att skapa en långsiktig och hållbar lösning för upprustningsbehov och under- håll av bostadsbeståndet i bör skattefria underhållsfonder införas. På infrastrukturområdet är det nödvändigt att avsätta medel för såväl utveckling som vidmakthållande av statens transportinfrastruktur under hela prognosperioden. Bl.a. bör en marknadspott för årliga investeringar införas med syftet att bygga bort flaskhalsar för investeringar i näringslivet. Nationell, fysisk, ekonomisk och social trygghet Den nationella tryggheten behöver stärkas och likaså den fysiska, ekono- miska och sociala tryggheten genom olika reformer och ökade anslag. Grunden i ett tryggt samhälle är att kunna styra samhället efter egna preferenser och behov. Jag anser att det svenska EU-medlemskapet bör omförhandlas och att det bör utlysas en ny folkomröstning om fortsatta deltagande i unionen. Det är vidare nödvändigt med kraftigt höjda anslag till Försvarsmakten i syfte att inleda en återupprustning och ett återtagande av försvarsförmåga. måste flertalet nedlagda regementen och flottiljer återöppnas och JAS uppgraderas. Straffen för den grova och upprepade brottsligheten måste skärpas. Pröv- ning av utvisning bör vara obligatoriskt och utvisning i de fall utländska medborgare begår allvarliga eller upprepade brott. Dessutom bör ytterligare medel läggas på polisen, , domsto- lar, Kriminalvården och . Arbetslöshetsförsäkringen behöver stärkas, dels genom höjt tak i försäk- ringen, dels genom en sammanslagning av arbetslöshetskassorna som administrationen tas över av . bör Försäk- ringskassan och Arbetsförmedlingen slås ihop. RESERVATIONER 2013/14:FiU1 Det är viktigt att öka familjers valfrihet och oberoende gentemot det offentliga. Ersättningsbeloppet i föräldrapenningen bör utökas men jäm- ställdhetsbonusen i försäkringen avskaffas. För att förbättra den ekono- miska situationen för främst ensamstående med barn bör bostadsbidraget höjas. Reformen om vårdnadsbidrag behöver vidareutvecklas. Det kan ske genom att det lagstadgas att kommunerna måste erbjuda ett sådant bidrag och genom att maximibeloppet höjs. Vidare bör det införas en rätt till obe- tald tjänstledighet för s.k. förskoledagar samt ett återinförande av de s.k. kontaktdagarna för föräldrar med barn i åldern 6–. Ökade resurser till skola, vård och äldreomsorg Skolan ska kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskaps- förmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. Staten bör åter ta över huvudmannaskapet för den svenska skolan, och lärarnas status måste höjas. Jag anser också att uttag av vinst i friskolor ska förhindras och s.k. kommunala avknoppningar förbjudas i lag. Härutöver är det nöd- vändigt att lägga mer fokus på kunskaper i svenska språket, på bättre studievägledning och på bättre skolmat. Förskoleklassen, som är fri- villig, bör bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Staten bör ta ett större ansvar för landets skollokaler och medel bör öron- märkas för en upprustningssatsning 2017. Jag avvisar regeringens tidigare aviserade och till viss del genomförda besparingar på gymnasieskolan.