bet · H001KrU9 · 2013-06-04 00:00:00 — Regeringen redovisade också i propositionen att och undertecknade en principöverenskommelse om att verka för ett Center på den mark som staden äger på . Detta center är avsett att inrymma ett nytt och lokaler för symposier, seminarier m.m. Regeringen såg positivt på att ett Center byggs i och avser att bidra till driften av verksamheten när den beräknas inledas 2018. beräknas det statliga bidraget uppgå till . Diskussionen kring renoveringen av har pågått . I betänkande 2011/12:KrU9 kunde emellertid utskottet konstaterar att det förslag som () då presenterat gav förutsättningar för att utveckla ytterligare. Den publika ytan ökar och utställningslokalkerna klimatiseras med ett flexibelt och resurseffektivt system, vilket ger större möjlighet att visa de egna samlingarna och säkerställa fortsatta inlån av konst från museer världen över. Utskottet ansåg det därför mycket positivt att SFV fått i uppdrag att gå vidare med projekteringen inför renoveringen. är nu stängt och finns i tillfälliga lokaler på i som man har ökat sin närvaro på olika museer runt om i . Även frågan om ett nytt har varit aktuell . Det är därför mycket positivt att det nu finns en principöverenskommelse mellan och . Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Kr320 (S) yrkandena 13 och 14. Rullande och flytande kulturarv Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ansvaret för det rullande och flytande kulturarvet. Frågan bereds i . Jämför reservation 14 (S). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om ansvaret för det rullande och flytande kulturarvet. Motionärerna pekar på att det saknas långsiktiga finansieringslösningar för statens trafikhistoriska samlingar (flyg, järnväg och väg) och att verksamheten är nedläggningshotad. Uppgiften att prioritera mellan bevarande av kulturarvet och den dagliga driften och förvaltningen hos myndigheter och bolag bör enligt motionärerna inte avgöras år . Det är viktigt att finna långsiktiga lösningar och regeringen bör därför se över frågan och återkomma till med förslag. stod tillsammans med företag och föreningar för flygintresserade och Stiftelsen bakom bildandet av en stiftelse i avsikt att starta ett luftfartsmuseum på . Stiftelsen trädde i likvidation 2002 och flygsamlingen om 50 civila flygplan har kvarstått hos ägaren samt vårdats och i mindre utsträckning visats av en ideell förening. I samband med att bildades sammanfördes från och museum från till en s.k. resultatenhet med namnet museer. Den sammanlagda verksamhetsvolymen netto för museerna var . För att klara anslagsneddragningen genomfördes och beslutades om kraftiga effektiviseringar av museer; Järnvägsmuseums verksamhet i överfördes till och Vägmuseums utställning i lades ned för att sammanföras med verksamheten vid Järnvägsmuseet i . gav regeringen i uppdrag att föreslå riktlinjer, finansiering och former för förvaltning samt tillgängliggörande av kulturhistoriskt värdefulla samlingar inom transportområdet. I uppdraget ingick att föreslå hur samlingarna långsiktigt bör förvaltas och tillgängliggöras. Verket föreslog att museer och Luftfartsverkets samlingar skulle föras över till ansvarsområde för att drivas i lämplig myndighetsform. Detta skulle finansieras genom att permanent skulle överföras från och från . Regeringen har efter att rapporten avlämnats gett ett tilläggsuppdrag att föreslå formerna för förvaltning och finansiering inklusive medfinansiering av de kulturhistoriska samlingarna inom luftfartsområdet. lämnade förslag till förvaltning av de kulturhistoriskt intressanta samlingarna inom luftfartsområdet. Båda rapporterna bereds inom . Utskottet anser att regeringens fortsatta beredning av frågan bör avvaktas. Motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 15 avstyrks därmed. Statligt stöd till vissa museer Utskottets förslag i korthet avslår tre motioner om statligt stöd till vissa museer bl.a. med hänvisning till kultursamverkansmodellen och det regionala ansvaret. (S) begär i motion 2012/13:Kr219 att regeringen ska se över möjligheten att införa driftsbidrag för arbetslivsmuseer. Motionären pekar på att det förutom projektbidrag som kan sökas hos inte förekommer några statliga bidrag till driften av de ca 1 400 arbetslivsmuseerna runt om i . I motion 2012/13:Kr292 av m.fl. (S) yrkas att regeringen ska se över möjligheterna för en mer långsiktigt tryggad verksamhet vid i . Museet drivs av , som är en ideell förening. Museet finansierar projekt och utställningar genom sponsring, fondmedel, privata bidrag och entréavgifter, men saknar en långsiktig finansieringslösning. I motion 2012/13:Kr281 av (M) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att i ska betraktas som en nationell angelägenhet och därmed stödjas för fortsatt utveckling. Motionären anför att i är ett viktigt komplement till i . Museet fokuserar på som person och historien bakom tillblivelse, Nobels testamente och dess intentioner. Här finns också laboratorium. fördelar i form av projektbidrag till arbetslivsmuseer. Anslaget ökades från 2009 till 2010. Arbetslivsmuseernas samarbetsråd (ArbetSam) är en ideell förening vars ändamål är att utifrån ett underifrånperspektiv främja och utveckla bevarandet och gestaltandet av industrisamhällets framväxt och kulturarv. I denna uppgift ingår att verka för en helhetssyn där arbetsliv, teknik, produktionsprocesser, sociala förhållanden, folkbildning, kultur samt fackligt och politiskt arbete tydliggörs. I centrum står arbetsplatser och andra historiska miljöer med anknytning till arbetet. hade samarbetsrådet 450 medlemmar. Totalt finns det mer än 1 400 arbetslivsmuseer, varav många drivs ideellt. Klostermuseet i förvaltas av den ideella föreningen . Till föreningens uppgifter hör att visa klostermuseet för allmänheten och att aktivt främja forskning och undervisning med utgångspunkt i den heliga verk. Detta sker genom tvärvetenskapligt samarbete med svenska och utländska forskare, universitet och högskolor samt andra organisationer med likartad inriktning. förvaltade tidigare ett större område runt kyrkan som bl.a. innefattade Klosterhotellet, vilket bidrog till finansiering av bl.a. museet. När tog tillbaka ansvaret för hela området, med undantag av kyrkan som har avstyckats till en egen fastighet, försvagandes stiftelsens ekonomi. har ekonomin försämrats alltmer och man har varit tvungen att säga upp personal på museet. Stiftelsen får inga bidrag utan lever helt på kapitalet och entréavgifter. Museiverksamheten i startades med sommarutställningar om . grundades Stiftelsen med museinamnet i . Stiftarna utgörs av , kommun, och . Ordförande är landshövdingen i län. Utskottet vill betona att staten har en viktig roll då det gäller att uppmuntra och stödja museiväsendet. Formerna för detta har dock ändrats i och med införandet av kultursamverkansmodellen, som överlämnar ett större ansvar till den regionala nivån vad gäller prioriteringar av hur de statliga medlen bäst används för att uppnå de kulturpolitiska målen. Här bör även nämnas det stöd som ges genom Riksutställningar, som samlar in och förmedlar kunskaper och erfarenheter samt erbjuder teknik- och metodstöd till arrangörer och producenter av utställningar oavsett om de har ett offentligt uppdrag eller arbetar på ideell basis. Statliga medel avsätts vidare så att icke-statliga kulturlokaler kan få statligt stöd vid ny- eller ombyggnad av lokalerna. Anslaget 1:5 Stöd till icke statliga kulturlokaler uppgår till . Vidare har museer fått en allt tyngre position och erhåller statligt stöd för att kunna utveckla sin roll som en samlande aktör inom museisektor i dess helhet. hanterar professionsrelaterade frågor som innefattar bl.a. utbildning, kompetensutveckling och internationellt samarbete inom museisektorn. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Kr219 (S), 2012/13:Kr281 (M) och 2012/13:Kr292 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om studieresor till m.m. I motion 2012/13:Kr300 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att bör se över möjligheterna att bidra till restaureringen av förintelselägret i och att underlätta för elever och lärare att göra studieresor dit. Regeringen bör enligt motionären undersöka möjligheten att avsätta medel i en fond som exempelvis Forum för levande historia kan förvalta, varifrån skolor kan söka medel för studieresor till platser som så att fler elever och lärare ska få möjlighet att besöka dessa platser. Utskottet behandlade en motion om skolresor till koncentrationsläger senast i betänkande 2010/11:KrU6. Utskottet betonade då att Forum för levande historia har ett mycket viktigt uppdrag att med utgångspunkt i Förintelsen arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad och med stöd i forskning bedrivs kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Verksamheten syftar till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Utskottet hänvisade vidare till sitt uttalande i betänkande 2008/09:KrU1 då utskottet framhöll att det delade motionärernas bedömning av värdet av resor till men inte ansåg att Forum för levande historias anslag skulle användas för ett sådant ändamål. Utskottet vidhöll denna uppfattning. I betänkande 2009/10:KrU10 behandlade utskottet en motion om stöd till restaureringen av förintelselägret och erinrade då om att de länder som har undertecknat världsarvskonvention har förbundit sig att vårda de världsarvsområden som finns på det egna territoriet. bidrog 2009 med till . Medlen anvisades från utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Utskottet ansåg att det var regeringens uppgift att i anslutning till budgetarbetet avgöra om denna satsning skulle fortsätta och hur den i så fall skulle finansieras. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed motion 2012/13:Kr300 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturarvsfrågor som är likalydande eller snarlika med motioner som relativt har tagit ställning till. Utskottet avstyrkte (bet. 2011/12:KrU9) och (bet. 2010/11:KrU10) motionsyrkanden som är likalydande eller snarlika nedanstående yrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att yrkandena nedan kan behandlas i förenklad form. Samtliga yrkanden avstyrks därmed. Motion 2012/13:Kr215 av och (båda KD) om vikten av att informera om antisemitismen, nazismen och kommunismen (yrkande 1) med begäran om en redogörelse för vidtagna åtgärder mot antisemitismen, nazismen och kommunismen (yrkande 2). Motion 2012/13:Kr216 av (S) om att undersöka möjligheterna för staten att ta ett större ekonomiskt ansvar för . Motion 2012/13:Kr232 av och i (båda S) om att se över möjligheterna att återinföra fri entré till våra statliga museer. Motion 2012/13:Kr234 av (FP) om att utreda förutsättningarna för att inrätta ett nationellt skogsmuseum med lokalisering i . Motion 2012/13:Kr236 av (M) om att se över förutsättningarna för att inrätta ett nationellt skogsmuseum med lokalisering i . Motion 2012/13:Kr239 av (S) om ett förändrat uppdrag för Forum för levande historia. Motion 2012/13:Kr241 av m.fl. (S) om att inleda en dialog om möjligheterna att genom statligt stöd underlätta för Arbetets museum att fortsätta att driva för politisk illustrationskonst. Motion 2012/13:Kr258 av (FP) om att i samverkan med länsstyrelserna bör göra en inventering av folkrörelsebyggnader, som grund för kommande bedömningar av vilka som har särskilt stort bevarandevärde. Motion 2012/13:Kr259 av m.fl. (FP) om att stödja utvecklingen av ett arkeologiskt center vid fyndplatsen (yrkande 1) om ansvar för resurser till Lunds universitets historiska museum för omhändertagande av fornfynd (yrkande 2). Motion 2012/13:Kr260 av m.fl. (FP) om vad avser verksamheten och fastigheten. Motion 2012/13:Kr263 av (C) om att utreda möjligheten att bevilja Arbetets museum statsbidrag för att driva för politisk illustrationskonst vidare. Motion 2012/13:Kr266 av Skånberg (KD) om att skydda fiskelägen enligt kulturminneslagen. Motion 2012/13:Kr271 av (M) om att fastslå att är ett kulturarv av nationellt intresse. Motion 2012/13:Kr275 av (M) om fortsatt upplysning om kommunismens brott. Motion 2012/13:Kr282 av (M) om att se över förutsättningarna för att byggnadsminnesförklara radiobunkern. Motion 2012/13:Kr287 av m.fl. (S) om att ta initiativ till att bevara . Motion 2012/13:Kr288 av m.fl. (S) om att behålla i statlig ägo. Motion 2012/13:Kr301 av och (båda S) om Bergslagen. Motion 2012/13:Kr303 av i (S) om att statliga bör få i uppdrag att se över möjligheterna att starta en filial i . Motion 2012/13:Kr306 av (FP) om en nationell och internationell insamling till minne (yrkande 1) om finansiering av Center i och/eller till minne (yrkande 2). Motion 2012/13:Kr307 av (FP) om Kirunasvenskarna och deras okända öde i dåtida . Motion 2012/13:Kr308 av (FP) om att låta ansöka hos om att flyttningen av stad förs upp på och att därmed kunna verka för att stöd från Europeiska unionen utgår för den kulturgärning flyttningen och dokumentationen av att flytta en stad innebär. Motion 2012/13:Kr310 av och (båda SD) om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Motion 2012/13:Kr317 av (MP) om bearbetande av deltagande i den transatlantiska slavhandeln. Motion 2012/13:Kr318 av (SD) om att utreda möjligheten att inrätta ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralskeppet på eller i . Motion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) om kulturmiljöer till minne av kända svenskar (yrkande 23). Motion 2012/13:Kr332 av och (båda SD) om att utreda möjligheten att införa ett svenskt fartygsvärn (yrkande 1) om att utreda möjligheterna att stärka lagskyddet för kulturhistoriskt skyddsvärda fartyg (yrkande 2). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Uppföljning av målen m.m., punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkandena 1 och 5. Vi har ingen invändning mot de föreslagna målen men anser att dessa måste gå att följa upp och utvärdera. Målen bör därför kompletteras med en vägledning om hur de kan nås och inom vilken tidsperiod det ska ske. Det är viktigt att vid arbete med kulturmiljön ha en öppen hållning för minoriteters historia, för det interkulturella och det internationella perspektivet i kulturmiljön och för kunskaper om de historiska sammanhangen. Också detta måste följas upp. Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkandena 1 och 5. Ansvaret för att skydda och vårda kulturmiljöer, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: antar 1 kap. 12 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och motion 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 2. I de inledande bestämmelserna i lagen om kulturminnen m.m. pekas på länsstyrelsernas förnyade ansvar. har ett ansvar för tillsynen över kulturminnesvården i ett län. Enligt den nya lydelsen har ansvar för det statliga kulturmiljöarbetet i länet. Vi anser att om det utpekade ökade ansvaret medför ökade kostnader bör även budgeten för länsstyrelsernas verksamhet ökas. Om länsstyrelserna får ett utökat ansvar ska även finansieringen öka. Detta är en fråga som bör ingå i en uppföljning av verksamheten. Vad vi här anfört om att följa upp länsstyrelsernas utökade ansvar bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkande 2. Ortnamn och namn som har godkänts av Lantmäteriet, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar 1 kap. 4 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och motionerna 2012/13:Kr311 av och (båda SD) och 2012/13:Kr338 av (SD). Jag har inget att invända mot förslaget att även meänkieli ska omnämnas i hänsynsregeln om god ortnamnssed, men jag vänder mig mot att Lantmäteriet började stryka många av de svenska ortnamnen på landets fjällkartor. Kvar blev enbart de ursprungliga samiska namnen. Motivet till förändringen var att man på Lantmäteriet upplevde att det var rörigt att ha med både den svenska och den samiska stavningen. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om hur tillämpningen av bestämmelserna om god ortnamnsed ska kunna skärpas så att svenska namn alltid är med. Vad jag nu anfört med anledning av motionerna 2012/13:Kr311 (SD) och 2012/13:Kr338 (SD) bör som sin mening ge regeringen till känna. Tidsgräns vid 1850, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår 2 kap. 1, 1a, 3 och 4 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr7 av (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del. Jag vänder mig emot regeringens förslag om att införa en fast tidsgräns vid ett specifikt årtal, inte minst då jag instämmer i den grundläggande premissen som regeringen själv lägger fram om att fornlämningsdefinitionen ska vara hållbar i ett långt tidsperspektiv. Därför bör avslå propositionens förslag om en tidsgräns vid 1850 och bifalla motion 2012/13:Kr7 (SD) yrkande 1. Alternativ tidsgräns vid , punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr7 av (SD) yrkandena 2 och 3. Jag anser att definitionen av fornlämningar ska omfatta lämningar som kan antas vara minst . Jag anser också att det ska införas en övergångsbestämmelse om att varje lämning som enligt dagens regler omfattas av fornlämningsbegreppet per automatik ska tas upp för behandling av . Därmed förlängs skyddet av dem till dess att meddelat sitt beslut. Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag om detta. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2012/13:Kr7 (SD) yrkandena 2 och 3 och avslå propositionen i denna del. Metallsökare, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: antar 2 kap. 1820 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och motion 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 4 och 2012/13:Kr7 av (SD) yrkande 6 och 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkandena 57. Jag anser att det är angeläget att regelverket för metallsökare förtydligas så att det står i överensstämmelse med och ger skydd för kulturarvet. Liksom flera av remissinstanserna anser jag att det saknas en tydlig definition av vad som är en metallsökare. Ett förtydligande bör därför ske. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkandena 4 och 6 och propositionen punkt 1 i denna del samt avslå motionerna 2012/13:Kr7 (SD) yrkande 6 och 2012/13:Kr335 (SD) yrkandena 57. Metallsökare, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: avslår 2 kap. 1820 §§ regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr7 av (SD) yrkande 6 och 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkandena 57 och avslår proposition 2012/13:96 punkt 1 i denna del och motion 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 4. Jag anser att köp av, försäljning till och innehav av metallsökare endast ska tillåtas för personer med tillstånd att använda metallsökare. Vidare bör förbudet att använda metallsökare lättas upp när det gäller metallsökare som saknar kapacitet för att användas för plundring av fornminnen som metallsökare med sådan kapacitet ska regleras strängare. Jag anser också att straffskalan för olovlig användning av metallsökare bör göras strängare. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna 2012/13:Kr7 (SD) yrkande 6 och 2012/13:Kr335 (SD) yrkandena 57 samt avslå propositionen punkt 1 i denna del och motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkandena 4 och 6. Svenska fyrar, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr6 av och (båda MP) yrkande 3. Jag vill lyfta fram de svenska fyrarna som speciella bebyggelser med kulturhistoriska värden, där fyrarna i sig är ett kapitel unik byggnadshistoria. Jag upplever att det är oklart hur samordningen fungerar mellan och på platser som är besvärliga att nå, t.ex. fyrplatser. Regeringen bör se över frågan om samordning. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr6 (MP) yrkande 3. Den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr7 av (SD) yrkandena 4 och 5. Jag anser att det inte behöver vara problematiskt att en myndighet ansvarar för uppföljning och tillsyn av verksamhet i egen regi. Jag delar inte heller regeringens utgångspunkt att en ökad konkurrens per automatik leder till bättre verksamhet på det uppdragsarkeologiska området. Det finns inte något egenvärde i att ha som målsättning att staten inte ska vara en dominerande aktör. Tvärtom kan det vara ett värde i sig att den som utför verksamheten också har det yttersta ansvaret för dess kvalitet. Därför bör regeringen inte genomföra den aviserade förändringen av den arkeologiska uppdragsverksamheten. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2012/13:Kr7 (SD) yrkandena 4 och 5. Fornminnesbrott, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr209 av (SD) yrkandena 13 och 2012/13:Kr335 av och (båda SD) yrkandena 13 och 812. Det är mycket viktigt att värna vår gemensamma historia och vårt kulturarv. utvärdering av länsstyrelsernas, polisens och åklagarnas hantering av misstänkta fornminnesbrott hamnar långt ned på prioriteringslistan. Jag anser att det krävs ett antal åtgärder. Straffsatserna för fornminnesbrott måste skärpas och det bör vara ekonomiskt kostsamt att förstöra eller skada en fornlämning. Regeringen bör också återkomma med förslag för att öka viljan att anmäla fornminnesbrott till polisen. Det behövs också förändringar i offentlighets- och sekretesslagen för att öka skyddet av fornlämningar. Vidare bör regeringen återkomma med förslag om att föremål av viss ålder eller kulturhistoriskt värde endast får handlas med efter att de registrerats hos staten. Det behövs också frivilligprojekt till skydd för fornminnen. Vidare bör en amnesti för att lämna in föremål som härrör från fornminnesbrott införas. Regeringen bör även på andra sätt som man finner effektiva arbeta för att förebygga fornminnesbrott.