bet · H001KU21 · 2013-06-10 00:00:00 — Det här aktuella tillkännagivandet torde ha kunnat anses vara slutbehandlat i samband med att den s.k. revisionsgruppen (en särskild arbetsgrupp inom som har haft i uppdrag att genomföra den nya besluts- och hanteringsordningen för granskningsrapporter) fick ett tilläggsuppdrag (som sedermera redovisades i två promemorior, se dnr 049-1140-2010/11). Riksdagsskrivelsen som innehöll tillkännagivandet redovisades rätteligen som slutbehandlad i riksdagsstyrelsens redogörelse /11:RS2 (s. 88). Någon redovisning av beredningsåtgärder och skäl till slutbehandlingen lämnades dock inte. har tidigare framfört en positiv uppfattning om riksdagsstyrelsens ambition att redovisningen till av vidtagna åtgärder med anledning av riksdagsskrivelser till styrelsen ska följa samma form som regeringens redovisning. Mot bakgrund av denna ambition kan ytterligare en iakttagelse lämnas som gäller redovisningen i riksdagsstyrelsens redogörelse över riksdagsbeslut och tillhörande riksdagsskrivelser som innehåller anslagsbeslut, t.ex. budgetbeslut om utgiftsområde 1 (bet. 2012/13:KU1 mom. 1, rskr. I årets redogörelse från riksdagsstyrelsen framgår endast lagändringen som följer av riksdagsbeslutet. För att uppnå en uttömmande redovisning av samtliga moment som enligt riksdagsbeslutet kräver verkställighet torde även de anslagsdirektiv som utfärdats av riksdagsstyrelsen i fråga om bl.a. stöd till ledamöter och partier m.m. behöva redovisas. Vid behandling (bet. 2011/12:KU21) av riksdagsstyrelsens föregående redogörelse noterade utskottet att det var första gången denna redovisningsform användes av riksdagsstyrelsen. Utskottet påpekade då att styrelsens beslut att redovisningen till av vidtagna åtgärder ska följa samma form som regeringens redovisning är värdefullt, inte minst eftersom den säkerställer en enhetlig behandling av samtliga riksdagsskrivelser vid ett och samma tillfälle. Utskottet noterade att det fanns ett visst utrymme för ökad tydlighet i redogörelsen, t.ex. när det gäller redovisningen av beredningsåtgärder och hur skrivelser slutbehandlats. Vidare påpekades att två ännu ej slutbehandlade tillkännagivanden hade fallit bort från redogörelsen. Med det sagda föreslog utskottet att skulle lägga redogörelsen till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2012/13:272). Utskottet noterar att en redovisning av åtgärder med anledning av tillkännagivanden saknas i styrelsens redogörelse. Även om dessa iakttagelser får ses mot bakgrund av att det är denna redovisningsform används av riksdagsstyrelsen är det enligt utskottet viktigt att styrelsens redovisning är uttömmande och tydlig samt att formen för styrelsens redovisning är densamma som för regeringens redovisning. Således finns det enligt utskottets mening ett fortsatt utrymme för ökad tydlighet i redogörelsen, särskilt när det gäller redovisningen av beredningsåtgärder och hur skrivelser slutbehandlats. Med det sagda föreslår utskottet att lägger redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser, punkt 1 motiveringen (S, MP, V) av (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi delar utskottets ställningstagande i alla delar med undantag för sjunde stycket i ställningstagandet som behandlar tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program. I denna del anser vi att det aktuella stycket i ställningstagandet ska ha följande lydelse: När det gäller tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program noterar att vissa ledamöter i näringsutskottet bedömt att regeringens mineralstrategi inte svarar upp mot det tillkännagivande som beslutade om med innebörden att regeringen bör ta fram ett program för en sammanhållen gruv- och mineralindustri i samverkan med näringen och den akademiska världen. delar dessa ledamöters bedömning. I tillkännagivande noterades det pågående arbetet med mineralstrategin, men enligt näringsutskottets dåvarande uppfattning (bet. 2011/12:NU14) behövdes en mer ambitiös ansats än den som regeringen hade skisserat. kan inte se att tillkännagivande på något vis har ändrat regeringens ansats i enlighet med det som efterfrågade i sitt tillkännagivande. Mot denna bakgrund delar inte heller regeringens uppfattning som redovisas i årets skrivelse att riksdagsuttalandet om ett mineralpolitiskt program är att betrakta som slutbehandlat. Regeringen bör således återkomma i kommande redogörelser med en beskrivning av den fortsatta behandlingen av tillkännagivandet. Med den ovan anförda ändringen i utskottets ställningstagande föreslår vi att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser, punkt 1 (M, FP, C, KD) Per (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och Skånberg (KD) anför: Vad gäller tillkännagivandet om erkännandet av som stat önskar vi påpeka att det enligt grundlagen är regeringen som erkänner stater. I ett regeringsbeslut från anges att regeringen inte anser att de folkrättsliga förutsättningarna för att erkänna som självständig stat är uppfyllda. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2012/13:75 Regeringens skrivelse 2012/13:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Redogörelse /13:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har gett skatteutskottet och övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2012/13:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen samt över eventuella motioner. Av de riksdagsskrivelser som tas upp i regeringens redogörelse avser 27 beslut i ärenden där skatteutskottet har haft beredningsansvaret. I de allra flesta fallen gäller det skrivelser som har samband med lagstiftningsärenden som utskottet har berett . Sju tillkännagivanden har redovisats som inte slutbehandlade. Detta gäller de frågor som beskrivs här nedan. skrivelse med anledning av yrkanden i motioner (S, M, V, KD, C, FP och MP) avser ett tillkännagivande om att en avveckling av reklamskatten borde prioriteras i den kommande budgetberedningen, dock med beaktande av de budgetpolitiska målen (rskr. 2001/02:201, bet. 2001/02:SkU20). Enligt redogörelser hade frågan prioriterats för budgetåren 20032005 utan att det hade bedömts finnas förutsättningar för finansiering av ett avskaffande av reklamskatten med beaktande av de budgetpolitiska målen. I redogörelsen redovisades att regeringen i den närmast föregående budgetberedningen hade funnit det möjligt att finansiera ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten (prop. 2005/06:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.6.3) fr.o.m. . Skatten på annonser i allmänna nyhetstidningar sänktes från och reklamskatten i övrigt från . höjdes gränsen för när skatt måste betalas . Skattesänkningen beräknades motsvara . I redogörelsen hänvisade regeringen till vad den hade framhållit i budgetpropositionen , nämligen att det är viktigt att den resterande reklamskatten kan avskaffas , men att finansiering saknas. I redogörelsen hänvisades till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.7.3) hade aviserat ytterligare ett steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten, vilket också har genomförts (prop. 2007/08:18 Sänkt reklamskatt för vissa periodiska publikationer). Samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program har därmed fått samma lägre reklamskatt som gäller för allmänna nyhetstidningar . Lagändringarna tillämpades retroaktivt fr.o.m. . I redogörelserna för 20082011 och 2012 har regeringen hänvisat till att den i budgetpropositionerna för 20092012 respektive 2013 angivit att frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten hade prövats i budgetberedningen. Regeringen vidhåller i redogörelserna uppfattningen att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen framhåller dock i den aktuella redogörelsen att den på grund av det ekonomiska läget har fortsatt att prioritera skatteändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkningar av reklamskatten. skrivelse med bifall till motion 2006/07:T241 av (C) yrkande 4 avser ett tillkännagivande om att regeringen skulle påskynda beredningen av en tonnageskatt för sjöfartsnäringen och återkomma till med förslag till lagstiftning (rskr. 2006/07:115, bet. 2006/07:SkU11 punkt 2). I skrivelse 2012/13:75 (s. 75) anför regeringen att frågan om införande av tonnageskatt har utretts av (SOU 2006:20, Tonnageskatt). Betänkandet har varit på remiss och därefter beretts vidare. Vid beredningen har det framkommit att både utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analysen är bristfälliga. Beslutsunderlaget liksom utredningens förslag bedöms därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. I sin skrivelse 2011/12:75 uttalade regeringen att den ser det som nödvändigt att frågan om tonnageskatt analyseras i ett bredare perspektiv där även övriga stöd för sjöfarten beaktas. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda frågan om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6). Utredaren ska redovisa uppdraget . skrivelse med delvis bifall till motion 2010/11:Sk258 av och (båda M) avser ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadieseln ingår) kan minskas (rskr. 2010/11:183, bet. 2010/11:SkU21 punkt 2). I regeringens skrivelse 2012/13:75 (s. 82) anges att regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100) angav sin avsikt att ge berörda myndigheter i uppdrag att utreda i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadiesel ingår) kan minskas . beslutade regeringen att uppdra åt att belysa skillnaderna i hälso- och miljöpåverkan av att använda diesel av miljöklass 1 respektive miljöklass 3. I uppdraget ingick att utifrån en samhällsekonomisk analys föreslå en lämplig skatteskillnad mellan miljöklass 1 och miljöklass 3 och hur denna skatteskillnad kan förändras . I denna del ingick också att bedöma hur marknadsandelarna för de två dieselkvaliteterna kan komma att ändras på grund av förändrade skatteskillnader. Promemorian remitterades av . Remissvaren ska vara till handa . skrivelse med delvis bifall till motion 2011/12:Sk359 av m.fl. (S) avser ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en förutsättningslös utvärdering av de förändringar av näringsbegreppet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Utvärderingen bör gälla reformens effekter på skatteuppbörden, arbetsmarknaden, arbetstagarnas ställning och företagandets villkor (rskr. 2011/12:163, bet. 2011/12:17 punkt 2). I regeringens skrivelse 2012/13:75 (s. 86) anges att regeringen gav i uppdrag att utvärdera effekterna av den förändring av näringsbegreppet som infördes i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen genom SFS 2008:1316, med verkan från . Utvärderingen ska särskilt avse vilka effekter förändringen har fått på skatteuppbörden och skattefelet. I uppdraget ingår vidare att effekterna på arbetsmarknaden och arbetstagarnas ställning ska belysas. Dessutom ska förändringens inverkan på företagandets villkor analyseras. Till stöd för utvärderingen i dessa delar ska verket begära in och tillvarata den kunskap och de erfarenheter som finns hos Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Arbetsförmedlingen och . skrivelse med bifall till motion 2011/12:Sk216 av (S) avser ett tillkännagivande om att det finns skäl att ompröva det tidigare ställningstagandet att HUS-avdrag ska medges för arbeten utförda utomlands. Regeringen bör se över och ändra lagstiftningen så att skattereduktion för hushållsarbete, renovering och om- och tillbyggnad, s.k. RUT- och ROT-bidrag, enbart lämnas för arbeten som utförs i (rskr. 2011/12:170, bet. 2011/12:13 punkt 10). I regeringens skrivelse 2012/13:75 (s. 86) anges att har tillkännagett som sin mening att det finns skäl att ompröva det tidigare ställningstagandet att HUS-avdrag ska medges för arbeten utförda utomlands. Vid införandet av HUS-avdraget gjorde regeringen bedömningen att en skattereduktion som endast omfattar tjänster som utförs i med största sannolikhet strider mot om fri rörlighet (prop. 2006/07:94 s. 38). Den närmare innebörden av om fri rörlighet framgår av praxis. Av domstolens praxis följer bl.a. att den gemenskapsrättsliga principen om likabehandling innebär att en i t.ex. begränsat skattskyldig person som får huvuddelen av sina inkomster från verksamhet i samt vars personliga förhållanden och familjesituation inte kan beaktas i bosättningsstaten, vid beskattningen i ska få tillgång till samma avdrag avseende personliga förhållanden som en person bosatt i (se bl.a. C-279/93 Schumacker, C-169/03 , C-182/06 Lakebrink samt C-527/06 Renneberg). har vidare funnit att det strider mot den fria rörligheten för kapital att inte medge en obegränsat skattskyldig person avdrag som kan hänföras till fast egendom på grund av att den inte är belägen inom landets gränser (se bl.a. C-35/08 Busley och ). ändrade sin lagstiftning så att hushållsavdrag kan beviljas även när arbetet har utförts i en annan stat inom EES. Detta efter att Europeiska kommissionen uppmärksammat på att den finska lagstiftningen i fråga om hushållsavdrag begränsade den fria rörligheten för arbetstagare. Även har ändrat sin lagstiftning så att skattelättnader för hushållstjänster numera kan beviljas för arbeten utförda i en annan stat inom EES. I kan begränsat skattskyldiga som är bosatta i en annan stat inom EES under vissa förutsättningar få tillgång till samma skattemässiga förmåner som personer bosatta i . Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att en begränsning av HUS-avdraget till arbeten utförda inom landets gränser skulle strida mot om fri rörlighet. Regeringen avser därför att lägga skrivelsen i denna del till handlingarna. skrivelse med bifall till motion 2011/12:Sk297 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:U307 av m.fl. (S) yrkande 3 avser tillkännagivanden om att skatteavtalet med bör förhandlas om. Förhandlingar bör inledas med i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommunen och arbetskommunen vid beskattning av gränspendlare i (rskr. 2011/12:170, bet. 2011/12:13 punkt 16). I skrivelse 2012/13:75 (s. 87) anges att det görs en ekonomisk utvärdering av det särskilda avtal mellan och som reglerar kompensationen för förlorade skatteintäkter för personer som arbetspendlar mellan länderna, den s.k. utjämningsordningen, av och danska . Först när utvärderingen är klar, vilket den beräknas vara , kan ställning tas till om det utjämningsbelopp som överförs från till till sin storlek är tillräckligt för att möjliggöra kompensation för de kostnader för hemkommunerna som pendlarna medför. EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning skrivelse avser ett tillkännagivande om vikten av de svenska principerna om öppenhet och meddelarfrihet. Inskränkningar av meddelarfriheten måste föregås av noggranna överväganden. Detsamma gäller utformningen av sekretessreglerna. Regeringen bör återkomma till i ett annat sammanhang och redogöra för hur man avser att följa utvecklingen i dessa avseenden (rskr. 2012/13:77, prop. 2012/13:4, bet. 2012/13:SkU8). I skrivelse 2012/13:75 (s. 33) anförs att regeringen avser att återkomma till i ett lämpligt sammanhang med en redogörelse för hur utvecklingen ska följas när det gäller inskränkningar i meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning. I det sammanhanget avser regeringen också att återkomma i frågan om hur den svenska meddelarfriheten ska uppmärksammas i samband med förhandlingar om EU-rättsakter. Reklamskattens konstruktion har medfört att en stor andel av skatten betalas av dagstidningarna som reklam t.ex. via tv och internet inte träffas av denna skatt. Utskottet noterar att regeringen i enlighet med intentionerna i tillkännagivande återkommande har prövat förutsättningarna för att ta bort reklamskatten utifrån den offentligfinansiella situationen. Senast inför budgetförslaget kom regeringen till slutsatsen att ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten inte kan tas. En sådan prövning är i överensstämmelse med tillkännagivandets ordalydelse. Utskottet utgår dock liksom tidigare från att reklamskatten avskaffas när det finns statsfinansiellt utrymme. Det framgår av regeringens redogörelse att frågan om tonnageskatt bereds vidare. Utskottet vill betona att det finns en samstämmig uppfattning i om att det är angeläget att denna fråga snart får sin lösning. Utskottet har förståelse för att regeringen vid en beredning av en lagstiftning om tonnageskatt behöver utreda närliggande frågor som har samband med rederinäringens arbetsförutsättningar, bl.a. hur det gällande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt. Utskottet ser positivt på att regeringen tillsatte utredningen och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6) som ska utreda förutsättningarna för att införa tonnageskatt i och även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Vad avser den kommande utredningen ser utskottet gärna att även ett hållbarhetsperspektiv beaktas. Med anledning av att regeringen nu agerar i frågan och därmed följer tidigare tillkännagivanden förutsätter utskottet att det fortsatta arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt i kommer att fortskrida utan att ska behöva besluta om ytterligare tillkännagivande. Om så inte sker förbehåller sig utskottet rätten att återkomma i frågan. När det gäller tillkännagivandet med uppdrag till regeringen att undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadieseln ingår) kan minskas har detta arbete påbörjats i och med det utredningsuppdrag som har lämnats till . Verket redovisade uppdraget och promemorian har remissbehandlats. Frågan bereds , enligt vad utskottet har fått veta, vidare i . Utskottet välkomnar att beslut att utvidga näringsbegreppet i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt kommer att utvärderas och att utvärderingen gäller såväl konsekvensen för skatteuppbörden som effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarnas ställning och företagandets villkor. Utskottet avvaktar med intresse resultatet av utvärderingen av denna reform. När det gäller frågan om HUS-avdrag ska medges för arbeten utförda utomlands noterar utskottet vad regeringen framför. Utskottet noterar emellertid också att finansministern i en interpellationsdebatt (interp. 2012/13:328 Utlands-HUS av (S)) sade att han kommer att skriva till kommissionen och ställa frågan om det är möjligt att begränsa HUS-avdraget till arbeten utförda i utan att komma i konflikt med . Utskottet avvaktar svaret på en sådan fråga. Utskottet avvaktar även den utvärdering som pågår av den s.k. utjämningsordningen i . Utskottet har inte någon kommentar med anledning av regeringens redovisning i övriga delar. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har anmodat övriga utskott att yttra sig över skrivelse 2012/13:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser samt de eventuella följdmotioner som kan ha väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för de åtgärder som den har vidtagit med anledning av de riksdagsbeslut som har meddelats i skrivelser till regeringen. har i granskningen av skrivelsen noterat att regeringen har lämnat en ofullständig och till följd av detta felaktig redogörelse för behandlingen av ett tillkännagivande. Utskottet har även noterat en felaktig hänvisning. I regeringens skrivelse redovisas behandlingen av sammanlagt 34 riksdagsskrivelser i ärenden som har beretts av justitieutskottet. Sex av dessa anges som inte slutbehandlade och härrör från riksmötena /05, 2010/11, 2011/12 och 2012/13. Utskottet har noterat en avvikelse när det gäller regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagsskrivelse 2012/13:124. Regeringen anger i sin redogörelse att skrivelsen är slutbehandlad, men redovisar inte några åtgärder med anledning av tillkännagivandet i moment 58 om att regeringen bör återkomma med en redovisning av vad myndigheterna gör för att förbättra rättsväsendets bemötande av och stöd till brottsoffer. har bekräftat felet och uppgett att det var ett förbiseende från deras sida, men att de har varit medvetna om tillkännagivandet och att frågan bereds i . Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma att har pekat på allvaret med att det saknas uppgifter om behandlingen av tillkännagivanden från . I betänkande 2008/09:KU21 betonade vikten dels av att tillkännagivanden inte göms undan i regeringens korrespondens med , dels av att regeringen nogsamt behandlar samtliga riksdagsbeslut som har meddelats till regeringen genom riksdagsskrivelser. förutsatte att eventuella brister i rutiner skulle åtgärdas i syfte att förhindra att det inträffade upprepades. delar uppfattning och förutsätter att vidtar de åtgärder som behövs. Utskottet har även noterat en felaktig hänvisning i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivelse 2011/12:234. Korrekt ska vara att det uppdrag som har fått om en utvärdering av säkerheten i domstolarna för målsäganden och vittnen gavs i regleringsbrevet för Domstolar för , inte 2012 som anges i skrivelsen. Felet har bekräftats av . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (V) och (FP). Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen anmodade övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2012/13:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen. Regeringens redogörelse omfattar huvudsakligen regeringsbeslut för perioden den 1 januari31 . Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. redovisar i detta yttrande sina överväganden rörande behandlingen av de riksdagsskrivelser som gäller utskottets beredningsområde. I skrivelsen redovisar regeringen behandlingen av 17 riksdagsskrivelser i ärenden som beretts av socialförsäkringsutskottet. Tolv av dessa anges som slutbehandlade, medan resterande ärenden inte hade slutbehandlats . Av de skrivelser som inte hade slutbehandlats är en från /04, tre från /06 och en från /11. Utskottet konstaterar att av de fyra ärenden som utskottet uppmärksammade i sitt yttrande till (yttr. 2011/12:SfU7y) kvarstår fortfarande tre som inte slutbehandlade. När det gäller det äldsta ärendet, riksdagsskrivelse 2003/04:102 om aktivitetsersättning, anger regeringen att efter det att bl.a. studiehjälpsutredning presenterat sina förslag kommer regeringen att ta ställning till hur kvarvarande delar av momentet ska behandlas. Ett ärende från /06 gäller riksdagsskrivelse 2005/06:90 om sjuklön. Regeringen anger att frågan om sjuklönesystemet kommer att behandlas av den parlamentariskt tillsatta kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet. Kommitténs arbete ska slutredovisas i sin helhet . Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med förslag i dessa ärenden . Ett annat ärende från /06 gäller riksdagsskrivelse 2005/06:190 om misshandlade kvinnor. I redogörelsen anges att rapporterar till regeringen avseende tillämpningen av bestämmelsen om fortsatt uppehållstillstånd enligt 5 kap. 16 § tredje stycket 2 utlänningslagen (2005:716).