bet · H101SfU2 · 2013-11-26 00:00:00 — 2013/14:SfU2 Utgiftsområde 8 Migration Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag till anslag m.m. i fråga om utgiftsområde 8 Migration (prop. 2013/14:1) och motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna gäller anslagen eller anslutande frågor. Utifrån regeringens målsättning och för att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik träffades en ramöverenskommelse om migrationspolitik med de gröna . Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. Regeringen föreslår att ska besluta om fördelning av medel på de olika anslagen, sammanlagt . Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen vad gäller vissa EU-finansierade insatser. Motionerna tar bl.a. upp frågor om muntlig förhandling och rätten till offentligt biträde i asylprocessen. De behandlar också frågor om ärendehandläggning och om personalens utbildning och kompetens m.m. liksom frågor om asylsökandes ersättningar, boende och sysselsättning samt mottagande av ensamkommande barn. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker samtliga motioner. V-ledamoten har inte deltagit i beslutet om anslagstilldelning utan redovisar i stället sitt partis budgetförslag i ett särskilt yttrande. I övrigt finns i ärendet 18 reservationer (S, SD och V) och ett särskilt yttrande (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 8 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015, 2016 och 2017. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 8 punkt 1. anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 8 punkt 2 och avslår motionerna 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2013/14:Sf319 av m.fl. (V) och 2013/14:Sf342 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 2 (S) Reservation 3 (V) 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2013/14:Sf387 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2013/14:Sf222 av (KD). Reservation 6 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 40–42. Reservation 7 (V) Förstärkt skydd för tolkar 2013/14:Sf366 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (S, V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 43, 2013/14:Sf255 av (KD), 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5, 7 och 8, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 16 samt 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 22. Reservation 9 (S) Reservation 10 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:Sf390 av och (båda MP) yrkandena 1 och 5. Reservation 11 (S) Reservation 12 (V) 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Sf225 av (S), 2013/14:Sf230 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf243 av m.fl. (S), 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 5, 2013/14:Sf304 av och (båda S), 2013/14:Sf313 av och (båda SD), 2013/14:Sf331 av och (båda S), 2013/14:Sf362 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 12–14 och 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7. Reservation 13 (S) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) 2013/14:C213 av (KD) yrkande 2, 2013/14:Sf228 av (FP), 2013/14:Sf236 av och (båda S), 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 16 (V) 2013/14:Sf312 av (SD), 2013/14:Sf326 av och (båda S) och 2013/14:Sf356 av och (båda SD). Reservation 17 (SD) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:Sf395 av Abdirizak Waberi (M). Reservation 18 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V)1, (KD) och (S). Avstår från ställningstagande under punkt 1. Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen i fråga om utgiftsområde 8 Migration. Grunden för propositionen i denna del är den ramöverenskommelse som regeringen och de gröna träffade i syfte att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. De behandlade förslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från förslaget som och föreslår. I bilaga 3 redovisas utskottets förslag till anslagsfördelning, och i bilaga 4 redovisas reservantens anslagsförslag. Under beredningen av ärendet har generaldirektör med medarbetare informerat utskottet om bl.a. verkets ekonomiska situation och verksamhet samt vissa aktuella frågor. Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till (5 kap. 12 § riksdagsordningen). har , med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration till 9 (prop. 2013/:14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur detta belopp ska fördelas på anslagen inom utgiftsområdet. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (5 kap. 12 § riksdagsordningen). Betänkandet har disponerats så att de förslag i budgetpropositionen och motioner som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 8 för behandlas först. Därefter behandlas ett flertal motioner från den allmänna motionstiden som gäller en rad anslutande frågor. Anslagen inom utgiftsområde 8 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration i enlighet med regeringens förslag samt lämnar det bemyndigande som regeringen begärt. och alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservation 1 (SD) och särskilda yttrandena 1 (S) och 2 (V). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 bestäms till 3 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för förvarslokaler och organiserad sysselsättning. Till följd av att kapaciteten vid dimensioneras utifrån ett intervall av nya asylsökande på mellan 44 000–50 000 personer föreslår regeringen att anslaget ökas med . Planerade förändringar av de processuella reglerna för förvar ökar anslaget med . En förstudie av statistik om migration och utveckling ökar anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Ersättningar för bostadskostnader bestäms till 4 . Anslaget får användas till utgifter för stöd till asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande. Anslaget ökar till följd av att kostnaden för ensamkommande barns boende är mycket högre än för övriga asylsökande. Men en lagändring som innebär ökade möjligheter att anvisa ensamkommande barn till kommuner minskar anslaget med . Återetableringsstödet förlängs, vilket ökar anslaget med . Arbetsförmedlingens bosättningsuppdrag ändras, vilket minskar anslaget med . Etableringsplanens start för personer med permanent uppehållstillstånd flyttas fram, vilket ökar anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder bestäms till . Anslaget får användas för bl.a. utgifter för vidarebosättning, migrationspolitiska projekt och analyser, statsbidrag till internationella organisationer, återvandring eller tillfälligt återvändande, återvandringsprojekt samt anhörigresor. Anslaget får även användas för utgifter för förberedelser och genomförande av ordförandeskap i det Globala forumet för migration och utveckling. Anslaget minskar med . Dessa medel förs till andra anslag och avser en förstudie om migration och utveckling. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får, vid prövning av utlännings- och medborgarskapsmål, användas för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter, utgifter för Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar samt förvaltningsutgifter. Anslaget ökar med till följd av planerade förändringar av de processuella reglerna för förvar. Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får användas för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål, utgifter för ersättning till offentligt biträde, utgifter för ersättning till tolkar samt utgifter för ersättning till part och parts ställföreträdare i vissa fall. Anslaget ökar med till följd av planerade förändringar av de processuella reglerna för förvar. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget minskar med till följd av förändrad sammansättning bland asylsökande och därmed sammanhängande behov av offentligt biträde. Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats med stöd av utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll. Anslaget får vidare användas för kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan. Anslaget ökar med då fler personer antas återvända. Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar bestäms till . Vidare föreslås i propositionen att regeringen bemyndigas att för detta anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015, 2016 och 2017. Anslaget får användas för utgifter för projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska flyktingfonden III, Europeiska återvändandefonden och Asyl- och migrationsfonden motsvarande EU:s finansiering av dessa program. Vidare får anslaget användas för statlig medfinansiering för projekt inom och administration av fonderna. Verksamheten inom den föreslagna Asyl- och migrationsfonden samt Europeiska flyktingfonden III och Europeiska återvändandefonden omfattar till viss del fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan således medföra utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår att anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för åtgärder som vidtas inom ramen för den migrationspolitiska överenskommelsen mellan regeringen och de gröna som slöts . Anslaget minskar för att finansiera planerade förändringar av de processuella reglerna för förvar med . Vidare minskar anslaget med för tillsättande av en delegation för migrationsstudier med det övergripande uppdraget att tillhandahålla underlag för hur den framtida migrationspolitiken kan utformas. Anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 ökar med motsvarande belopp. I kommittémotion 2013/14:Sf342 av m.fl. (SD) begärs att – i förhållande till regeringens förslag – anslaget 1:1 minskar med , anslaget 1:2 minskar med , anslaget 1:3 minskar med , anslaget 1:4 minskar med , anslaget 1:5 minskar med , anslaget 1:6 minskar med och anslaget 1:9 minskar med . Som motivering anför motionärerna att den politik de förespråkar kommer att minska asyltrycket på . Förändringarna beräknas få full effekt 2015 med partiell effekt . I partimotion 2013/14:Sf319 av m.fl. (V) begärs att anslaget 1:2 ökar med och att anslaget 1:6 ökar med , i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill öka dagersättningen för asylsökande med samt knyta ersättningen till konsumentprisindex och ökar därmed anslaget med . I motionen föreslås också att det införs en boendeersättning vid eget boende med för ensamstående och för sammanboende, vilket medför en ökning av anslaget med . I kommittémotion 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) begärs det att regeringen återkommer med förslag på en ändring i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. på så sätt att dagersättningen till asylsökande höjs med per dag och knyts till konsumentprisindex (yrkande 3) och att regeringen lägger fram förslag om återställande av bostadsersättningen vid eget boende (yrkande 4). Utgifterna inom utgiftsområde 8 Migration beräknas bli högre 2013 än 2012 på grund av ett ökat antal asylsökande. Antalet nya asylsökande i var det högsta sedan , och antalet förväntas förbli högt. Situationen i och dess närområde samt fortsatt svåra förhållanden i t.ex. , och driver många människor på flykt. Det har också börjat ske mer omfattande sekundära förflyttningar inom till följd av den ekonomiska krisen. Följaktligen beräknar regeringen att utgifterna för asylmottagningen kommer att fortsätta att stiga kraftigt. Utskottet konstaterar att utvecklingen inom utgiftsområdet i stor utsträckning styrs av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och påverka. Samverkan mellan berörda myndigheter och effektiviteten i prövningsverksamheten i alla instanser påverkar också i stor utsträckning bl.a. vistelsetiderna och därmed utgifterna för mottagandet av asylsökande. Vid information i utskottet angav generaldirektören att myndigheten sammankallade alla organisationer och myndigheter som arbetar med migrationsfrågor. För att bl.a. möta utvecklingen i omvärlden med ett stigande antal asylsökande vill få till stånd en nationell samordning och genom nätverk arbeta än mer effektivt. Utskottet välkomnar detta initiativ och anser i likhet med regeringen att det är viktigt att prioriterar utvecklingsarbetet så att de positiva effekter som myndigheten redovisat när det gäller effektivitet, rättssäkerhet och service kan realiseras . I budgetpropositionen anges att antalet asylsökande 2014 och framåt bedöms bli 7 000 fler i förhållande till vad som prognostiserades i budgetpropositionen . Regeringen föreslår därför en ökning av anslaget . På så sätt kan handläggningstiderna för asylärenden begränsas, något som i sin tur medför lägre kostnader för ersättningar och bostadskostnader. får fr.o.m. utvidgade möjligheter att anvisa asylsökande ensamkommande barn till en kommun som inte har en överenskommelse med verket om mottagande. Regeringen har med anledning av reformen för avsikt att se över ersättningarna till kommuner med inriktning mot en ökad schablonisering, varför anslaget Ersättningar och bostadskostnader kan minska. Förslag om att flytta fram etableringsplanens start för personer boende i anläggningsboende medför att dagersättning utgår så länge personen är inskriven i mottagande. Som en följd av detta föreslår regeringen att anslaget Ersättningar och bostadskostnader ökar. För att upprätthålla en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik träffade regeringen och de gröna en ramöverenskommelse om migrationspolitik . Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken. Utskottet vill peka på att erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Utskottet kan konstatera att förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen kraftigt reducerar ramen för utgiftsområdet. Det skulle i praktiken göra det omöjligt för att bedriva sin verksamhet på ett rättssäkert sätt och i överensstämmelse med folkrättsliga konventioner, såsom , och . Utskottet ifrågasätter också det realistiska i att genomföra de utgiftsminskningar som föreslår. Dessa utgiftsminskningar skulle förutsätta omfattande personalneddragningar och lokalavyttringar av såväl kontorslokaler som boende för asylsökanden. Den utgiftsminskande effekten av sådana åtgärder kan inte uppnås på helårsbasis med hänsyn till uppsägningstider för såväl personal som lokaler. Utskottet, som vid sitt sammanträde informerades av generaldirektör, noterar att myndigheten nu i sina prognoser beräknar antalet asylsökande till 52 000–69 000. Något mest troligt scenario är inte fastställt, men beräkningarna i prognosen utgår från 60 000 asylsökande. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen och vid behov tillför medel i en ändringsbudget. Med det anförda och då utskottet inte ställer sig bakom förslag om att införa en generell ersättning vid eget boende eller en generell höjning av dagersättningen till asylsökande tillstyrker utskottet regeringens medelsanvisning i fråga om anslagen inom utgiftsområde 8. Utskottet, som noterar att verksamheten inom vissa EU-fonder till viss del omfattar fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår, tillstyrker att regeringen bemyndigas att besluta om nämnda bidrag. Proposition 2013/14:1 punkterna 1 och 2 tillstyrks och motionerna 2013/14:Sf342 (SD), 2013/14:Sf319 (V) och 2013/14:Sf268 (V) yrkandena 3 och 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. barn i asylprocessen, åldersbedömning, rätten till offentligt biträde, ärendehandläggningen och utbildningsfrågor. Jämför reservationerna 2 (S), 3 (V), 4 (SD), 5 (V), 6 (V), 7 (V), 8 (S, V), 9 (S), 10 (V), 11 (S) och 12 (V). Av 1 kap. 10 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, framgår att i fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Enligt 5 kap. 6 § UtlL får ett uppehållstillstånd, om det inte kan ges på någon annan grund, beviljas om det vid en samlad bedömning finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att personen bör tillåtas stanna. Barn får beviljas uppehållstillstånd även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för vuxna personer. Krav på styrkt identitet för uppehållstillstånd på grund av anknytning anges inte uttryckligen i utlänningslagen. En utlänning som reser in eller vistas i ska dock ha ett pass. I utlänningsförordningen (2006:97) finns bestämmelser om vilka handlingar som kan godtas som pass. Förfarandet i migrationsdomstolarna är skriftligt. I handläggningen får en muntlig förhandling ingå när det gäller viss fråga om det kan antas vara till fördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. Enligt 16 kap. 5 § tredje stycket UtlL ska en muntlig förhandling hållas om det begärs och förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot det. Ett offentligt biträde ska förordnas, om det inte måste antas att behovet av biträde saknas, i mål och ärenden i vissa fall om avvisning, utvisning, verkställighet av avvisning eller utvisning och hemsändande. Ett offentligt biträde ska alltid förordnas för barn som hålls i förvar i visst fall (18 kap. 1 och 1 a §§ UtlL). I kommittémotion 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ett stärkt barnperspektiv i migrationspolitiken. Bland annat måste barnets bästa vara vägledande vid alla beslut som rör barn, och praxis i ärenden som rör barn och unga bör mildras. I kommittémotion 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrev ska ange att verket i asylärenden som rör barn ska använda landinformation som särskilt handlar om förföljelse av barn. I samma motion begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredning och bedömning av barns asylskäl (yrkande 2). I partimotion 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska uppdra åt att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som påstår sig vara under men som kan misstänkas vara äldre. I motion 2013/14:Sf387 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som vid prövning av uppehållstillstånd vill behandlas eller kommer att bli behandlade som om de vore under . Motionären anser att ett lagstadgat krav på åldersbestämning behövs så att sådana alltid ska genomföras när någon påstår sig vara under . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att prövningen för uppehållstillstånd för den som vägrar delta i åldersbestämning ska avslutas och personen avvisas eller utvisas med omedelbar verkan. I kommittémotion 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt att skriftligen redovisa hur åtta rekommendationer för åldersbedömningar av barn har genomförts i verksamheten. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om att en möjlighet att överklaga beslut om åldersbedömning bör införas i utlänningslagen (yrkande 7). Motionärerna menar att frågan om en asylsökande är över eller under kan få långtgående rättsverkningar i asylprocessen. När förslag om att uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter har aviserats för barn blir det än viktigare att åldersbedömningar omgärdas av starka rättssäkerhetsgarantier. I partimotion 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om ett nytt tredje stycke i 16 kap. 5 § UtlL enligt följande: I mål om utvisning eller avvisning ska en muntlig förhandling hållas om det inte är uppenbart obehövligt. En muntlig förhandling ska alltid hållas om en part begär det. I motion 2013/14:Sf222 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att barn ska höras i migrationsdomstol. Motionären anför att bestämmelsen om muntlig förhandling i domstol också bör omfatta barn och att allt annat ska vara ett undantag. Barn ska alltid höras när de begär det. I partimotion 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om dels att den som ansöker om familjeåterförening ska ha rätt till ett offentligt biträde (yrkande 15), dels en ändring i utlänningslagen som innebär att det blir möjligt att förordna ett offentligt biträde i ärenden som handläggs enligt Dublinförordningen (yrkande 40), dels att det vid förekomsten av särskilda skäl blir möjligt att förordna ett offentligt biträde i ärenden där ansökan om uppehållstillstånd görs via en svensk ambassad (yrkande 41), dels att , alternativt förvaltningsrätten, bör förordna offentliga biträden i utlänningsärenden (yrkande 42). Förstärkt skydd för tolkar I motion 2013/14:Sf366 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska redogöra för för de konkreta åtgärder som behöriga myndigheter har vidtagit och som de planerar att vidta i syfte att garantera ett effektivt skydd för de lokalanställda tolkar som anlitas av Försvarsmakten innan de svenska trupperna drar sig tillbaka från . Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med de förslag till lagändringar som krävs för att garantera ett effektivt skydd för den lokalanställda nyckelpersonal som anlitas av Försvarsmakten vid utlandsoperationer (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om utbildning av personal vid och domstolar i genus-, barn- och hbtq-perspektiv i prövningsprocessen. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om tillsyn över tolkförmedlingar. Motionärerna menar att det nuvarande upphandlingssystemet innebär att man inte kan göra tillräckliga kontroller av mindre seriösa tolkförmedlingar. I motion 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av bättre landinformation i hbt-ärenden. Samma motion innehåller också ett förslag till tillkännagivande om behovet av kvalitetssäkring och uppföljning av verksamhet (yrkande 5).