bet · H101TU2 · 2013-11-13 00:00:00 — I vilken mån tilläggskrav eller sänkta krav ska införas är en fråga som Transportstyrelsen som ansvarig myndighet måste ha möjlighet att fritt och objektivt analysera i samråd med bl.a. branschen, anger regeringen. Som exempel på tilläggskrav som skulle kunna vara motiverade mot bakgrund av särskilda svenska förhållanden lyfter regeringen fram dubbelskrov och isklass. Just dessa krav har också branschen redan uppgett kan godtas. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . För fartyg som vid ikraftträdandet har giltiga certifikat för aktuell fart ska lagen tillämpas när certifikatets giltighet upphört, dock senast fr.o.m. . Det är angeläget att direktivet kan genomföras så snart det är möjligt, anger regeringen. Direktivets innehåll är dock mycket omfattande och det kommer att krävas en stor arbetsinsats för att ta fram föreskrifter på myndighetsnivå och göra organisatoriska förändringar m.m. inom myndigheten och regeringen anser därför att lagändringen som genomför direktivet inte kan träda i kraft före . I direktivet finns vissa övergångsbestämmelser med innebörden att nya fartyg inte behöver någon övergångsperiod medan fartyg som har giltiga certifikat enligt andra regelverk kan fortsätta att använda dessa certifikat till dess en förnyelse av certifikatet ska ske. Regeringen anger som bortre gräns för övergångsreglerna och betonar att övergångsbestämmelsen kommer att ha mycket liten effekt eftersom i princip alla fartyg som endast går i svensk trafik kan undantas från kraven att ha certifikat. Utskottet välkomnar regeringens förslag och framhåller att ett genomförande av om inre vattenvägar kan skapa förutsättningar för sjöfartsbranschen att utveckla såväl gods- som passagerartrafik på inre vattenvägar. När det gäller passagerartrafik bedömer utskottet att särskilt den kollektivtrafiken till sjöss kan gynnas av införandet av regelverket. Utskottet välkomnar därför det aktuella regeringsförslaget som en del av ett flertal nödvändiga åtgärder för att införa regelverket om inre vattenvägar i . Dessutom bör förslagen, enligt utskottets mening, ses som en del av en större åtgärdsplan för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft, vilket är en mycket angelägen fråga. Utskottet vill även lyfta fram att med ett genomförande av om inre vattenvägar kan förutsättningar skapas för att utveckla transporter med inre vattenvägsfartyg som komplement till transporter på väg och järnväg där det ofta kan råda kapacitetsbrist. Detta kan i sin tur leda till angelägna minskningar i miljö- och klimatbelastning, då sjöfarten är ett förhållandevis miljövänligt transportmedel som medför kapacitetslättnader för de tungt belastade landtransporterna. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att se över principerna för bemanning av de fartyg som kommer att certifieras för inlandssjöfart. Utgångspunkten för uppdraget är att konstruktions- och utrustningskraven samt fartygens trafikmönster bör återspeglas i besluten om säkerhetsbesättning. Detta är en viktig fråga eftersom bemanningskravet påverkar prissättningen av transporter och därmed också inverkar på industrins val av trafikslag för sina transporter. Utskottet anser det angeläget att även svenska fartyg omfattas av reglerna om gemenskapscertifikat för inlandssjöfart. Konkurrensskäl talar starkt för att även svenska passagerarfartyg ska omfattas för att därigenom undvika att dessa drabbas av högre kostnader till följd av bl.a. högre utrustningskrav eller kortare besiktningstider. Därtill kommer att persontransporter till sjöss kan komma att få ökad betydelse i utformningen av kollektivtrafiken framför allt i vissa stadsområden. De svenska passagerarfartygen bör därför inte uteslutas från möjligheten att ta del av de eventuella fördelar som det nya regelverket kan ge. Utskottet välkomnar därför att regeringen delar denna syn. Likaledes anser utskottet att det är positivt att regeringen väljer att utnyttja direktivets möjligheter att fartyg som endast trafikerar svenska farvatten kan avstå från att tillämpa reglerna om inre vattenvägar och i stället följa regelverket i fartygssäkerhetslagen. På detta sätt undviks en situation där fartyg tvingas byggas om för att tillgodose kraven i direktivet. En sådan frivillighet är enligt utskottet av stor vikt. Det är vidare bra att förslaget även innebär att tillsynen av inre vattenvägsfartyg kan överlåtas åt erkända klassificeringssällskap. Att möjliggöra flexibilitet och eventuell vidhängande kostnadsminskning ligger i linje med det pågående arbetet att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Även om det inte med säkerhet kan sägas att förslaget innebär sänkta kostnader för rederierna ges i vart fall en möjlighet att välja tillsynsutövare och att i ett affärsmässigt förhållande avtala om priset. När det gäller datum för ikraftträdande delar utskottet regeringens åsikt att direktivet bör genomföras så snart det är möjligt. Eftersom det är fråga om en omfattande materia som kräver såväl stora arbetsinsatser med att ta fram föreskrifter på myndighetsnivå som organisatoriska förändringar framstår som en väl vald tidpunkt. Med anledning av det nu anförda föreslår utskottet att antar regeringens förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) med vissa mindre tekniska justeringar föranledda av direktivsändringar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:177 Tekniska föreskrifter för fartyg på inre vattenvägar: antar regeringens förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364).