bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — betänkande 2012/13:KU20 Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Till grund för den granskning som redovisas har utskottet haft tillgång till bl.a. material som har tagits fram av utskottets kansli och av . Delar av det skriftliga utredningsmaterialet redovisas i bilaga A1.1.15.2.2. För att inhämta ytterligare upplysningar har utskottet hållit ett antal offentliga och slutna utfrågningar. Uppteckningar från utfrågningarna finns i bilaga B117. Under innevarande har utskottet bordlagt en granskningsanmälan. Den gäller hantering av frågan om införande av elprisområden i . Utskottet avser att redovisa resultatet av den granskningen under nästa . I det följande lämnas först en kort beskrivning av betänkandets disposition och en sammanfattning av resultaten av den genomförda granskningen. Därefter behandlas de olika granskningsärendena i betänkandets huvudavsnitt och sedan följer fem reservationer. I betänkandet redovisas utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Utskottet har tidigare under innevarande på eget initiativ lämnat ett granskningsbetänkande som avser allmänna, administrativt inriktade frågor (bet. 2012/13:KU10). Det aktuella betänkandet inleds med ett kapitel i vilket vissa frågor om regeringens förhållande till m.m. behandlas. I det följande kapitlet behandlas olika frågor som avser handläggningen av vissa regeringsären- Därefter följer ett kapitel om frågor som rör regeringens ansvar för förvaltningen m.m. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning behandlas i kapitel fyra. I det avslutande kapitlet behandlas vissa frågor rörande militärt samarbete med . Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Vissa resultat av granskningen Vissa frågor om regeringens förhållande till m.m. Utskottet har granskat regeringens arbete för att nå klimatmålen med hjälp av infrastrukturplanering. Granskningen visar inte på några formella omständigheter som motiverar någon anmärkning från utskottets sida. Vissa iakttagelser av konstitutionell beskaffenhet görs. Utskottet pekar på de utmaningar som regeringen möter i dess olika grundlagsstadgade roller gentemot och myndigheter vid statliga insatser som styrs av uppföljningsbara mål och som präglas av målkonflikter. Utskottet erinrar att det är regeringen som styr riket, i vilket ingår en skyldighet att leda förvaltningen, och regeringen är inför ansvarig för hur målkonflikter hanteras vid genomförandet av beslut. Utskottet har vidare granskat regeringens uppfyllande av åtagande i . Utskottet har särskilt uppmärksammat förhållandet mellan den del av konventionen som anger att parterna ska tillhandahålla nya och additionella finansiella resurser och den svenska biståndsbudgeten. Utskottet finner inte att regeringen har agerat i strid med folkrättsliga åtaganden, men med hänvisning till frågans betydelse och budgetmässiga konsekvenser bör ett förtydligande övervägas och redovisas för i t.ex. budgetpropositionen. Reservation M, FP, C, KD En annan granskning gäller regeringens samråd med om EU:s långtidsbudget. Granskningen, som huvudsakligen har inriktats på perioden fram t.o.m. Europeiska rådets möte , ger inte underlag för någon annan slutsats än att informationen och samrådet har skett i enlighet med gällande bestämmelser. När det gäller EU- nämndens s.k. beredningsgrupp anser utskottet att den kan fylla en funktion för kunskapsöverföring och vara ett komplement till informationen och samrådet i , men den kan aldrig ersätta information till och samråd med . Granskningen av hanteringen av utlåtande om en grönbok om moms på e-böcker ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. I granskningen Regeringens anlitande av privata företag för utredningsuppdrag uttalar utskottet att det är upp till regeringen att avgöra hur dess utredningar bör bedrivas. Utskottet utgår från att regeringen tar till vara den expertis som finns hos myndigheterna och använder sig av möjlighe- ten att ge uppdrag till dessa respektive tillsätter kommittéer när så är lämpligt. Det är givetvis angeläget, anser utskottet, att regeringen och vid val av utredningsform beaktar kravet i budgetlagen om god hushållning med statens medel. Utskottet anför också att en ordning som låter förslag och pågående ärenden komma myndigheter, organisationer och andra till del kan leda till att de blir allsidigt belysta och att konsekvenserna av dem så långt möjligt blir kända på förhand, oavsett valet av utredningsform. När det gäller beredning av besparingar inom försvarets materielförsörjning konstaterar utskottet att vissa handlingar inte har diarieförts och att uppgifter från Försvarsmakten har tillförts ärendet utan att detta har dokumenterats. Granskningen har inte kunnat fastställa hur dessa uppgifter i alla delar har inhämtats (skriftligt eller muntligt) eller vilka närmare beredningsåtgärder som har förekommit. Utskottet anför att det finns krav på hur allmänna handlingar ska förvaras och de kan inte avlägsnas utan vidare. Vidare är enligt utskottet omsorgsfull dokumentation av uppgifter som inhämtats från myndigheter en nödvändig förutsättning för efterföljande kontroll. Vad gäller beredningen framstår enligt utskottet de tidsfrister som gavs till Försvarsmakten för att kvalitetssäkra och faktagranska konsekvenserna av besparingsförslag som korta. Utskottet betonar vikten av god planering i beredningen av regeringsärenden. Det är enligt utskottet viktigt att myndigheters sakkunskap inhämtas och att remisstider eller motsvarande är så väl tilltagna att berörda myndigheter ges en reell möjlighet att överväga förslagen. En annan granskning gäller regeringens tillsättande av ett insynsråd. Vad som framkommit i granskningen ger inte anledning till någon anmärkning men utskottet framhåller vikten av att regeringen i möjligaste mån strävar efter att genom planering undvika onödig tidsutdräkt. Utskottet har vidare granskat hanteringen av frågor om sekretess och meddelarfrihet i ett ärende inom EU. Enligt utskottet har framkommit att under förhandlingsarbetet om den aktuella direktivbestämmelsen inte fullt ut förutsett konsekvenserna för meddelarfriheten vid ett senare genomförande i svensk lagstiftning. Det är väsentligt, menar utskottet, att regeringen ser till att de som företräder i förhandlingarna alltid har grundlagsregleringen i åtanke och att det finns tillräcklig kompetens för att kunna bevaka de konstitutionella frågorna. Beträffande granskningen av hanteringen av två svenska medborgare som utlämnats från till har, anför utskottet, stater enligt folkrätten en rätt att på diplomatisk väg ingripa för att skydda sina medborgares intressen i vistelselandet, t.ex. för att skydda de egna medborgarna mot godtyckliga frihetsingrepp. har till utskottet framhållit att utlämningen av en person från en stat till en annan är en angelägenhet som endast rör dessa två stater. Utskottet framhåller i denna del som sin bedömning att en utlämningsprocess i sig inte innebär att det konsulära uppdraget upphör. har vidare uppgett till utskottet att flera kontakter har tagits med myndigheterna i respektive i syfte att söka få tillträde till svenskarna och att utföra konsulära uppgifter. I granskningen har inte framgått annat än att regeringen och har hanterat ärendet i enlighet med de krav som kan ställas. Granskningen av regeringens beslut om sekretess för Säkerhetspolisens resultaträkningar ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen m.m. I granskningen handläggning av ärenden om arbetsskadeförsäkring erinrar utskottet om målsättningsstadgandet i regeringsformen om att det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och att det ska motverka diskriminering av människor på grund av bl.a. kön. Det finns skäl att fortsätta arbetet med att undanröja skillnader som beror på att mansdominerade respektive kvinnodominerade yrken bedöms olika. Utskottet konstaterar att har ett antal åtgärder vidtagits i syfte att undanröja osakliga skillnader vid bedömning av arbetsskadeärenden och utskottet finner inte någon anledning att rikta kritik mot socialförsäkringsministern. När det gäller AB försäljning av 70 besiktningsstationer konstaterar utskottet att regeringen har medverkat till att skulle sälja besiktningsstationerna på ett affärsmässigt sätt. Granskningarna av införandet av nya betygssteg i grund- och gymnasieskolan och uppföljningsansvaret av AP-fondernas verksamhet ger inte anledning till några uttalanden av utskottet. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning I granskningen av utrikesministerns agerande med anledning av ärende om verkställighetsåtgärd mot utländsk egendom i gör utskottet bedömningen att orienteringen av myndigheterna om sakens utrikespolitiska betydelse jämlikt 10 kap. 13 § regeringsformen faller under förbudet mot ministerstyre enligt 12 kap. 2 § regeringsformen. Vid en sådan orientering måste således en viss återhållsamhet iakttas när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag. Om avsikten är att påverka myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag kan uttalandet vara att se som ett avsteg från reglerna i 12 kap. 2 § regeringsformen, vilket inte är godtagbart från konstitutionella utgångspunkter. faller det, menar utskottet, inom ramen för orientering av myndigheten att utrikesministern eller i förekommande fall uttalar sin bedömning av om förhållande till en annan stat eller till en mellanstatlig organisation skulle påverkas av det aktuella ärendet. I dessa orienteringar finns det vidare en viss marginal för utrikesministern eller att lämna sin bedömning av en aktuell sakfråga. I sammanhanget understryker utskottet betydelsen av att innebörden av 12 kap. 2 § regeringsformen framgår av orienteringen till myndigheten och att bedömningen presenteras på ett sådant sätt att det klart framgår att det inte är fråga om direktiv till myndigheten. I den aktuella granskningen har det inte framkommit något i övrigt som ger anledning till något uttalande av utskottet. Vidare har utskottet granskat hantering av begäran om att ta del av allmänna handlingar m.m. Utskottet anför att alla som begär ut allmänna handlingar ska behandlas lika, vilket följer av den s.k. likhetsgrundsatsen i 1 kap. 9 § regeringsformen, och att det kan starkt ifrågasättas om en myndighet under pågående beredning på eget initiativ lämnar ut en begärd handling eller uppgifter ur den till andra än den som har begärt ut den. Utskottet konstaterar att agerande har varit felaktigt. Det går inte utesluta att departementet agerade för att få ut sin version först och det skedde på ett sätt som missgynnade den journalist som hade begärt ut handlingen. Näringsministern är ytterst ansvarig för hur ärendet hanterades. Vidare anför utskottet att statsministern bär ett övergripande ansvar för att som helhet har den organisation och de rutiner som krävs för att tryckfrihetsordningens regler om handlingsutlämnande ska kunna efterlevas. organisation bedöms inte vara anpassad till de krav som följer av offentlighetsprincipen och utskottet förutsätter att man inom påskyndar det förbättringsarbete som har inletts. Utskottet ser även anledning att framhålla vikten av en god offentlighetsstruktur. Avslutningsvis framhåller utskottet att den konstitutionella kontroll som utförs av förutsätter att utskottet kan lita på att de uppgifter som lämnas är riktiga och ger en rättvisande bild och att väsentliga fakta inte utelämnas. Utskottet ser kritiskt på att Näringsministern lämnat felaktiga uppgifter till utskottet under utfrågningen. Inte heller JO, noterar utskottet, synes ha fått fullständig information. Om uppgifter som lämnas är oriktiga, missvisande eller ofullständiga undergrävs den konstitutionella kontrollen, anser utskottet. Reservation M, FP, C, KD En annan granskning gäller den nuvarande landsbygdsministerns styrning av . Utskottet konstaterar att det råder olika meningar om huruvida ministern har avrått generaldirektören från att delta i en konferens. Utskottet framhåller vikten av informella kontakter mellan förvaltningsmyndigheterna och , vilka dock av hänsyn till risken för ministerstyre bör vara inriktade på information och inte på styrning. Något utrymme för en enskild minister att ge direktiv till en myndighetschef om dennes deltagande i en konferens finns inte. När det gäller det aktuella telefonsamtalet hänvisar utskottet till behovet av viss försiktighet. Reservation MP, SD, V I granskningen Brev från kulturministern till landshövding anför utskottet att det framstår som klart att kulturministerns avsikt inte var att försöka påverka . Det finns emellertid utrymme för en ökad tydlighet från kulturministerns sida i fråga om åtskillnad mellan privat agerande och agerande i tjänst. Den opinionsyttring som ärendet gäller har, konstaterar utskottet, hanterats enligt en annan ordning än den ordinarie. Utskottet framhåller att alla inkommande brev och skrivelser med samma typ av innehåll självklart bör behandlas på ett likartat sätt, oavsett vem som är avsändare. I den mån det saknas rutiner för att uppfylla krav på en sådan hantering förutsätter utskottet att sådana införs. Vissa frågor rörande militärt samarbete med Utskottet har granskat regeringens agerande i fråga om militärt samarbete med . Enligt utskottet har det sedan åtminstone funnits information i om förekomsten av bolaget och dess roll i projektet. Något som styrker att någon i regeringen eller har varit delaktig i eller godkänt beslutet om bolagsmedverkan samt bildandet och finansieringen av SSTI har dock inte framkommit. I regeringens funktion att styra riket ingår en skyldighet att leda den statliga förvaltningens verksamhet, vilket förutsätter att regeringen följer myndigheternas verksamhet och vid behov ser till att vidta de åtgärder som är nödvändiga från ett styrningsperspektiv. Utskottet anser att granskningen har visat ett antal omständigheter som gett den dåvarande försvarsministern särskild anledning att följa och informera sig om ärendets fortsatta handläggning inom (), men försvarsministern träffade aldrig generaldirektören för att diskutera ärendet. Försvarsdepartementet var 2007 initialt skeptiskt till projektet och ISP meddelade underhand att den tänkta utformningen av projektet inte skulle få tillstånd. Trots denna tveksamhet resulterade ärendet i ett regeringsbeslut som bemyndigade FOI att ingå ett avtal med . Att statssekreteraren i Försvarsdepartementet reste till för att träffa den saudiske vice försvarsministern i syfte att försöka finna en väg framåt, att ärendet har varit föremål för diskussioner och förhandling i och att statssekreteraren informerat både försvarsministern och statsministerns statssekreterare om vissa delar av händelseutvecklingen i ärendet förstärker bilden av att frågan upplevdes som både betydelsefull och känslig. Enligt utskottet har de förväntningar som fanns på att lösa situationen överförts på de inblandade myndigheterna, som har fått information om frågans politiska känslighet och instruktioner att lösa problemet. Trots att upplägget med ett bolag med tydlig koppling till FOI så uppenbart skulle lösa det dilemma som fanns uppges bolaget och dess starka koppling till myndigheten ha varit okända för . Inte heller när FOI efter det kritiska läget inkommer med en hemställan om ett bemyndigande som informerar om SSTI och bolagets roll i projektet säger man sig i den dåvarande politiska ledningen vara informerad om upplägget. Mot bakgrund av ärendets känslighet och vikten av att hitta en lösning framstår det som särskilt angeläget för departementet att hålla sig underrättat om utvecklingen av ärendet och följa verksamheten i myndigheten. I stället har Försvarsdepartementet skjutit ifrån sig frågan om den fortsatta händelseutvecklingen i kontakterna mellan FOI och de saudiska motparterna. Enligt utskottet är de brister som har kunnat konstateras i granskningen av allvarligt slag som i förlängningen har lett till skada för rikets internationella relationer. Utskottet uppmärksammar även hanteringen av vissa handlingar. I ett fall anser utskottet att det varit fråga om ett anmärkningsvärt åsidosättande av offentlighetsprincipens bestämmelser, och utskottet förutsätter att nödvändiga åtgärder vidtas inom för att en sådan felaktig hantering inte upprepas. Reservation M, FP, C, KD Slutligen har utskottet granskat den förra regeringens beredning av militärt samarbetsavtal med . Utskottet anför att samförståndsavtalet redan har varit föremål för granskning och vad som framkommit ger inte anledning till något nytt uttalande. Reservation M, FP, C, KD 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till m.m. .................... 1.1 Regeringens arbete för att nå klimatmålen med hjälp av Utredning i ärendet ................................................................................. 1.2 Fråga om regeringens uppfyllande av åtagande i FN:s Utredning i ärendet ................................................................................. 1.3 Regeringens samråd med om EU:s Utredning i ärendet ................................................................................. 1.4 Hanteringen av utlåtande om en grönbok om moms på 2 Handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. ..................................... 2.1 Regeringens anlitande av privata företag för utredningsuppdrag ........ Utredning i ärendet ................................................................................. 2.2 Beredning av besparingar inom försvarets materielförsörjning .......... Utredning i ärendet ................................................................................. 2.3 Regeringens tillsättande av ett insynsråd ........................................... Utredning i ärendet ............................................................................... 2.4 Regeringens beslut om sekretess för Säkerhetspolisens Utredning i ärendet ............................................................................... 2.5 Hantering av frågor om sekretess och meddelarfrihet i ett ärende Utredning i ärendet ............................................................................... 2.6 Hantering av två svenska medborgare som utlämnats från Utredning i ärendet ............................................................................... 3 Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen m.m. ................... 3.1 handläggning av ärenden om Utredning i ärendet ............................................................................... 3.2 Införandet av nya betygssteg i grund- och gymnasieskolan .............. Utredning i ärendet ............................................................................... 3.3 Uppföljningsansvaret av AP-fondernas verksamhet .......................... Utredning i ärendet ............................................................................... 3.4 AB försäljning av 70 besiktningsstationer ...... Utredning i ärendet ............................................................................... 4 Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning ............................................... 4.1 Utrikesministerns agerande med anledning av ärende om verkställighetsåtgärd mot utländsk egendom i .................................................................. Utredning i ärendet ............................................................................... 4.2 hantering av begäran om att ta del av allmänna handlingar m.m. .................................................................... Utredning i ärendet ............................................................................... 4.3 Fråga om nuvarande landsbygdsministerns styrning av Utredning i ärendet ............................................................................... 4.4 Brev från kulturministern till landshövding .......................... Utredning i ärendet ............................................................................... 5 Vissa frågor rörande militärt samarbete med ..................... 5.1 Regeringens agerande i fråga om militärt samarbete med Utredning i ärendet ............................................................................... 5.2 Förra regeringens beredning av militärt samarbetsavtal med Utredning i ärendet ............................................................................... Fråga om regeringens uppfyllande av åtagande i FN:s klimatkonvention (avsnitt 1.2) ........................................................... hantering av begäran om att ta del av allmänna handlingar m.m. (avsnitt 4.2) ............................................. Fråga om nuvarande landsbygdsministerns styrning av (avsnitt 4.3) ............................................................... Regeringens agerande i fråga om militärt samarbete med (avsnitt 5.1) .................................................................. Förra regeringens beredning av militärt samarbetsavtal med (avsnitt 5.2) .................................................................. Tabell 1.1.1 Effekter av olika EET-strategier ............................................... Tabell 1.3.1 Möten och samråd om långtidsbudgeten .................................. Tabell 2.1.1 Kontot Konsulttjänster och utredningsuppdrag anmäler härmed enligt 13 kap. 2 § regeringsformen för resultatet av den i detta betänkande redovisade granskningen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (S) och (V). Per (M) har inte deltagit i behandlingen av och beslutet i avsnitten 2.2, 5.1 och 5.2. (M) har i hans ställe deltagit i beslutet i dessa avsnitt. (S) har inte deltagit i behandlingen av och beslutet i avsnitt 5.2 eller i beslutet i avsnitten 2.2, 4.3 och 5.1. (S) har i hans ställe deltagit i beslutet i dessa avsnitt. (S) har inte deltagit i behandlingen av och beslutet i avsnitten 2.2, 4.3, 5.1 och 5.2. Per (S) har i hennes ställe deltagit i beslutet i dessa avsnitt. 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till m.m. 1.1 Regeringens arbete för att nå klimatmålen med hjälp av infrastrukturplanering I en anmälan till , bilaga A1.1.1, begärs det att utskottet granskar regeringens hantering av infrastrukturplaneringen utifrån de brister som tar upp i en granskningsrapport (RiR 2012:7) och som lyfts fram i anmälan. Av anmälan framgår bl.a. att en av slutsatser är att regeringens otydliga styrning av hur klimatmålen ska beaktas och trafikverkens tillämpning av prognosmodeller under åtgärdsplaneringen har bidragit till underskattningen av koldioxidutsläppen. I anmälan lyfts tre exempel på omständigheter som tas upp i och som enligt anmälaren är konstitutionellt tveksamma. Dessa exempel gäller regeringens styrning av inför myndighetens åtgärdsplanering för 20102021, regeringens information inför beslut och myndigheternas underlag till regeringen vad gäller uppskattningen av koldioxidutsläppen. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som har upprättats inom , bilaga A1.1.2. I 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) fastslås att regeringen styr riket och att den är ansvarig inför . Av motiven till bestämmelsen framgår att den närmare innebörden i stort av att regeringen styr riket framgår av bestämmelserna i olika kapitel i RF (prop. 1973:90 s. 230). Av 12 kap. 1 § RF framgår att under regeringen lyder statliga förvaltningsmyndigheter som inte är myndigheter under .