bet · H001KrU6 · 2013-02-26 00:00:00 — 2012/13:KrU6 Kultur för alla I betänkandet behandlas 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör allas rätt till kultur. Detta handlar i vid mening om tillgängligheten till kultur och berör olika frågor såsom fysisk tillgänglighet och tillgänglighet via internet, men också i vilken mån kulturen belyser människors olika livsvillkor och erfarenheter. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Motionsförslag om funktionshindersperspektiv inom kulturen avstyrks med hänvisning till regeringens strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken i 20112016 och det pågående projektet i kulturarvet. Förslag om jämställt kulturliv avstyrks med hänvisning till de jämställdhetspolitiska mål som fastställdes av 2006 samt de riktade satsningarna till och Stiftelsen och uppdragen till och Myndigheten för kulturanalys. Utskottet konstaterar att regeringen antagit en nationell strategi för perioden 20122015 för arbetet med att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation. Ett samordningssekretariat för det detta arbete har inrättats vid Digisam. Utskottet avstyrker därmed två motionsyrkanden om insatser för att öka den digitala tillgängligheten. Motionsyrkanden om kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt avstyrks med hänvisning bl.a. till kultursamverkansmodellen och handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. I betänkandet finns nio reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Kr233 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr264 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr291 av (FP) och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18. Reservation 1 (V) 2012/13:Kr240 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2012/13:Kr323 av (S). Reservation 2 (S) Reservation 3 (SD) 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 4 (S) 2012/13:Kr265 av och (båda M). 2012/13:Kr314 av m.fl. (S). 2012/13:Kr238 av och (båda KD) och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 5 (S) Digital tillgänglighet till kulturen 2012/13:Kr249 av (S) och 2012/13:Kr343 av och (båda MP). Reservation 6 (S) Kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt 2012/13:Kr201 av (C), 2012/13:Kr227 av och (båda S), 2012/13:Kr228 av (S), 2012/13:Kr304 av m.fl. (S), 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 25, 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 7 (S) Reservation 8 (V) 2012/13:Kr230 av i (S) och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 26. Reservation 9 (S) 2012/13:Kr237 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (KD), (SD), (M), (S), (C), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör allas rätt till kultur. Detta handlar i vid mening om tillgängligheten till kultur och berör olika frågor såsom fysisk tillgänglighet och tillgänglighet via internet, men också i vilken mån kulturen belyser människors olika livsvillkor och erfarenheter. Den nationella kulturpolitiken bakgrund Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska mål som antog i december 2009.1[ Prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145.] Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor främja kvalitet och konstnärlig förnyelse främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om funktionshindersperspektiv inom kulturpolitiken med hänvisning till det arbete som pågår med att dels skildra funktionshindrades historia, dels öka tillgängligheten till kultur. Jämför reservationerna 1 (V), 2 (S) och 3 (SD). I ett antal motionsyrkanden tas frågan om tillgången till kultur för personer med funktionsnedsättningar upp och framför allt i vilken mån funktionshindrades historia finns representerad i det gemensamma kulturarvet. I kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 anför motionärerna att funktionshindersperspektivet är osynligt i dokument och uppdrag. När mångfalds- och mångkulturbegreppen diskuteras kan man indirekt uppfatta att funktionshindersperspektivet borde ingå, men detta måste tydliggöras, anser motionärerna. Funktionshindersperspektivet är inte bara en fråga om tillgänglighet. Det behövs också ett funktionshindersperspektiv i synen på vad som samlas in, dokumenteras och visas på utställningar. Döva har ett eget språk och på många sätt en egen kultur som definitivt bör beskrivas under mångkulturbegreppet, framhåller motionärerna, som föreslår att funktionshindersperspektivet ska ingå i mångfalds- och mångkulturbegreppen och att ett uppdrag bör ges till museisektorn om ett funktionshindersperspektiv i arbetet. I partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 15 yrkas att befintliga åtgärder och projekt som syftar till att tillgängliggöra kultur för personer med funktionsnedsättningar bör stärkas och att nya projekt bör uppmuntras. Större vikt bör läggas vid att tillgängliggöra och säkerhetsanpassa kulturlokaler utifrån ett funktionshindersperspektiv. Vidare bör olika medier översättas till teckenspråk respektive punktskrift. I motion 2012/13:Kr240 yrkande 2 begär m.fl. (S) ett tillkännagivande om att kulturverksamhet på teckenspråk ska främjas. För att alla barn ska få möjlighet att aktivt ta del av kulturaktiviteter bör det, enligt motionärerna, säkerställas att hinder på grund av ekonomiska och sociala faktorer eller funktionsnedsättning undanröjs. Motionärerna anser att det alltför sällan skapas möjligheter för barn som är teckenspråkiga, döva och/eller har en hörselnedsättning att få ta del av kultur eller själva delta i kulturskapande på sitt eget språk. (S) föreslår i motion 2012/13:Kr323 ett tillkännagivande till regeringen om anpassning av kulturlokaler för människor med dolda funktionshinder. Det är ett viktigt mål för kulturpolitiken att öka tillgängligheten till kulturen. Detta är också viktigt ur folkhälsosynpunkt, anför motionären, som pekar på att för att en kulturlokal ska vara tillgänglig för alla krävs att ventilationssystem och städning utförs på ett passande sätt så att personer med allergibesvär fritt kan vistas i lokalen. Det krävs också att alla kulturlokaler utrustas med hjälpmedel och att personalen utbildas för att klara akuta sjukdomssituationer. (MP) föreslår i motion 2012/13:Kr264 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att ge uppdrag till museisektorn att beakta funktionshindersperspektivet samt att ge Forum för levande historia alternativt i uppdrag att föreslå hur museerna i större utsträckning kan använda ett funktionshindersperspektiv i sin verksamhet. (FP) föreslår i motion 2012/13:Kr233 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att funktionshindersperspektivet ska integreras i kulturarvspolitiken och att funktionshindersperspektivet ska ges samma uppmärksamhet som t.ex. det genusuppdrag som har fått. (FP) föreslår i motion 2012/13:Kr291 ett tillkännagivande om museernas roll när det gäller att synliggöra funktionshindrades liv och erfarenhet i sin verksamhet. Regeringen har antagit en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken i 20112016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt för hur resultaten ska följas upp . På kulturområdet är och sektorsansvariga myndigheter med uppgift att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Myndigheternas delmål går ut på att öka den fysiska tillgängligheten, öka tillgängligheten till information och öka tillgängligheten till innehållet i verksamheten. För gäller följande delmål: Samtliga kulturinstitutioner som får statsbidrag ska ha en handlingsplan för ökad tillgänglighet . Samtliga kulturinstitutioner som får statsbidrag ska ha åtgärdat enkelt avhjälpta hinder . Samtliga kulturinstitutioner som får statsbidrag ska ha webbplatser och e-tjänster som är tillgänglighetsanpassade . Det ska nämnas att framhåller att det av de regionala kulturplaner som tas fram inom ramen för Kultursamverkansmodellen bör framgå hur landstingen eller regionerna arbetar för att uppnå de funktionshinderspolitiska målen inom kulturområdet. Delmålet för är att myndigheten ska ha en föredömlig, samlande, stödjande och pådrivande position i arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken på nationell och regional nivå, så att personer med funktionsnedsättning, i rimlig omfattning, kan ha samma möjligheter att verka inom ansvarsområde och ha tillgång till tjänster. I den första återrapporten till , Kulturarv för alla 2011, konstaterar myndigheten att tillgängligheten fått en ökad betydelse inom kulturmiljöområdet . Jämfört med museerna som generellt sett har kommit långt i sitt tillgänglighetsarbete behöver kulturmiljöområdet få en bättre överblick och kunskap om lämpliga tillgänglighetsåtgärder vid landets kulturmiljöer. Bland annat föreslår man initierande av forsknings- och utvecklingsprojekt med fokus på tillgänglighet inom kulturmiljösektorn. och har i samarbete med Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) och Öppen skärgård utarbetat rapporten tillgängliggöra skyddade natur- och kulturområden. Rapporten ska vara ett stöd för planering och prioritering av tillgänglighetsåtgärder och ett praktiskt verktyg för genomförandet av åtgärderna. Vidare bör nämnas att de myndigheter inom ansvarsområde som har en publik verksamhet enligt regleringsbreven bl.a. ska redovisa de åtgärder som vidtagits för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Projektet i kulturarvet, Haiku, är ett treårigt samarbetsprojekt (20102013) mellan Stiftelsen och . Projektet finansieras av Allmänna arvsfonden. Projektet vill synliggöra hur historien sett ut och ser ut för personer med funktionsnedsättning. Bland annat har man gjort enkätundersökningar till museer och funktionshindersrörelsen i syfte att ta reda på hur museerna arbetar med funktionshindersfrågorna och vad som har gjorts tidigare. I rapporten på museernas arbete () konstateras att erfarenheter från personer med funktionsnedsättning sällan skildras i utställningar på museer i . Delvis beror det på att frågor kring hur funktionshinder präglar livet inte varit aktuella när museerna dokumenterat händelser och samlat in föremål eller när utställningar producerats. Museerna har en större medvetenhet om funktionshinder när det handlar om tillgänglighet till lokaler, information och programverksamhet, än vad gäller innehållet i utställningarna. I museernas basutställningar är funktionshinder belysta enbart på några av specialmuseerna. Bland museernas tillfälliga utställningar finns det däremot en rad exempel på utställningar med funktionshinderstema. Det är dock ovanligt att dessa utställningar skildrar flera delar av livet t.ex. funktionsnedsättning och genus, eller funktionsnedsättning och klass. I rapporten framhålls det vidare att museernas insatser för att vidga kulturarvet så att alla människors historia blir synliggjord är av avgörande betydelse för förståelsen av vårt samhälle. Resultatet visar på att museerna bör bättre synliggöra levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättning och samhällets synsätt och åtgärder ur ett historiskt och samtida perspektiv förbättra dokumentationen på området och skapa en bättre sökbarhet i samlingarna öka kunskapen om föremål relaterade till funktionshindrades liv och erfarenheter och synliggöra föremålen i sin kontext inkludera personer med funktionshinder innehållsmässigt i utställningar fortsätta att förbättra den fysiska tillgängligheten till byggnader och lokaler uppdatera informationen så att den når alla det gäller både webbplatser och annan information öka medvetenheten och kunskaperna både om hinder i samhället och om funktionsnedsättningar; mer utbildning efterfrågas av experter och personer med egen erfarenhet av funktionsnedsättning. Utskottet vill betona att kulturpolitikens uppgift är att stödja konstnärligt skapande i olika former, skapa förutsättningar för att bevara, tolka, tillgängliggöra och utveckla kulturlivet och att bidra till att människor i hela landet har möjlighet att ta del av ett rikt och mångsidigt kulturutbud. Kulturpolitiken ska medverka till att kulturen återspeglar den stora mångfald som präglar dagens samhälle. Kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen. Det är därmed viktigt att många olika erfarenheter, tankar och historier tillvaratas och speglas så att alla delar av samhället blir belysta. Detta är också en förutsättning för en levande demokrati. Mot den bakgrunden ser utskottet mycket positivt på projektet i kulturarvet (Haiku) som vill synliggöra hur historien sett ut och ser ut för personer med funktionsnedsättning. Utskottet delar uppfattningen som redovisas i Haikus rapport att museernas insatser för att vidga kulturarvet så att alla människors historia blir synliggjord är av avgörande betydelse för förståelsen av vårt samhälle. De insatser som föreslås i rapporten skapar en god utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Utskottet, som med intresse kommer att följa detta arbete, anser inte att motionerna 2012/13:Kr233 (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr264 (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr291 (FP) och 2012/13:Kr326 (V) yrkandena 17 och 18 nu bör föranleda något initiativ från sida. Motionerna avstyrks därmed. Vad gäller tillgängligheten till kulturarvet kan utskottet konstatera att detta ingår i arbetet med den strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i för perioden 20112016 som regeringen antagit. På kulturområdet är och sektorsansvariga myndigheter med uppgift att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Utskottet kan konstatera att det av målen framgår att det behövs mer teknik och att befintlig teknik utnyttjas bättre syntolkning, textning och andra hjälpmedel samt bättre pedagogik och bemötande som kan fungera tillsammans med de konstnärliga uttryckssätten för att innehållet i verksamheten ska bli tillgängligt för alla. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motionerna 2012/13:Kr240 (S) yrkande 2, 2012/13:Kr296 (SD) yrkande 15 och 2012/13:Kr323 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om jämställt kulturliv med hänvisning till de jämställdhetspolitiska mål som antagit samt riktade satsningar till och Stiftelsen och uppdrag till och Myndigheten för kulturanalys. Jämför reservation 4 (S). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om en politik för ett jämställt kulturliv. Motionärerna anser att all redovisning ska innehålla könsuppdelad statistik. Vid bidragsgivning och stipendieutdelning ska utfallet redovisas könsuppdelat. Inte minst viktigt är det att jämställdhetsaspekten uppmärksammas när det gäller kultursamverkansmodellen, framhåller motionärerna, som vill ge en samordnande roll i samarbete med Myndigheten för kulturanalys för att genomgripande och systematiskt skapa ett underlag för att göra bedömningar. ska ha ett särskilt uppdrag att se till att man i all statlig bidragsgivning strävar efter att uppnå jämställdhet. Myndigheter, institutioner och organisationer som aktivt och framgångsrikt arbetar med att öka jämställdheten ska prioriteras, anser motionärerna. Utskottet påminner om att [ Prop. 2005/06:155, bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257.] beslutade att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Detta mål är sektorsövergripande och gäller således också inom kulturpolitiken. Samtliga myndigheter på kulturområdet har enligt sina instruktioner i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Samma krav ställs även på vissa kulturinstitutioner som får statligt bidrag och som drivs i någon annan organisationsform aktiebolag, stiftelser eller föreningar. I budgetpropositionen för 20133[ Prop. 2012/13:1 utg.omr. redovisar regeringen att medvetenheten och kunskapen om jämställdhetsfrågor inom kulturområdet har ökat, men att det finns behov av fortsatta insatser. Som en del i detta arbete har regeringen genom förordningen (2011:124) med instruktion för Myndigheten för kulturanalys gett myndigheten i uppgift att särskilt bedöma utvecklingen av jämställdhet inom kulturområdet. Ett jämställt kulturliv bidrar till kreativitet, mångfald och kvalitet, anför regeringen. Vidare påminner utskottet om att beslutade om budgeten och då tillstyrkte att Myndigheten för kulturanalys skulle tillföras bl.a. för att myndigheten fr.o.m. har getts ansvaret för den officiella statistiken inom kulturområdet. Enligt förordning (2001:100) om den officiella statistiken ska individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Regeringen har vidare aviserat att den avser att avsätta ytterligare 2014. Här kan vidare påminnas om att fick ett regeringsuppdrag4[ Ku2011/557/KA.] att ta fram underlag och fortsätta att utveckla metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar som ska kunna användas inom hela museisektorn. Det långsiktiga målet med satsningen är att öka museernas arbete med att belysa och ge nya perspektiv på sina samlingar och utställningar utifrån jämställdhetsperspektiv. För detta arbete avsattes under 20112012 totalt . Utskottet har noterat att har tolkat uppdraget så att jämställd representation i det aktuella sammanhanget ska uppfattas som jämställdhet mellan könen samt . Stiftelsen har fått för att följa upp satsningen för att fortsatt stödja den s.k. växthusverksamheten riktad till unga kvinnliga filmare. Under 20112014 avsätts även för att främja en mer jämställd repertoar på musikscener. Vidare har i regleringsbrevet fått ett uppdrag att ta fram en plan för hur myndighetens verksamhet ska utvecklas för att bidra till att de jämställdhetspolitiska målen uppnås. Det innebär att säkerställa att myndighetens verksamhet tillgodoser behov, rättigheter och intressen hos både kvinnor, män, flickor och pojkar. Planen ska innehålla identifierade utvecklingsbehov, mål, aktiviteter och budget och ska genomföras . Uppdraget ska redovisas till (, med kopia till ) . Enligt utskottets uppfattning visar det anförda att jämställdhetsperspektivet redan har införlivats i myndigheternas och kulturinstitutionernas åligganden. Utskottet anser motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 8 i huvudsak tillgodosett med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda förutsättningarna för ett nationellt museum för kvinnohistoria. Samtliga myndigheter på kulturområdet har i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter och har ett särskilt uppdrag att utveckla metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar. I motion 2012/13:Kr265 begär och (båda M) ett tillkännagivande om att säkerställa att kvinnors historia, kultur och samhällsliv visas för samtiden och bevaras för framtiden. Motionärerna anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för ett nationellt museum för kvinnohistoria, vilket inte gjordes av arbetsgruppen på museer. Arbetsgruppen på museer hade i uppdrag att ta fram förslag till hur genusperspektivet skulle kunna få större genomslag i museernas verksamhet. Möjligheterna att etablera ett framtida resurscentrum för genusfrågor på museerna för att öka genomslagskraften av genusperspektivet i museernas verksamhet ingick i utredningsuppdraget liksom en anmodan om att initiera och stödja projekt som syftar till att utveckla museernas verksamhet ur ett genusperspektiv. Arbetsgruppen lämnade sin slutrapport (Ds 2003:61). Frågan om ett särskilt museum ingick inte i utredningsuppdraget och utreddes således inte. Ett drygt hundratal museianställda ingår i föreningen i museer, som är ett forum för erfarenhetsutbyte kring genusfrågor för att diskutera och problematisera genus i ett museums olika verksamhetsgrenar, både vad gäller det interna och det utåtriktade arbetet. Utskottet har tidigare i betänkandet understrukit att kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen, vilket gör det viktigt att många olika erfarenheter, tankar och historier tillvaratas och speglas så att alla delar av samhället blir belysta. Utskottet har även beskrivit flera av de insatser som gjorts och görs för att särskilt lyfta fram kvinnors historia. Samtliga myndigheter på kulturområdet har, som har nämnts, enligt sina instruktioner i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Samma krav ställs även på vissa kulturinstitutioner som får statligt bidrag och som drivs i någon annan organisationsform aktiebolag, stiftelser eller föreningar. har fått som särskilt uppdrag att arbeta med att utveckla metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar som ska användas inom hela museisektorn. Utskottet förutsätter att detta kommer att innebära att man på ett tydligare sätt lyfter fram kvinnorna och deras erfarenheter på samtliga statliga museer. Utskottet kan redovisa att kommun inför satsar på att vara den första kulturhuvudstad någonsin där jämställdhetsperspektivet genomsyrar kulturhuvudstadssatsningen. Verksamheter som kommer att bedrivas är nätverksbyggande med kvinnohistoriska forskare, centrum för genusstudier, kvinnohistoriska centrum i samt även studiebesök etc. i syfte att skapa strategier för normkritiskt tänkande, synliggöra kvinnor och öka kvinnors inflytande i samhället på alla nivåer. kommer under att öppna och inviga ett kvinnohistoriskt museum i nya kulturhus, Kulturväven. Utskottet avstyrker med det ovan sagda motion 2012/13:Kr265 (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att det av kulturmyndigheternas och kulturinstitutionernas regleringsbrev bör framgå att dessa ska arbeta med kulturuttryck som handlar om homo-, bi-, trans- och queerpersoner. konstaterar att kultursektorn ska präglas av en rikedom av kulturuttryck och skildra den stora mångfald som präglar dagens samhälle. I motion 2012/13:Kr314 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att det av de olika kulturmyndigheternas och kulturinstitutionernas regleringsbrev bör framgå att dessa ska arbeta med kulturuttryck som handlar om homo-, bi-, trans- och queerpersoner. Motionärerna anser att historien om hbtq-personers situation i är viktig att dokumentera och att statens olika museer bör ha en avgörande roll i detta arbete med Forum för levande historia som samordnare. Utskottet avstyrkte under föregående en i det närmaste likalydande motion (bet. 2011/12:KrU1) och hänvisade då till de kulturpolitiska målen som antogs av 2009. Ett av målen syftar till att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald och hög kvalitet oavsett var man bor i landet. Ett annat av de nationella kulturpolitiska målen anger att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Detta mål innebär bl.a. att inte endast kultursektorn utan hela samhället ska präglas av en rikedom av kulturuttryck och skildra den stora mångfald som präglar dagens samhälle. Utskottet vill även hänvisa till att, som tidigare nämnts, det av instruktionerna för kulturmyndigheterna och anslagsbesluten för kulturinstitutionerna framgår att de ska integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv i sina verksamheter.