bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — gick igenom de utvärderingar som hade gjorts avseende de specialdestinerade statsbidragens måluppfyllelse. I genomgången ingick 31 riktade bidrag inom sex utgiftsområden som hade utbetalats i syfte att stimulera eller åstadkomma en utveckling som var politiskt önskvärd. Resultatet av uppföljningen av det specialdestinerade statsbidraget till yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning visade att kommunerna av olika skäl hade haft svårt att följa upp studerande inom yrkesvuxsatsningen. Därmed har det varit svårt att lämna uppgifter om t.ex. studerandes verksamhet efter yrkesvux, varför det enligt regeringen inte gick att dra några slutsatser av satsningens måluppfyllelse utifrån uppföljningen. publicerades endast ett begränsat antal studier på området. Mot denna bakgrund redovisades inte någon särskild analys skrivelse (skr. 2012/13:102, s. 44 ). Till skillnad presenterades få utvärderingar av riktade statsbidrag . Ett stort antal riktade satsningar pågick dock som ett led i regeringens arbete med att höja kvaliteten i utbildningen och anställningsbarheten hos examinerade elever från gymnasieskolans och vuxenutbildningens yrkesprogram. De riktade statsbidrag som då utgick till kommunsektorn, däribland statsbidrag till personalförstärkningar inom elevhälsan, Lärarlyftet II, Matematiklyftet, Entreprenörskap i skolan och Yrkesvux m.fl., skulle utvärderas i ett senare skede (skr. 2012/13:102, s. 136–137). hantering av statliga stöd och bidrag Den myndighet som administrerar bidraget enligt den aktuella statsbidragsförordningen för bidraget får ofta även i uppgift att följa upp användningen av bidraget. har enligt instruktionen ansvar för att administrera statliga stöd och bidrag enligt särskilda bestämmelser eller särskilda beslut. Myndigheten ska också följa upp de verksamheter som har fått statliga stöd och bidrag. ansvarade för ett femtiotal statsbidrag av olika slag och fördelade totalt . Enligt är bidragen mångfacetterade vad gäller syfte, reglering, målgrupper och storlek. Vissa bidrag regleras i regleringsbrev, andra genom förordningar, föreskrifter eller uppdrag i särskild ordning. Några statsbidrag är bestående medan andra är tillfälliga satsningar. Majoriteten av bidragen beviljas skolhuvudmän men några fördelas till organisationer och myndigheter. Storleken på bidragen varierar med utbetalningar från ett hundratal kronor till . har statsbidragens komplexitet ökat enligt , och flera bidrag utgör viktiga delar av större utvecklingsinsatser, t.ex. förstärkt elevhälsa, entreprenörskap i skolan och matematiklyftet. De största satsningarna var statsbidrag för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, Lärarlyftet II, förstärkning av basfärdigheterna läsa, skriva och räkna samt yrkesutbildning. (Se årsredovisning 2012, s. 106). På samma sätt som i budgetpropositionen redovisas de forskningssatsningar som görs under andra utgiftsområden, och som presenterades närmare i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30), samlat i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 kap. 4 Politikens inriktning avsnitt 4.8 Forskning). Av tabell 1 framgår de medel som beslutades och de medel som föreslås per utgiftsområde i enlighet med forsknings- och innovationspropositionen. Tabell 2 Forskningsmedel per utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 16 Utbildning och universitetsforskning 20 Allmän miljö- och naturvård 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 27 Avgiften till Europeiska unionen Uppföljningen av lärares utbildning och behörighet Inom ramen för tidigare uppföljningar har utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp särskilt följt upp regeringens redovisning av uppgifter om lärares utbildning och behörighet. En fördjupningsstudie av vissa frågor som rör lärarutbildningen har också genomförts (bet. 2012/13:UbU1, bil. I budgetpropositionen framhålls lärarnas betydelse för att elevernas studieresultat ska kunna förbättras, och det framgår att regeringen prioriterar insatser för att höja lärares kompetens och läraryrkets status. Vikten av ett väl fungerande ledarskap i skolan understryks också, liksom vikten av att uppmärksamma förutsättningarna för skolledarnas pedagogiska ledarskap. Indikatorer och övrig resultatredovisning när det gäller lärares kompetens och behörighet inom barn- och ungdomsutbildning redovisas samlat i propositionen under avsnitt 5.2.11 Personalens behörighet och utbildning. Tre indikatorer redovisas: andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning, andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen och andel av lärarna i gymnasieskolan som har pedagogisk högskoleexamen. I propositionen påpekas att det med anledning av de reformer som är under genomförande inte kommer att vara möjligt att ha en indikator som är jämförbar . Utvecklingsarbete pågår avseende statistik för lärare och förskollärare, och det är regeringens ambition att redovisa andelen legitimerade och behöriga lärare och förskollärare när legitimationssystemet har införts fullt ut. Tills dessa uppgifter är tillgängliga kommer regeringen att redovisa lärares och förskollärares behörighet enligt den tidigare modellen. kan man behöva använda båda sätten att redovisa. fick vi en så kallad från . Den visade på en mycket allvarlig utveckling i det svenska skolsystemet. Vi har haft den sämsta kunskapsutvecklingen i den svenska skolan i hela OECD-området.Det finns stor anledning att känna oro över utvecklingen, för när svenska elever inte lär sig läsa, skriva och räkna är det inte bara ett problem för de elever som inte når målen. Det är ett problem för oss alla. En grundskola som ger goda förutsättningar för alla elever att nå målen är en vinst för oss alla, och det är en vinst för vårt samhälle. Om man dessutom sätter det i ett längre perspektiv, där vi är ett land som ska konkurrera med kunskap och kompetens, blir en utveckling mot allt sämre kunskapsresultat och allt fler elever som inte når målen i för att kunna välja de nationella programmen i gymnasieskolan väldigt allvarlig för vårt land och för de elever som inte når målen.Herr talman! debatterar vi regeringens budget och våra budgetalternativ. Man skulle kunna tänka sig att regeringen med anledning av den mycket allvarliga utvecklingen skulle ta till krafttag, men tyvärr visar det sig att regeringen och regeringens främsta företrädare, utbildningsminister , inte ens bemödar sig att komma till och försvara den budget som regeringen har lagt fram för . Han skulle ta sig an det som både PISA-undersökning och olika rapporter visar på, nämligen allt sämre kunskapsresultat i kombination med en försämrad likvärdighet i den svenska skolan, men icke. Utbildningsministern ägnade nästan hela sin presskonferens om åt att förklara att det inte var hans fel. Det var någon annans fel. Det var föräldrarnas, lärarnas och förstås Socialdemokraternas fel. Och, hör och häpna, han lyckades till och med skylla en del på , hans företrädare som folkpartiledare.Med tanke på hur mager regeringens budget är när det gäller investeringar i den svenska skolan förstår jag att det enda som återstår för regeringen i det här läget, när det kommer så allvarliga rapporter, är att försöka avleda diskussionen till något helt annat.Herr talman! Regeringen har i varje årsbudget sedan de tog över makten valt att prioritera skattesänkningar. Jobbskatteavdrag, fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och arbetsgivaravgifter - i varje årsbudget har det funnits en sådan stor skattesänkning.I den budget som vi har att debattera satsas och investeras det tjugo gånger mer i skattesänkningar än i den svenska skolan. Hade läget varit gott, om utvecklingen hade gått åt rätt håll, om fler elever nådde målen och om det hade varit en förbättrad likvärdighet, då hade det varit logiskt; då hade man kunnat förstå det. Men faktum är att situationen är precis tvärtom.Det är mot den bakgrunden som vi socialdemokrater har lagt fram ett förslag som handlar om att prioritera skolan, att investera och stärka skolan i grunden. Och efter har vi blivit än mer övertygade om att det är bättre för landet, för eleverna och för lärarna och rektorerna att vi prioriterar investeringar i den svenska skolan framför skattesänkningar.Socialdemokraterna vill stärka tidiga år. Vi vill redan i förskoleklassen och i ettan, tvåan och trean se till att det blir mindre klasser så att lärarna hinner ta sig an eleverna. Det gynnar elever som har det tufft och inte har så mycket stöd och hjälp hemifrån, men det gynnar faktiskt också elever som när de börjar skolan redan kan läsa och skriva och som i klassrummet behöver mer stimulans och utmaning för att inte tappa sugen av den anledningen. Detta är svårt för en lärare med 28, 29 eller 30 sjuåringar i klassrummet , och än svårare blir det naturligtvis om det dessutom är stökigt i klassrummet. Därför föreslår vi i vårt budgetalternativ att från statens sida öronmärks för att minska klasstorlekarna i de stora klasserna. Det tror vi är en av de viktigaste investeringarna att göra för att kunna få en vändning i den svenska skolan.Vi vill dessutom investera i fler specialpedagoger . Vi vet att det till skillnad från i till exempel vårt grannland är alldeles för många elever som inte får den hjälp och det stöd som de har rätt till enligt lagen, utan de får år in och år ut gå med brister. Först när de kommer upp i sjuan, åttan eller nian och de helt tydligt inte kommer att nå målen för gymnasiekompetens reagerar vuxenvärlden. Det är alldeles för sent då. Det är därför vi vill stärka skolan i grunden, nämligen de första åren.På samma sätt, herr talman, vill vi se till att det strukturerade stödet i skolan garanteras alla elever. Vi har ett system, som pekar på, där elever alltför ofta blir lämnade åt sitt eget öde. menar att undervisningen i viss mån har privatiserats.Det har inte blivit bättre av att regeringen har accelererat denna utveckling genom att införa ett stöd för läxhjälp men bara för dem som har föräldrar som har råd att köpa den via det så kallade RUT-avdraget. Det kommer inte att förbättra likvärdigheten. Tvärtom kommer det att försämra densamma.Socialdemokraterna föreslår i stället att läxhjälp ges i varje skola. Det är skolans uppgift och uppdrag att tillhandahålla läxhjälpen till de elever som har behov som inte kan bli tillfredsställda hemifrån. Skolan kan göra detta själv, i samarbete med ideella organisationer eller med företag om de så vill, men skyldigheten att tillhandahålla läxhjälp ska finnas i varje skola.Herr talman! En del av debatten efter har också präglats av att var och en har plockat fram sina gamla käpphästar. Särskilt tydligt har det varit när det handlat om den allt sämre likvärdigheten i det svenska skolsystemet.För oss socialdemokrater är det rent provocerande att vi kommer allt längre bort från en skola för alla. Det är provocerande att vi ser att skolresultaten alltmer hänger ihop med utbildningsnivån i hemmet. Det är tio gånger vanligare att ett barn som kommer från ett hem där föräldrarna bara har grundskoleutbildning inte når målen i än ett barn som kommer från ett hem där någon av föräldrarna har högskoleutbildning.Ska det fortsätta på detta vis? Ja, tyvärr är det väldigt lite som tyder på att den här utvecklingen bryts om man inte är beredd att investera i skolan och genomföra nödvändiga reformer för att stärka hjälpen och stödet i skolan, så att det inte blir upp till om man har föräldrar som kan ställa upp eller inte om man klarar av skolan eller ej.Herr talman! Vi befinner oss i ett allvarligt läge. Mycket av forskningen tyder på, tvärtemot vad en del förståsigpåare påpekar i form av strukturreformer, att nyckeln till vändningen handlar om lärarna. Därför är vi socialdemokrater beredda att göra stora insatser för att vända på läraryrkets kräftgång. Vi vet att är det alldeles för få som söker till lärarutbildningarna i vårt land, för man ser det inte som ett bra framtidsalternativ. Om den utvecklingen fortsätter är det förödande. Med all respekt för betyg, läroplaner, kursplaner, nationella prov eller Skolinspektionen för den delen är det till syvende och sist lärarna som ska göra jobbet.Om vi har lärarutbildningar där det är cirka en sökande per plats och dessutom ojämnt fördelat kommer vi inte att kunna klara av denna utmaning även om man som de borgerliga partierna har snöat in sig på mer och mer kontroll. Man kan kontrollera hur mycket man vill, men om det inte finns kvalificerade och kompetenta lärare som är beredda att engagerat göra jobbet kommer det inte att funka.Herr talman! Det är mot denna bakgrund vi erbjuder de fyra regeringspartierna att försöka komma överens med oss om en gemensam färdplan, en nationell samling för läraryrket. Vi är beredda att göra nödvändiga investeringar för att förbättra villkoren, kompetensutvecklingen, arbetsmiljön och tidsanvändningen och minska byråkratin för att se till att vi har en skola och lärare som har de bästa förutsättningarna och visa att regering och riksdag är beredda att stötta lärarna.Tyvärr nobbade de fyra borgerliga partierna detta erbjudande . Jag kan dock meddela att erbjudandet kvarstår. Socialdemokraterna är beredda att sätta sig ned med de fyra borgerliga partierna, och för att försöka få fram en färdplan för att vända läraryrket.Jag inser att i regeringsställning är det lätt att känna att man har gjort allt som behöver göras. Det är lätt att känna att alla reformer är genomförda och att det bara är att sitta och vänta.Det har dock blivit uppenbart, om inte tidigare så i och med senaste PISA-undersökningen, att utvecklingen går åt fel håll och är allvarlig. Det är därför dags att komma upp ur skyttegravarna och resonera sig fram till en färdplan för läraryrket. Om vi inte lyckas med det spelar det liten roll när ni vill börja betygssätta barnen. Då kommer det inte att hjälpa ett dugg om det blir i förskolan, ettan, tvåan eller när det blir.Det är mot denna bakgrund vi är beredda att göra nödvändiga investeringar och se till att vi får ett läraryrke som är betydligt mer attraktivt och där lärarna har stor autonomi och kan bestämma över sitt yrke utan att utbildningsministern eller detaljstyr genom mer och mer byråkrati. Jag ska i huvudsak beröra tre frågor. Den ena är den svenska skolans positiva sidor. Den andra, som jag kommer att lägga mer krut på, är Alliansens misslyckande. Den tredje handlar om de verktyg och förslag som vi ser som nödvändiga för att vända utvecklingen i svensk skola.Svensk skola har många positiva sidor. Våra elever ligger i den absoluta toppen vad gäller kunskaper i engelska, och det ska vi vara glada över. Våra elever ligger i framkant vad gäller demokratifrågor. De visar starkt stöd för demokratiska grundvärden och yttrandefrihet. Svenska elever visar också starkt stöd för olika minoriteters rättigheter. De svenska eleverna värderar jämställdhet mellan könen högre än ungdomar i många andra länder.De är duktiga i den digitala världen och på problemlösning.Den svenska skolan uppmuntrar till kreativitet, självständighet och kritiskt tänkande. Våra barn trivs huvudsakligen i skolan, och tusentals eldsjälar i skolan arbetar för att förbättra skolans villkor.Detta är positiva sidor av den svenska skolan som är viktiga att minnas när vi talar om och annat. Det är sidor som Alliansen sällan lyfter fram, utan man har haft annat i kikaren.Herr talman! De positiva sidorna av skolan är viktiga att uppmuntra, men svensk skola har också en annan sida som är mindre smickrande. Det är denna sida som syns i PISA-resultaten. Även om vi vet att dessa resultat inte är det bästa måttet på kunskap och bildning är det en sida som är viktig att bejaka.I PISA-undersökningen innan Alliansen kom till makten hade kunskaperna i matematik, läsförståelse och naturkunskap sjunkit. Dessa sjunkande resultat gjordes av och andra i Alliansen till stora rubriker om katastrof i den svenska skolan. En sällan skådad svartmålning av den svenska skolan inleddes. Det enda vår nuvarande skolminister ägnade sig åt var svartmålning, PISA-resultat och åter PISA-resultat i stället för att ägna sig åt konstruktiv kritik och hur man kan förbättra de negativa sidorna.Strategin hos , vår nuvarande skolminister, och övriga i Alliansen var att svartmåla den svenska skolan så mycket som möjligt tills de kunde ta över. Alliansens och speciellt företrädare for land och rike runt och talade om katastrofen i den svenska skolan. Man lovade guld och gröna skogar. Bara de kom till makten skulle de förändra allt på ett par år.Herr talman! I handen har jag valmanifest . Här står det på s. 5: Vi ger väljarna löftet att vända kunskapsraset, stoppa utslagningen och öka likvärdigheten . , 2011 och 2012 har passerat, snart även 2013. I stället för att vända utvecklingen är det djupdykning som gäller. Ni som såg PISA-resultaten vet att de sjunker i motsats till löftet att de skulle ha vänt uppåt sedan.Vad säger ? Vi behöver kanske 10 eller till. Det kommer att dyka ännu mer. , kanske i mitten av seklet, vänder det. Jag har fått olika bud i kammaren. En gång vänder det 2015, 2020 och en tredje gång 2025.Internationella studier visar att det går att vända ett skolsystem från det sämre till det bättre . Vi har bra exempel på det från andra länder.Vi har inte vänt; det är fortfarande djupdykning som gäller. Och vad säger företrädare, speciellt ? Jo, att det är andras fel.Det är andras fel att kunskaperna sjunker. Det är andras fel att likvärdigheten minskar. Det är andras fel att skolsegregationen ökar. Det är andras fel att utslagningen ökar. Det är lärarnas fel, det är Socialdemokraternas fel, det är föräldrarnas fel. finner de en syndabock i stället för att erkänna sina misslyckanden.År 2006 kom Alliansen till makten, herr talman. har 90 000 elever lämnat den svenska utan gymnasiebehörighet. Det är 90 000 misslyckanden för Alliansen. År , , är det 11 000, 12 000, 13 000 som lämnar den svenska skolan utan gymnasiebehörighet. Och som sagt, i stället för att erkänna sina misslyckanden skyller ni bara på andra. För skull, erkänn era misslyckanden! Säg att er politik inte har fungerat!Alliansens misslyckade politik beror på ett par faktorer. Den ena är att de har prioriterat fel. Ni som följde debatten om budgeten noterade att vi hade ett budgetöverskott på ca - ett reformutrymme. Och vad gör Alliansen? I stället för att satsa på skolan satsar de på skattesänkningar och på skolan. Det borde vara tvärtom.Nu säger till och med väljarna ifrån. sade sex av tio: Vi vill inte ha den här skattesänkningen på det sätt som ni gör den. Satsa på skolan i stället!Felprioriteringar är det ena. Det andra är vad de ägnar sig åt i stället för att ägna sig åt de stora frågorna. Vad ägnar sig åt? Av med kepsen! Ta bort mobilen! Läraren ska stå där, hon eller han ska inte stå där och så vidare.Jag håller här i min hand från . I stället för att bemöta kunskapsraset med en genomtänkt politik vill ha "mer disciplin i klassrummen".Löser man skolans problem med mer disciplin? , det hjälper inte patienten. Hon eller han blir inte friskare av att man ger henne eller honom mer av fel medicin. Det är inte disciplinen som ska vända den svenska skolan. Det är faktiskt pinsamt.Hur ska vi bemöta de sjunkande resultaten och förbättra den svenska skolan? Vi vill prioritera skolan framför skattesänkningar. Vi vill rikta stödet till eleverna i de tidigare åldrarna. Vi vill ge dem mer tid med sina lärare. Vi vill att eleven ska ha rätt till sin lärare och mer tid med sin lärare. Hon eller han ska få stöd när behovet noteras i de tidigare åldrarna. Det hjälper inte mycket att få stöd i , utan det behövs stöd . Vi måste ge stöd - i 2:an, 3:an, 4:an, 5:an - och inte vänta till de senare åldrarna.Vi ska satsa på lärarna. Lärarna måste få den lön de förtjänar. Lärarna måste få den tid de behöver för att planera lektionerna, och lärarna måste få det inflytande de behöver. Vi föreslår därför ordinationsrätt.Vi behöver också fler satsningar. Vi gör satsningar motsvarande 23 miljarder mer än Alliansen på skolan i stället för skattesänkningar. Vi vill att skolan ska ha minst 10 000 fler medarbetare. Det handlar om elevhälsan, specialpedagoger, studie- och yrkesvägledare, personer som ska avlasta lärare, förskolan med mera. Och vi vill öka karriärmöjligheterna för lärarna med ytterligare 5 miljarder.När jag stod här i talarstolen och frågade statsministern om han var beredd att medverka till att höja lärarnas löner svarade han: Det är inte vårt ansvar. Det är arbetsmarknadens ansvar. Det var det svar jag fick. vet vi, med facit i hand, att de har tvingats till reträtt.Vi måste dessutom, herr talman, verka för att öka likvärdigheten. Vi måste se till att skolor drivs av passion för utbildning och inte i vinstsyfte. Vi ska se till att aktörer som har vinst som syfte inte ska få tillstånd att driva skolor. Eventuellt överskott i verksamheter ska återinvesteras i den berörda verksamheten.Det är genom dessa förslag och genom att ha en genomtänkt politik baserad på forskning och beprövad erfarenhet som vi kan bemästra svårigheterna i den svenska skolan - inte genom mer disciplin i klassrummet. Det var intensiva ord från de föregående talarna. Jag tänkte dra ned lite på tempot.Sveriges välstånd och förmåga att klara sig i konkurrensen från moderna tigerekonomier är i grunden beroende av ett utbildningssystem som står sig i kvalitet i jämförelse med resten av världens nationer. Vi vill skapa en svensk skola i världsklass. Därför lägger vi fram en rad förslag för att förbättra skolan.Tyvärr har vi, som flera här har rapporterat, sett hur jämförbara länder inte bara har knappat in på oss utan till och med gått förbi oss vad gäller utbildningsresultat.Den senaste PISA-undersökningen som presenterade visade återigen på sjunkande resultat. Det var dessutom klara, tydliga resultatminskningar och ingenting man kan hänskjuta till felmarginalen. Vi ser så klart allvarligt på resultatet av denna och tidigare undersökningar. Vi menar att det är viktigt att vi gemensamt tar tag i problemen, för det brådskar verkligen nu.Som ni vet är detta min första budgetdebatt i utbildningsutskottet. Av den anledningen tittade jag runt lite på vad som hade sagts . Jag fastnade faktiskt för en sak som sagt. Jag citerar:"Jag skulle vilja be de ledamöter som finns församlade i kammaren och de som eventuellt lyssnar på debatten i efterhand att fundera på:Hur går det för en människa som inte har en adekvat läsförmåga i vårt samhälle ?Hur går det för den människan som demokratisk medborgare?Hur går det för den människan när den ska konkurrera om ett arbete på arbetsmarknaden?Jag tror att det är väldigt lätt att se framför sig följande. Fortsätter denna utveckling och man inte gör de nödvändiga investeringarna för att vända på den här trenden är risken ganska stor att de sociala klyftorna i vårt samhälle vidgas ytterligare. Sammanhållningen i vårt samhälle försämras. Vi kommer att ha ett permanent utanförskap för människor som inte har fått rätt förutsättningar därför att den förda skol- och utbildningspolitiken har svikit dem. "Hatten av, Baylan! Jag kunde inte ha sagt det bättre själv. När det gäller den sista meningen i citatet skulle jag vilja tillägga att det inte bara är den förda skol- och utbildningspolitiken som har svikit dem, utan det är faktiskt hela samhället som har gjort det.Baylan säger att de inte har rätt förutsättningar för att skolpolitiken har svikit dem. Jag säger att de inte har rätt förutsättningar att klara skolan, därför att integrationspolitiken dessutom har svikit dem.Många har inte rätt förutsättningar för att klara av skolan. Därför vill jag påstå att den förda integrationspolitiken är en stor bov i dramat. visar till exempel att de som invandrat efter skolstart inte klarar sig lika bra. Är det då enbart skolans problem? Är det då enbart skolans fel?Enligt mig handlar det om så mycket mer än om bara skolan. Det handlar om integrationen i det stora hela.