bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — CSR-ambassadör ska ges tydliga direktiv att driva på företagens arbete på detta område, särskilda åtgärder ska vidtas för att stödja de företag som har som mål att inkludera transportledet i sitt CSR-arbete, endast de företag som aktivt arbetar med CSR även i transportledet ska få del av det statliga exportfrämjandet via EKN och SEK och i sina etiska riktlinjer bör EKN och SEK även beakta de sociala förhållandena i transportsektorn och transportens miljöpåverkan. Vidare bör regeringen verka i internationella forum för att företagens CSR-arbete utökas till att även omfatta transportledet. Därmed tillstyrks motionerna 2012/13:N220 (MP), 2012/13:N333 (MP), 2012/13:U206 (V) och 2012/13:N206 (V) i här aktuella delar. Motion 2012/13:N203 (KD) tillstyrks i den mån den sammanfaller med vad som har anförts. Statens stöd till företag, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N254 av (S), 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:N322 av (S) samt 2012/13:N319 av (S). är ett av världens mest exportberoende länder och att hävda sig i den internationella konkurrensen är därför en ödesfråga för . Vi ser en allt tuffare global konkurrens där det gäller att alltid ligga i framkant och blicka ut över nationsgränserna och där det blir allt viktigare att navigera i en komplex samverkan såväl inom som mellan branscher. möter alltför många små och medelstora företag hinder när de försöker ta sig utanför gränser och därför menar vi att det behövs ytterligare förslag och åtgärder för att fler ska komma ut på den internationella marknaden. Vi delar den uppfattning som det ges uttryck för i motion 2012/13:N322 (S) att den svenska modellen med ett samarbete mellan det privata och offentliga är avgörande för att lyckas. Strategiska exportutvecklingsprogram som utverkas i samverkan mellan politik, näringsliv, universitet och högskolor samt fackföreningsrörelsen ger styrka, riktning och konkurrensfördelar för vårt näringsliv då de är framsynta och främjar export. bör därför uppmana regeringen att se över behovet av att inrätta sådana program. Vidare ser vi positivt på en ökad samordning mellan olika organisationer för handelsfrämjande. De sammanslutningar som finns mellan företag för erfarenhetsutbyte och samarbete menar vi ska uppmuntras. Vi delar den oro som kommer till uttryck i motion 2012/13:N254 (S) att inte längre framstår som konkurrenskraftigt på en hårdnande marknad och menar att det finns anledning att återkommande göra översyner av de olika stöd som staten ger företag och organisationer som ska främja handel så att vi inte halkar efter. Ett statligt stöd som vi särskilt vill lyfta fram betydelsen av är de regionala exportrådgivarna. vill vi framhålla betydelsen av det arbete som de regionala exportrådgivarna utför när det gäller kompetensutveckling kring export för små och medelstora företag. Vi menar att rådgivning kan vara det som gör att ett företag vågar ta steget att bli exportör och därför bör det, såsom påpekas i motion 2012/13:N265 (S), satsas ytterligare på denna verksamhet så att vi kan få fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger kostnadsfri rådgivning. Vi delar den uppfattning som förs fram i motion 2012/13:N319 (S) om att staten bör uppmuntra och stödja företag i deras arbete med ansvarsfullt företagande. Vi anser dock inte att bör bifalla den nämnda motionen. Därmed tillstyrks motionerna 2012/13:N322 (S), 2012/13:N254 (S) och 2012/13:N265 (S) i berörda delar. Motion 2012/13:N319 (S) avstyrks. Statens stöd till företag, punkt 7 motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). är ett exportberoende land och i den allt hårdare internationella konkurrensen är det angeläget att svenska företag kan hävda sig gentemot andra. Det är därför viktigt att från politiskt håll aktivt arbeta för att överbrygga hinder som försvårar för företag som vill etablera sig på den internationella marknaden. Vi delar den uppfattning som förs fram i flera av de här aktuella motionerna om att behöver en politik som på ett bättre sätt gör det möjligt för svenska företag att ta del av de möjligheter som en ökad global konkurrens och växande nya marknader ger. Vad en sådan politik bör innehålla framgår av våra övriga ställningstaganden i detta betänkande. Vi anser dock inte att de här aktuella motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:N322 (S), 2012/13:N254 (S), 2012/13:N265 (S) och 2012/13:N319 (S) i här aktuella delar. Export av miljöteknik, punkt 8 motiveringen (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi delar uppfattningen i motionerna 2012/13:N285 (C) och 2012/13:N311 (S) att det är angeläget med satsningar för att främja export av svensk miljöteknik. Enligt vår mening är regeringens miljöteknikstrategi lovvärd men otillräcklig. Vi anser att det bör och kan göras mer för att främja exporten inom detta område. Som framgår i det föregående visar en initial analys av miljöstrategin att den har en tendens att främja förhållandevis välutvecklade företag som har kommit långt i produktutvecklingen och är mogna att exportera. Vi vill betona behovet av marknadskompletterande stödformer med särskilt fokus på innovativa små och medelstora industri- och tjänsteföretag och som framhålls i motion 2012/13:N311 (S) ser vi att de mindre företagens satsningar på forskning och utveckling behöver stärkas. Vi menar att tillgång till riskvilligt kapital är en förutsättning för tillväxt inom den svenska miljöteknikbranschen och här har statsmakterna en viktig uppgift att fylla i att vara marknadskompletterande och aktivt stimulera företagens kapitalbehov. Som framhålls i motion 2012/13:N285 (C) anser vi vidare att exportmöjligheterna kan stödjas genom olika högnivåkontakter, tydliga uppdrag till berörda myndigheter och en ökad samordning. Vi tror på att skapa förutsättningar för en bättre och utvecklad samverkan mellan stat, universitet och högskolor samt näringslivets aktörer. Vi anser dock inte att motionerna bör leda till någon åtgärd från sida och med det ovan sagda och det vi tidigare anfört anser vi att motionerna kan avslås av . Exportförbudet för snus, punkt 9 motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). Med anledning av att det i motion 2012/13:N251 (FP) förordas att ska uppmana regeringen att fortsätta driva frågan om att slopa exportförbudet för svenskt snus inom EU vill vi anföra följande. Snusets hälsorisker är väl dokumenterade. Vetenskapliga rapporter visar att snus är starkt beroendeframkallande och ökar risken för cancer i bukspottskörteln, dödlig hjärtinfarkt och dödlig stroke samt risken för missfall och tidig födsel för kvinnor som snusar under graviditeten. I såväl nationella mål som i ramkonvention för tobakskontroll, som har ratificerat, uttrycks ambitionen att begränsa tobakskonsumtionen och den ökade ohälsa som tobak orsakar, inte minst genom att förhindra att minderåriga börjar använda tobak. Vi välkomnar det nya tobaksproduktdirektivet då många utav förslagen kan komma att öka förutsättningarna för minskade tobaksskador. Det är också särskilt positivt att förslaget fokuserar på att färre unga människor ska börja använda tobaksprodukter. Som vi har gett uttryck för tidigare (bet. 2011/12:NU13) är argumentet att andra hälsovådliga produkter får röra sig fritt på den inre marknaden inte ett argument för att släppa ut ytterligare hälsovådliga produkter på EU:s inre marknad. Mot bakgrund av snusets hälsorisker och det folkhälsopolitiska målet anser vi att regeringens ansträngningar att avskaffa exportförbudet för snus bör upphöra. Därmed avstyrks motion 2012/13:N251 (FP). Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:U206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kriterier för mänskliga rättigheter och transparens i exportfrämjande. 2012/13:U237 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör följa meddelande och utarbeta en nationell plan för genomförande av FN:s vägledande principer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den uppdaterade versionen av riktlinjer samt FN:s vägledande principer ska utgöra grunden för den nationella kontaktpunktens och företagens arbete med CSR i väntan på bindande regelverk. 2012/13:U327 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna ges samma undantag inom som livsuppehållande mediciner. 2012/13:T341 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektiv europeisk digital inre marknad. 2012/13:N203 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att öka transparensen och utveckla metoder för utvärdering av de satsningar som görs av och , i syfte att säkerställa att följer internationella konventioner och överenskommelser om mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även de sociala förhållandena i transportsektorn och transportens miljöpåverkan bör omfattas av Svensk Exportkredits och etiska riktlinjer för rättvis och hållbar utveckling. 2012/13:N206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det överordnande målet för svensk handelspolitik ska vara att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU och WTO ska driva krav på att handelsavtal måste utformas och utvärderas utifrån millenniemålen om fattigdomsbekämpning, hälsa och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera i EU och WTO för att klimat- och miljöperspektiv alltid inkluderas vid handelsavtal och att det skapas en mekanism för tvistlösning mellan handelsavtal och miljökonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskild stat och inom ramen för EU och WTO ska verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska inkludera en analys av hur avtalet förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och WTO ska verka för att förhandlingar om handelsavtal kopplas till tydliga krav på att länderna ratificerat åtta kärnkonventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom såväl WTO som EU bör arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka i EU och WTO för att man vid förhandlingar om handelsavtal ska respektera varje enskilt lands möjlighet att föra en restriktiv alkoholpolitik med folkhälsoperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att det i större utsträckning riktas uppmärksamhet och åtgärder mot korruptionens källa i fall av grov bestickning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att WTO demokratiseras och att de fattiga länderna får en reell möjlighet att påverka utformningen av handelspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska rapportera till om utvecklingen inom den internationella handeln och om ställningstaganden i frågor som rör internationell handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att problemet kring begränsningen med s.k. tvångslicensiering får en lösning som innebär att även de fattigaste utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång till läkemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att åtgärder vidtas för att garantera att kan fortsätta att producera generiska läkemedel som . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på EU-nivå bör verka för att EU ska sluta med sina påtryckningar för att förmå att ändra sina lagar kring dataexklusivitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU avskaffar kvarvarande tullmurar, importrestriktioner och övriga handelshinder mot utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även bör verka för att EU avskaffar exportstöd för jordbruksprodukter och stöd till inhemska jordbrukare som leder till dumpning av överskott i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att de s.k. Singaporefrågorna exkluderas från alla handels- och associeringsavtal som EU ingår med länder och regioner i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verkar för att inom EU ställa krav på att respekten för mänskliga rättigheter sätts främst i förhandlingarna kring nytt handelsavtal mellan EU och , . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av export- och investeringsfrämjande för att se till att tydliga människorättskriterier vägleder verksamheten och att verksamheten bedrivs i enlighet med politiken för global utveckling (PGU). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjerna för () och () behöver förtydligas så att verksamhetens alla delar ska vara samstämmiga med politiken för global utveckling (PGU) och åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter. 2012/13:N220 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av svensk export- och investeringsfrämjande verksamhet. 2012/13:N251 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta driva frågan om ett slopande av exportförbudet av svenskt snus inom EU. 2012/13:N254 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att intensifiera och samordna främjandet av internationellt handelsutbyte. 2012/13:N265 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fler regionala exportrådgivare. 2012/13:N282 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för musikexport som en del av regeringens exportfrämjande arbete. 2012/13:N285 av Per Åsling och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av aktiva miljöåtgärder, där även fortsättningsvis ska vara en ledande förebild och verka för en uppgradering av arbetet med miljöteknikexport till att omfatta fler länder. 2012/13:N311 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av satsningar på miljöteknikbranschen. 2012/13:N319 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stödja de mindre företagens CSR-arbete. 2012/13:N322 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av strategiska exportutvecklingsprogram. 2012/13:N333 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att CSR-ambassadör, vid sekretariatet för Globalt Ansvar, får i uppgift att driva på för att företagens CSR-arbete ska utökas till att även omfatta transportledet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att särskilda åtgärder bör vidtas för att uppmuntra och stödja företag som införlivar transportledet i sitt CSR-arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i internationella forum ska verka för att företagens CSR-arbete utökas till att även omfatta transportledet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det statliga exportfrämjandet via och ges nya direktiv, så att aktivt arbete med CSR även i transportledet blir ett villkor för att få statligt exportstöd. Offentligt seminarium om framtidens inre marknad Tidpunkt: kl. 9.3011.30 Plats: Förstakammarsalen, östra, ingång Riksplan ordförande (KD) Den inre marknadens framtid alternativa scenarier Forskare och stf. Så kan EU:s inre marknad förbättras Det betyder den inre marknaden för oss Policy Strategy Counsel , Den inre marknadens möjligheter och problem Tf. chefsekonom , Unionen Ansvarig för EU-samordning , Vart vill regeringen med den inre marknaden? Utskottets ledamöter ställer frågor till talarna och övriga inbjudna vice ordförande (MP) Stenografisk utskrift från seminarium om framtidens inre marknad Ordförande (KD): Jag vill hälsa alla hjärtligt välkomna till näringsutskottets seminarium om framtidens inre marknad. Syftet med seminariet är att utifrån ett svenskt perspektiv fokusera på den inre marknadens framtid och utvecklingsmöjligheter. EU:s inre marknad har funnits , men om vi är lite mer vidsynta kan vi konstatera att det första fördraget på området antogs . Fördragets regler om den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och personer är helt centrala delar i den inre marknaden. Inte minst erfar vi i näringsutskottet att den inre marknaden utvecklas genom att det kommer nya initiativ från Europeiska unionen. Det är en motor för att förbättra förutsättningarna för handel, företagande och så vidare och något som vi ska implementera i svensk lagstiftning, vilket vi också gärna gör. Vid sidan av det rättsliga samarbetet samarbetar medlemsstaterna även för att på bästa sätt dra nytta av det gemensamma regelverket. Målet för den inre marknaden är mycket enkelt, nämligen att skapa bästa möjliga förutsättningar för en god ekonomisk utveckling i . Den inre marknaden leder till ökad konkurrens, stordriftsfördelar, lägre priser och även ett ökat utbud. Den inre marknaden inom EU är gigantisk 500 miljoner konsumenter och 20 miljoner företag. Totalt omsätter den väldigt mycket pengar, i termer av bruttonationalprodukt. Tittar vi på den enorma marknaden för offentlig upphandling ser vi att det finns möjligheter för svenska företag att ta del av den på lika villkor inom hela denna gigantiska marknad, men också för offentliga upphandlare i vårt land finns möjligheter att dra nytta av den marknaden. Tanken med EU:s inre marknad är alltså mycket enkel. Handeln mellan länder ska öka, det ska skapas fler jobb och det ska vara enklare att arbeta, studera och resa i hela vår union. Ytterst handlar det om att underlätta vardagen för den vanliga EU-medborgaren. Det är det övergripande syftet med den inre marknaden. För att nämna ett konkret och för många aktuellt exempel är det den inre marknaden vi har att tacka för att mobiltelefonin blivit billigare. Också gränsöverskridande mobilsamtal börjar nu bli något så när acceptabla inom unionen, från att ha varit fullständigt groteska, vilket alla vet som försökt gå in på internet till exempel när de åkt över bron till . Med friheten, att få röra sig fritt, inom EU har det också blivit enklare för människor att bo och studera i andra EU-länder och för företag att handla över gränserna, som sagt. presenterade kommissionen en meddelande, På väg mot en inre marknadsakt. Där hade man 50 åtgärdsförslag för att modernisera och effektivisera den inre marknaden. Förslagen behandlades i näringsutskottet, i utlåtandet På väg mot en inre marknadsakt. I utlåtandet betonade vi i utskottet hur viktigt det är att det genomförs konkreta åtgärder för en fortsatt öppenhet också mot tredjeland och att olika protektionistiska tendenser motverkas. De finns faktiskt på fler håll än man skulle kunna tro, till och med i vårt nära grannskap, skulle jag vilja säga. Vi tog också upp behovet av regelförenklingar för offentlig upphandling och inte minst standardiseringsarbetets betydelse för ekonomisk utveckling och ökad konkurrenskraft. Baserat på meddelandet På väg mot en inre marknadsakt presenterade kommissionen meddelandet Inremarknadsakten. Det innehöll tolv konkreta åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden. Så sent som antog kommissionen en andra inremarknadsakt, den så kallade Inremarknadsakten II, som består av tolv nyckelåtgärder, som man kallar det, inom fyra tillväxtmotorer på områdena integrerade nätverk, personers och företags rörlighet över gränserna, digital ekonomi, socialt företagande, sammanhållning och konsumentförtroende. Det är gigantiska områden, och det krävs europeiska ansatser för att åstadkomma märkbara förändringar. Vi följer arbetet mycket noggrant i näringsutskottet. Som jag nämnde inledningsvis är syftet med dagens seminarium att utifrån ett svenskt perspektiv fokusera på den inre marknadens framtid och utvecklingsmöjligheter. Vi kommer under de närmaste timmarna att få ta del av alternativa scenarier för hur den marknaden kan komma att utvecklas och hur den kan förbättras. Vi kommer dessutom att få höra om den inre marknadens betydelse för företagens vidkommande och vilka möjligheter och problem som företag och även arbetstagarorganisationer ser med den inre marknaden. Vi kommer vidare att få höra vad regeringen vill. Det är med andra ord två mycket intressanta timmar vi har framför oss. är det att lämna ordet till vår förste talare, , forskare och ställföreträdande direktör vid . Ämnet är Den inre marknadens framtid alternativa scenarier. Forskare och stf. direktör , Sieps: Det är roligt att få vara i och tala om detta ämne. Det händer inte så ofta. Rubriken på mitt föredrag visas, som ni ser, på storbildsskärmen. Jag vill passa på att nämna vad som enligt fördraget är den inre marknaden. Man talar om de fyra friheterna varor och personer, tjänster och kapital och att de ska säkerställas i enlighet med bestämmelserna i fördragen. Det anknyter till min första punkt, som också var inne på, att den inre marknadens målsättning, att vara ett medel för att uppnå EU:s mål, är ganska gammal. Den kommer från fördraget , som trädde i kraft , och har funnits . Vi kallade den för gemensam marknad till att börja med. Det var en del diskussioner om ifall inre marknaden och gemensamma marknaden var olika saker. I slutändan har detta renodlats, och sedan Lissabonfördraget trädde i kraft talar man bara om inre marknaden. Jag vill göra markeringen att den inre marknaden inte är något självändamål, för det kommer alltid att komma upp nya saker som behöver hanteras och som kan påverka den fria rörligheten. Därför är det mer ett medel för att uppnå andra målsättningar än ett självändamål. Det markeras också i fördraget som det viktigaste verktyget för att uppnå EU:s övergripande mål, vilket är att främja freden, EU:s värden och folkens välfärd genom att skapa en god ekonomi. Vi har redan hört att kom med en bakgrundsrapport, kan man säga, med kreativa, konstruktiva förslag till hur man kunde förbättra den inre marknaden. Därefter har kommissionen tagit vid. Kommissionen tog då först fram På väg mot en inre marknadsakt och sedan de två dokumenten med tolv prioriterade områden i vardera. Det är åtgärdspaket, vilket innebär att man tar fram ny lagstiftning för att få den inre marknaden att fungera. På det sättet påminner det om det läge som fanns när man nu talar om att man förverkligar den inre marknaden. Om man hade ett stort åtgärdspaket med många saker skulle den behöva genomföras . Vi kan se detta som ett moment där man rättar till mycket som inte har fungerat . Vi har till exempel det europeiska patentet som är en fråga man länge brottats med och som ser ut att realiseras.