bet · H101UbU6 · 2013-10-24 00:00:00 — 2013/14:UbU6 Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare I betänkandet behandlas proposition 2012/13:187 Vissa skolfrågor samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen och fem motioner från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. När det gäller lärare som bedriver undervisning i vissa estetiska ämnen samt lärare som har fått en behörighetsförklaring av bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven för legitimation. I fråga om lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna föreslås att övergångsperioden innan det ställs krav på legitimation och behörighet förlängs t.o.m. . När det gäller sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation eller behörighet för att få bedriva undervisning. Bestämmelserna om kompletterande behörighet förtydligas och en bestämmelse införs om undantag från kraven på legitimation och behörighet när det gäller undervisning i fritidshem. Slutligen redovisas regeringens bedömningar i fråga om modersmålsundervisning och det föreslås att en riksdagsbindning när det gäller kompletterande utbildningar ska upphävas. Förslagen innebär ändringar i skollagen (2010:800) och lagen (2010:801) om införande av skollagen. Ändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Utskottet tillstyrker propositionen. Utskottet vill att tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. Därmed tillstyrks ett motionsyrkande. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns åtta reservationer från samtliga partier. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800), 2. lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2012/13:187 punkterna 1 och 2. Plan för att legitimera fler yrkesgrupper tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 1 (M, FP, C, KD) 2013/14:Ub1 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Ub3 av (MP), 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 16. Reservation 2 (S, MP, V) 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 3 (MP) 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del. Reservation 4 (S, SD, V) 2013/14:Ub465 av och (båda SD). Reservation 5 (SD) 2013/14:Ub1 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 6 (MP, V) 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 7 (S, MP) Utvärdering av legitimationsreformens genomförande 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 19. Reservation 8 (S, MP) Statligt stöd till kompletterande utbildningar godkänner vad regeringen föreslår om att tidigare ställningstagande om statligt stöd till kompletterande utbildningar inte längre ska gälla (avsnitt 14 i propositionen). Därmed bifaller proposition 2012/13:187 punkt 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M), (S), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas proposition 2012/13:187 Vissa skolfrågor samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen och fem motioner från den allmänna motionstiden . De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. trädde ändringar i skollagen (2010:800) i kraft som innebar att ett legitimationssystem infördes för lärare och förskollärare i skolväsendet. För lärare eller förskollärare som fick examen och ingick avtal om anställning före gäller kravet på legitimation fullt ut fr.o.m. . För lärare eller förskollärare som har avlagt examen och ingått avtal om anställning efter gäller kravet på legitimation fr.o.m. . Legitimation och behörighet krävs för att bedriva undervisning, ansvara för undervisningen, självständigt besluta om betyg och anställas utan tidsbegränsning. Det är som efter ansökan meddelar legitimation och behörighet till en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen, har genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår och i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. Det är innehållet i examen som avgör vilken behörighet man får. Av den s.k. behörighetsförordningen (förordning [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor) framgår vilken examen som krävs för att vara behörig i en viss skolform och årskurs och i ett visst ämne. kompletterar efter ansökan en lärares eller förskollärares legitimation med ytterligare behörighet. infördes också en ny lärarutbildning i och med att dåvarande lärarexamen ersattes av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. I propositionen föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. När det gäller lärare som bedriver undervisning i vissa estetiska ämnen samt lärare som har fått en behörighetsförklaring av bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven för legitimation. I fråga om lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna föreslås att övergångsperioden innan det ställs krav på legitimation och behörighet förlängs t.o.m. . När det gäller sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation eller behörighet för att få bedriva undervisning. Bestämmelserna om kompletterande behörighet förtydligas och en bestämmelse införs om undantag från kraven på legitimation och behörighet när det gäller undervisning i fritidshem. Slutligen redovisas regeringens bedömningar i fråga om modersmålsundervisning och det föreslås att en riksdagsbindning när det gäller kompletterande utbildningar ska upphävas. Förslagen innebär ändringar i skollagen (2010:800) och lagen (2010:801) om införande av skollagen. Ändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att ändra vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare i skollagen (2010:800) och i lagen (2010:801) om införande av skollagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Därmed bifalls propositionen i denna del. I propositionen föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. gäller att föreskrifter får meddelas om vilken utbildning som krävs. Ett sådant utvidgat bemyndigande innebär att behörighet kan grundas på annat än utbildning, t.ex. mångårig undervisning. När det gäller lärare som bedriver undervisning i vissa estetiska ämnen samt lärare som har fått en behörighetsförklaring av bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven för legitimation. I fråga om lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna föreslås att övergångsperioden innan det ställs krav på legitimation och behörighet förlängs t.o.m. . När det gäller sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation eller behörighet för att få bedriva undervisning. Bestämmelserna om kompletterande behörighet förtydligas och en bestämmelse införs om undantag från kraven på legitimation och behörighet när det gäller undervisning i fritidshem. Kraven på introduktionsperiod och lämplighet ska inte gälla lärare och förskollärare som före har avlagt behörighetsgivande examen eller har fått ett behörighetsbevis av och som har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar där arbetsuppgifterna liknar undervisning inom skolväsendet. Det gäller t.ex. undervisning på musik- och kulturskola, folkhögskola eller sjukhus. Slutligen redovisas regeringens bedömningar i fråga om modersmålsundervisning. Förslagen innebär ändringar i skollagen (2010:800) och lagen (2010:801) om införande av skollagen. Ändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . har fattat beslut om att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare från (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Från krävs legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning, ansvara fullt ut för undervisningen, självständigt besluta om betyg och kunna anställas utan tidsbegränsning för den lärare eller förskollärare som har avlagt examen och ingått avtal om anställning efter (prop. 2011/12:144, bet. 2011/12:UbU20, rskr. 2011/12:277). För den lärare eller förskollärare som har avlagt examen och ingått avtal om anställning före gäller kravet på legitimation och behörighet från . Utskottet konstaterar att regeringen i den nu aktuella propositionen begär ett antal bemyndiganden eller föreslår nya bestämmelser där avsikten är att vissa grupper av lärare eller förskollärare som är verksamma ska undantas från kraven för att få legitimation och behörighet eller kraven på att ha legitimation och behörighet. Utskottet har inte något att invända mot förslagen och tillstyrker därmed propositionen i denna del. Utskottet vill understryka att legitimationssystemet som helhet ligger fast. Plan för att legitimera fler yrkesgrupper Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. Därmed bifalls ett motionsyrkande. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD). I kommittémotion 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 2 anförs att regeringen ska ta fram en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. Det finns ett antal yrkesgrupper i skolan som inte omfattas av bestämmelserna om legitimation. Det gäller yrkeslärare, modersmålslärare samt i hög utsträckning även fritidspedagoger. Regeringen angav i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) en rad praktiska skäl för detta. Utskottet menar att det är viktigt att ger tydligt uttryck för att processen inte tillåts stanna i och med förslagen i den propositionen. Precis som förskolläraren får en legitimation endast för förskolan eller grundskolläraren får en legitimation där det tydligt anges för vilka ämnen och årskurser läraren är behörig, ska målet vara att även yrkeslärare, lärare i den kommunala vuxenutbildningen, modersmålslärare, fritidspedagoger m.fl. ska kunna bli och vara legitimerade. Regeringen bör utreda detta närmare – se över vilka insatser för personalförsörjning, behov av fortbildningsinsatser m.m. som skulle krävas samt de ekonomiska konsekvenserna för detta – och återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. Utskottet bifaller därmed motion 2013/14:Ub2 (S) yrkande 2. Fritidspedagoger, yrkeslärare m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fritidspedagoger, yrkeslärare m.fl. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V), 3 (MP), 4 (S, SD, V) och 5 (SD). I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del anförs att fritidspedagoger ska legitimeras. I motion 2013/14:Ub3 av (MP) anförs att fritidspedagoger ska ges rätt till lärarlegitimation. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 16 anförs att legitimationsreformen bör omfatta fritidspedagoger. I kommittémotion 2013/14:Ub1 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att fritidspedagoger bör kunna få lärarlegitimation. I kommittémotion 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att legitimation måste gälla även för fritidspedagoger. I motion 2013/14:Ub586 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att fritidspedagoger bör ha behörighet även i andra skolämnen än de estetisk-praktiska. En utbildad fritidspedagog kan läsa in behörighet i endast praktiska och estetiska ämnen enligt motionärerna. Fler fritidspedagoger bör också ha behörighet i framför allt matematik, men även andra ämnen, menar man. I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del anförs att yrkeslärare ska legitimeras. I motion 2013/14:Ub465 av och (båda SD) anförs att möjligheten till undantag från krav på legitimation för att anställas utan tidsbegränsning och sätta betyg ska tas bort när det gäller lärare som undervisar i modersmål eller ett yrkesämne. Undantag från kravet på legitimation ska endast tillåtas under en kortare övergångsperiod. En redan verksam fritidspedagog som har en äldre examen inriktad mot enbart arbete i fritidshem och som har kompletterat sin utbildning för att bli behörig lärare eller förskollärare kan ansöka om legitimation och blir då behörig som lärare i fritidshemmet och delar av eller som förskollärare i förskolan. I den nu aktuella propositionen föreslås att den som har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande ska få bedriva och ansvara för undervisning i fritidshemmet, trots att han eller hon inte är legitimerad och behörig för undervisningen. Med motsvarande högskoleutbildning avses en högskoleutbildning som inte lett till en examen som fritidspedagog, men som trots det är inriktad enbart mot arbete i fritidshem. En sådan utbildning kan vara en äldre utbildning som lett till en barn- och ungdomspedagogisk examen eller en lärarexamen med inriktning mot enbart fritidshem. Inom ramen för de nya lärarutbildningarna, som började , finns inte begreppet fritidspedagog. I stället utbildas grundlärare med inriktning mot fritidshem, se bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100). En sådan lärare kommer efter ansökan att kunna få legitimation och vara behörig för undervisningen i fritidshemmet. Läraren kommer också att vara behörig i ett eller ett par ämnen i årskurs 1–6 i . Utskottet välkomnar regeringens förslag att fritidspedagoger ska få bedriva och ansvara för undervisning i fritidshemmet. Utskottet konstaterar att kravet på undervisning i fritidshemmet förtydligades i den nya skollagen och läroplanen (2011) och att det därför nu också utbildas lärare och förskollärare med en sådan inriktning i stället för fritidspedagoger. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram möjligheten för redan yrkesverksamma fritidspedagoger att komplettera sin tidigare utbildning i syfte att få legitimation och behörighet i ett eller flera ämnen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub568 (S) yrkande 10 i denna del, 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 16, 2013/14:Ub3 (MP), 2013/14:Ub1 (V) yrkande 2 och 2013/14:Ub397 (V) yrkande 6. Regeringen beslutade om en ändring (SFS 2013:693) i den s.k. behörighetsförordningen (2011:326) som innebär att den som är fritidspedagog (dvs. den som har en äldre examen inriktad mot enbart arbete i fritidshem) får behörighet att undervisa som lärare 1–3 eller 4–6 i ett grundskoleämne, om det ämnet ingår i fritidspedagogens examen eller om examen har kompletterats i tillräcklig omfattning. Utskottet konstaterar att den möjlighet som motionären efterfrågar för fritidspedagoger att bli behöriga även i andra ämnen än de praktisk-estetiska har tillgodosetts genom de ändringar som beslutats i den s.k. behörighetsförordningen och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub586 (MP) yrkande 2. Regler om undantag från krav på legitimation för yrkeslärare m.fl. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven för legitimation eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får enligt skollagen (2010:800) en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En sådan lärare eller förskollärare får bedriva undervisning under högst i sänder. Dock får den som ska undervisa i modersmål, ett yrkesämne eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning anställas utan tidsbegränsning om det saknas sökande som har legitimation och den sökande har tillräcklig kompetens och är lämplig. En sådan lärare får även självständigt sätta betyg. Utskottet vill framhålla att en legitimerad lärare alltid har företräde framför en lärare som saknar utbildning och legitimation, om det inte finns något särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Utskottet kan konstatera att det inom vissa lärargrupper inte finns tillräckligt många legitimerade och behöriga lärare . Det finns därför behov av en möjlighet att under vissa förutsättningar kunna göra avsteg från kravet på legitimation. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub568 (S) yrkande 10 i denna del och 2012/13:Ub465 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förslag på åtgärder för en förstärkt modersmålsundervisning. Jämför reservation 6 (MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub1 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör följa tillkännagivande och återkomma med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer. I samband med behandling av regeringens skrivelse En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56) tillkännagav att den anser att regeringen bör överväga att återkomma till med förslag på åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer (bet. 2011/12:KU17 s. 59 f., rskr. 2011/12:227). Regeringen bedömer i den nu aktuella propositionen att ett antal insatser som rör modersmålslärare och modersmålsundervisning ska prioriteras. Insatserna bedöms bidra till förbättrade förutsättningar för barn och unga inom utbildningen, vilket utgör steg i att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer. Insatserna inkluderar möjlighet att ta del av regeringens satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare () och särskilda åtaganden för vissa universitet och högskolor att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i de nationella minoritetsspråken finska, samiska, meänkieli, chib och jiddisch (prop. 2012/13:1). har fått examenstillstånd för att bedriva ämneslärarutbildning i finska. När det gäller undervisning för romer ska ansvara för genomförandet av vissa åtgärder som har aviserats i skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032. Åtgärderna består av utbildning av s.k. brobyggare, ytterligare lärverktyg på chib och insatser som ska bidra till att romska barns och elevers situation förbättras i förskola, förskoleklass, grundskola och gymnasieskola (A2012/1387/DISK). Av skrivelsen och budgetpropositionen framgår vidare att regeringen avser att ge Skolinspektionen i uppdrag att granska hur vissa skolor för romska elever uppfyller skollagens krav när det gäller skolplikt, undervisning – bl.a. undervisning i modersmål – och rätten till särskilt stöd. När det gäller lärare som ska undervisa i modersmål bedömer regeringen att det fortfarande bör finnas möjlighet för huvudmännen att, när det är nödvändigt, göra avsteg från huvudregeln att även lärare i modersmål ska vara legitimerade och behöriga. Utskottet anser att redovisningen i propositionen av regeringens åtgärder för att förstärka modersmålsundervisningen generellt men också specifikt för romer är tillfyllest och delar regeringens bedömning att det finns behov av en möjlighet att under vissa förutsättningar kunna göra avsteg från kravet på legitimation för modersmålslärare. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub1 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om möjlighet att avsäga sig en behörighet. Jämför reservation 7 (S, MP). I kommittémotion 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 1 vill motionärerna att en lärare frivilligt ska kunna avsäga sig en behörighet som den har fått men inte vill ha. Motionärerna pekar på att det finns lärare som t.ex. har fått behörighet i ett ämne som de aldrig har undervisat i. Det är som efter ansökan meddelar beslut om legitimation och behörighet. För legitimation krävs bl.a. en behörighetsgivande examen och det är innehållet i examen som avgör vilken behörighet man får. Ett examensbevis från en äldre utbildning bedöms utifrån vad som gällde för den utbildningen när den genomfördes. Av den s.k. behörighetsförordningen (förordning [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare och utnämning till lektor) framgår vilken examen som krävs för att vara behörig i en viss skolform och årskurs och i ett visst ämne. En lärare får alltså den eller de behörigheter som examensbeviset ger rätt till, oberoende av vad läraren har undervisat i eller anser sig vara behörig i. Vilken undervisning en lärare sedan faktiskt kommer att bedriva bestäms inom ramen för anställningen. handläggning av legitimationsärenden ska följa förvaltningslagen (1986:223). beslut kan under vissa förutsättningar överklagas och omprövas enligt 22 § respektive 27 § i denna lag. Beslut som gäller avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation eller komplettering av legitimation får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot. När finner att ett beslut som har meddelats är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, ska verket ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part. uppger också på sin hemsida att uppenbara och tydliga fel som orsakats i myndighetens handläggning rättas, t.ex. om en lärare har fått behörighet i ett ämne som den inte har studerat. Utskottet konstaterar att handläggningen av beslut om legitimation och behörighet är en fråga för och att sådan handläggning regleras av förvaltningslagen. Utskottet konstaterar också att det är inom ramen för anställningen som det bestäms vilken undervisning som en lärare faktiskt kommer att bedriva. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub2 (S) yrkande 1. Utvärdering av legitimationsreformens genomförande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av legitimationsreformens genomförande. Jämför reservation 8 (S, MP). I kommittémotion 2013/14:Ub2 av m.fl. (S) yrkande 3 vill motionärerna att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av implementeringen av legitimationsreformen. Det finns många lärdomar att dra, menar motionärerna, av ett genomförande som har präglats av sena besked, ryckighet, otydlighet och kortsiktighet. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 19 kräver motionärerna en utvärdering av lärarlegitimationsreformens fortsatta implementering. Reformen är ett lapptäcke av bestämmelser, vilket skapar osäkerhet och skadar reformen, menar motionärerna. Regeringen har varit för optimistisk när det gäller genomförandet. I två motioner efterfrågas en utvärdering av legitimationsreformens genomförande. Utskottet vill påminna om att regeringen i en tidigare skrivelse (skr.