bet · H001UFöU4 · 2013-06-13 00:00:00 — 2012/13:UFöU4 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) med följdmotion. Utskottet konstaterar att det finns en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till Minusma. Utskottet förordar, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen fr.o.m. och fram t.o.m. ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i Minusma. Utskottet avstyrker motionen. I betänkandet finns en reservation (SD). Utskottet föreslår att ärendet ska avgöras i kammaren efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Proposition 2012/13:173 medger att regeringen fr.o.m. och fram t.o.m. ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i . Därmed bifaller proposition 2012/13:173 och avslår motion 2012/13:U23 av och (båda SD). Reservation (SD) Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (M), (S), (M), (S), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 160 personer till förfogande för deltagande i Minusma , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i . Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. har därefter, med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen, hänvisat propositionen och tillhörande motion till det redan existerande sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU). höll kabinettssekreterare från , statssekreterare von der Esch från Försvarsdepartementet och generalmajor från Försvarsmakten en föredragning om det svenska bidraget till Minusma. En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. antog resolution som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII i medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ), och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet (United Nations Office in ). beslutade EU att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Regeringen beslutade att ska delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII i inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). Det finns även en inbjudan från till FN:s generalsekreterare, vilket utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. skickade en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . (Försvarsdepartementet) uppmanade (Fö2013/997/SSP) Försvarsmakten att redovisa förutsättningarna för ett svenskt bidrag inom ramen för ett samnordiskt sådant, till FN:s kommande stabiliseringsinsats i . Försvarsmakten redovisade sitt svar . ska Minusma vara redo att överta ansvaret från Afrikanska unionens insats Afisma. Den militära personal och de poliser i Afisma som möter FN:s krav på operationell förmåga ska då integreras i FN-insatsen. En utvärdering av säkerhetssituationen ska göras före utplacering av Minusmas styrkor. Läget på marken ska vara styrande för när och var Minusma utplaceras. Insatsen har mandat att utföra sju huvudsakliga uppgifter: 1) stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten återfår kontrollen i hela landet, 2) stöd för genomförandet av planen för övergångsperioden inklusive den nationella politiska dialogen och valprocessen, 3) skydd av civila och FN-personal, 4) främjande och skydd av mänskliga rättigheter, 5) stöd för humanitärt bistånd, 6) stöd för bevarande av kultur samt 7) stöd för nationell och internationell rättvisa. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i Minusma , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut i . Insatsens mandat omfattar bl.a. stabilisering av större tätbefolkade områden, skydd av civila och FN-personal och stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd. Det planerade svenska styrkebidraget utgörs av en flygtransportenhet, en flygsäkringsstyrka och en nationell stödenhet. Avsikten är att även placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 70 personer. Dessutom ska styrkan vid behov kunna förstärkas tillfälligt. Regeringens avsikt är att det svenska bidraget ska samordnas med bidrag från andra nordiska länder. Det svenska bidragets verksamhet kan tidigast inledas . I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, det avsedda svenska deltagandet och sina överväganden för det svenska deltagandet. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottets förslag i korthet bifaller proposition 2012/13:173 och avslår motionsyrkandet om proposition 2012/13:173. Jämför reservation (SD). I kommittémotion 2012/13:U23 av m.fl. föreslår att proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i ska avslås. Utskottet konstaterar att har väpnade extremistgrupper och kriminella grupper gjort sig skyldiga till omfattande övergrepp och orsakat stort mänskligt lidande i . Redan tidigare var de humanitära behoven i och närregionen omfattande. Den rådande säkerhetssituationen i har lett till ytterligare humanitära behov i landet och dess grannländer. De humanitära utmaningarna har vidare fördjupats av stora flyktingströmmar inom och mellan de drabbade länderna. Utskottet anser att ett svenskt bidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i . Utskottet understryker att det svenska bidraget är ett uttryck för det svenska stödet för FN och dess fredsfrämjande verksamhet. Utskottet menar att den svenska insatsen kan bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt FN:s säkerhetsråds resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att återupprätta den konstitutionella och demokratiska ordningen samt till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Erfarenheter visar på vikten av att det internationella samfundet bör ha ett brett och långsiktigt perspektiv i sin planering i syfte att skapa goda förutsättningar för utvecklingen i landet även efter att den nu aktuella insatsen har avslutats. Utskottet noterar att det militära bidraget i princip inte ska ha väpnade uppgifter och att den svenska styrkan är beväpnad för självförsvar och skydd av egendom och materiel. Utvecklingen av insatsen är svårförutsägbar och insatsens uppgifter kan, på samma sätt som styrkans sammansättning, komma att förändras inom ramen för insatsens mandat under kapitel VII. Utskottet konstaterar att FN:s säkerhetsråds resolution och inbjudan av till FN:s generalsekreterare ger en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till Minusma. Utskottet vill understryka vikten av att aktivt verkar för att FN:s säkerhetsråds resolutioner (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) om barn i väpnade konflikter och 1820 (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter ska utgöra självklara beståndsdelar i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet inom ramen för Minusma. Utskottet erinrar om att har redovisat sin syn på utnyttjandet av den del av mandatet som tar sikte på en eventuell tillfällig evakuerings- och förstärkningsinsats (bet. 2007/08:UFöU4 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet). Ett behov av snabba nationella förstärkningar kan inte uteslutas. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en av beslutad marginal att ta i anspråk för förstärknings- eller evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet noterar att det planerade svenska styrkebidraget utgörs av en flygtransportenhet, en flygsäkringsstyrka, en nationell stödenhet och placering av stabsofficerare vid relevanta staber. Det svenska bidraget till insatsen kommer att utgöras av ca 70 personer. Detta medan den begärda personalramen är högst 160 personer. Vidare noterar utskottet att avsikten är att flygtransportenheten, flygsäkringsstyrkan och den nationella stödenheten ska delta i insatsen och att det därutöver tillkommer tid för förberedelser, avveckling och transporter till insatsområdet. Utskottet välkomnar att den svenska insatsen samordnas med andra nordiska länders deltagande i Minusma. Utskottet konstaterar att regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst för hela insatsperioden, fördelat på 2013 och 2014. Av dessa beräknas ca falla ut och ca 2014. Kostnaderna ska belasta utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser, för vilket har anvisat 2 . Vidare konstaterar utskottet att regeringen bedömer att kostnaderna för insatsen ryms inom ramen för befintligt anslag. Vidare bedömer regeringen att anslaget även rymmer eventuella merkostnader för en förstärkning, evakuering eller båda. Vad gäller kostnaderna avser regeringen i budgetpropositionen att tillse att dessa ryms inom den nuvarande ramen för anslaget. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet konstaterar att när bemyndigar regeringen att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter har visat kan förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser inte uteslutas. Mot ovanstående bakgrund föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2012/13:173 och avstyrker motion 2012/13:U23. Utskottet förordar därmed, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen fr.o.m. och fram t.o.m. ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i Minusma. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Proposition 2012/13:173 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U23 av och (båda SD) och avslår proposition 2012/13:173. Situationen i förblir högst osäker. Islamisterna har för tillfället tryckts undan, men finns sannolikt kvar i bakgrunden. finns det grundläggande problemet med den tuaregiska minoritetens ställning kvar som en potentiell konfliktgrund. är synnerligen korrupt och den etniska och politiska splittringen inom krigsmakt är stor, som dess militära värde är högst begränsat, något som understryks av rebellernas snabba avancemang genom landet . Rebellerna stoppades i stort sett enbart på grund av det franska militära ingripandet. Den nuvarande militärjuntan som i realiteten styr har en högst begränsad legitimitet och huruvida någon mer trovärdig regering kan tillsättas är högst osäkert. Läget företer påtagliga likheter med läget i . bör man hålla i minnet att har en högst begränsad roll att spela i Minusma. Den av regeringen föreslagna insatsen är inte stor, men detta innebär också att dess värde för situationen i är marginellt. Det går faktiskt att hävda att vårt deltagande i Minusma påverkar betydligt mer än vad det påverkar situationen i . I sammanhanget är det värt att komma ihåg att läget för den svenska försvarsmakten är allvarligt och att det finns stora behov vad gäller inköp av ny materiel till den av regeringen beslutade insatsorganisationen. Det är i det läget tveksamt om det egentligen är rimligt att ta på sig nya internationella insatser i ett läge där det finns så stora behov som det trots allt gör i för tillfället. Den svenska Afghanistaninsatsen började som ett högst begränsat deltagande som sedan kom att utvecklas till att bli mycket omfattande allt eftersom tiden gick. Eftersom situationen på marken i har påtagliga likheter med går det inte att frigöra sig från farhågan att situationen kan bli precis lika långvarig i som den har blivit i . Det är därför enligt mening inte rimligt att godta regeringens proposition, och vi yrkar därför avslag på densamma. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i : medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd (se avsnitt 8). Vidare föreslår regeringen att beslutar att förkorta motionstiden . 2012/13:U23 av och (båda SD): avslår proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Jag yrkar bifall till reservationen.På alla sätt försöker vi svenskar hjälpa andra folk i nöd. Det dyraste sättet är den så kallade generösa invandringspolitiken. Vi har också en väl utbyggd biståndspolitik.Det militära biståndet är ytterligare en hjälp när ett land får vårt stöd för att det inte självt kan garantera de mänskliga rättigheterna. Våld och tvingande metoder kan bringa ordning och ge välstånd.Vi sverigedemokrater säger inte generellt nej till militärt bistånd. Vi anser dock att militärt bistånd får ta en paus tills det svenska försvaret återtagit en rimlig förmåga.Maliinsatsen, om den genomförs, kommer att ta sina medel ur försvarsbudgeten. Det rimliga är att utlandsinsatserna löses med hjälp av särskilda anslag. Vi röstar därför nej till regeringens proposition i frågan.Den svenska insats regeringen föreslår är inte stor. Minusma som helhet kan dock bli relativt stor. Ramen är satt till 11 200 soldater och 1 440 poliser. Av dessa är afrikaner och redan på plats i Mali.Det finns likheter med ISAF-insatsen i , som också började i mindre skala. Osäkerheterna i är stora, precis som de varit i . har haft svårt att stoppa de islamistiska gruppernas framfart i norr.Den franska militära insatsen i har varit betydelsefull och fick i efterhand stöd av ett FN-mandat.Som vid andra militära internationella insatser gäller det inte bara att uppnå de militära målen utan också att vinna människornas förtroende. Man ska då veta att är ett mångfasetterat land med olika etniska grupper såväl som religiösa inriktningar. Nomader skiljer sig från bofasta. Framför allt är landet delat mellan norr och söder.Vi önskar dem som lever i fred, försoning och välstånd. Vi önskar Minusma framgång och att de kan anbringa sina krafter på ett sådant sätt att får den hjälp landet behöver.Vi sverigedemokrater hävdar vårt principbeslut: inget internationellt militärt bistånd innan åter har ett väl fungerande försvar. Anslagen inom utgiftsområde 6 borde fördelas enbart till gagn för vårt eget försvar. När det gäller det svenska försvarets materiel- och förbandsbehov är regeringen kallsinnig. har drabbats hårt. är också ett land som utrikesutskottet har haft möjlighet att besöka under en av sina formella resor.Socialdemokraterna ställer sig bakom det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets förslag om deltagande i stabiliseringsinsats i och yrkar avslag på reservationen.Vi socialdemokrater ser det som en förutsättning att det finns en bred majoritet när kammaren tar denna art av beslut, och det finns det också. De män och kvinnor som deltar i utlandsmissioner ska känna att deras uppdrag vilar på breda stöd. Det är en förutsättning som också föreligger när det gäller insatsen i Mali.Vi vill understryka vårt samlade ansvar och vikten av att ledamöter ska kunna följa utvecklingen också . Ta beslutet här på stort allvar, något som också ärendets art förtjänar. Det är ett viktigt och allvarligt beslut att sända ut män och kvinnor i missioner utomlands.Insatsens bidrag är begränsat till 70 personer inom en ram om högst 160 personer. Det måste finnas en marginal för oförutsedda händelser.Uppdraget är ett definierat bidrag för väpnad styrka utifrån FN:s säkerhetsråds mandat, vilket är en utgångspunkt men också en förutsättning för oss socialdemokrater, liksom för de flesta här i kammaren, för att fatta denna typ av beslut.Jag vill även framföra att vi välkomnade insats. suveränitet, enhet och territoriella integritet var uppenbart hotad efter att islamister intagit stora delar av territorium. Bland annat uppmärksammades situationen i den historiska staden . Längre norrut var det svårare att få adekvat information. Vi hörde dock berättelser från människor som flydde och som berättade om sin situation, och vi fick rapporter om övergrepp. Vi såg hur själva landet och också grannländerna söderut påverkades.Tidsmarginalen krympte snabbt när president och tog beslutet att agera. Genom samverkan med blev stöd en välkommen vändpunkt. Det är dock långt kvar, herr talman.Utifrån redan existerande radikala grupper, ofta med ursprung i algeriska konstellationer, räknar man bildandet av Aqim till 2006, alltså . Bildandet tillkännagavs av efterträdare . Strukturen kom att vara decentraliserad under ledning av 2007 kom självmordsbombningarna med FN:s verksamhet som mål och mot offentliga byggnader. Man spred sig och sina extrema uppfattningar över ett stort geografiskt område och kommunicerade via sociala medier.Huvudparten av vapnen kom från plundrade militärförråd i . Eftersom det har saknats övergripande strategier och resurser för att övervaka vapendepåer och kontrollera smuggling av vapen över landets gränser har ett vapenflöde från också konstaterats.Aqim har en regional agenda och utöver är och särskilt påverkade. Vi har kunnat se hur extremistiska hot växt i och . EU har genom sin samlade strategi för säkerhet och utveckling i identifierat regionen som ett strategiskt viktigt område där sammantagna och långsiktiga insatser krävs för att skapa en stabil ekonomisk, politisk och social utveckling. Trots det har man inte orkat arbeta tillräckligt förebyggande med länderna själva. Liksom omvärlden har människorna i överraskats av den snabba utvecklingen. Dock bör det poängteras att islamisternas intåg i norra tidigt möttes av protester inte minst bland lokalbefolkningen.Terroristgrupperna i norra kunde pressas tillbaka, och företrädare för landet har framfört sitt tack till och välkomnar det beslut som vi kommer att fatta här . har antagit en färdplan för övergång till normalitet igen. Det är viktigt att den får stöd och att den genomförs. I den ingår en bred nationell dialog med befolkningen.Det har funnits ett missnöje norrut, men de strävandena ska inte förväxlas med det som föranleder den här insatsen. Bland tuaregerna i norr, som lever över sex länder, har krav på förändring men också krav på självständighet ställts. president har medlat i konflikten mellan och tuaregerna och har även fört en dialog med kuppmakare och Ecowas. Men det är en annan del. Det är inte det som vi nu har sett.Minusma har huvudsakligen sju uppgifter, som skydd och nationell och internationell rättvisa. Det är de maliska myndigheterna som har det primära ansvaret för att skydda civilbefolkningen. Ett samarbete har också inletts med , som har påbörjat en utredning om brott och bevarande av kultur och så vidare.Under perioden 2001-2011 ägde totalt sett 1 034 terroristincidenter rum i , , och . Det handlar alltså om grupper som rör sig över de här gränserna. Bryts dessa incidenter ned årsvis är det uppenbart att terrorismen har blivit ett tilltagande problem i , då det första attentatet inträffade först efter det att Aqim startades . I ökade de militanta aktiviteterna inte minst . Kidnappningarna som har följt har bidragit till att ge stora inkomsterna till de här grupperna. Sedan kanske organiserad kriminalitet har blivit en allt större inkomstkälla.Extrem fattigdom, brist på utveckling och demokrati samt sociala strukturer som befäster ekonomiska, politiska och sociala ojämlikheter är delförklaringar till gruppens fotfäste i . Men det är inte helheten.Sammanlagt har drabbas hårt även ekonomiskt. Vi kan se att 8 000 jobb har försvunnit bara i turistsektorn, och det är nog fler . Stödet till måste bygga på landets egna prioriteringar och omfatta flera insatser som förutsätter varandra, varav vi kan diskutera några här i dag.Den aktuella insatsen är alltså ett viktigt bidrag på väg mot normalitet och utveckling.Jag är en av de få här i kammaren som länge har pekat på de socioekonomiska förhållandena, bristen på demokratisk utveckling och oron för organiserad kriminalitet och vad som händer när den möter extremism som Aqim i regionen. Att det finns nätverkskontakter mellan al-Qaida-relaterade grupper som löper mellan och vet vi.Av tradition har ganska lite fokus på de frankofona områdena på den afrikanska kontinenten. Jag vill mena att vårt grannland , som redan före attacken på Statoils anläggning i södra , liksom besitter mer kunskap och har följt de här områdena närmare än . Men ligger vi också i bakvattnet när det gäller att knyta ihop inhemska rörelser här i landet med internationella rörelser som kämpar mot demokrati och mänskliga rättigheter.Ändå vet vi att där mänskliga rättigheter förtrycks hårdast drabbas kvinnor hårdast. Så är det också i . I bred enighet har resolutionerna om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 om barn i väpnade konflikter och 1820 om sexuellt våld i väpnade konflikter skrivits in i utskottets betänkande.Vi måste se på kopplingarna mellan rörelser i vårt land och andra länder och mellan länder. Grupper som vi känner från , i , Aqap i och eller andra grupperingar som anknyter till , hundratals jihadister från nordafrikanska länder, kanske speciellt från , har anslutit sig och rest till . Man ska alltså sätta in Aqim i sammanhang med ultrakonservativa - kalla dem islamister eller extremister - som har en politisk agenda som inte innehåller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Efter och när det internationella fokuset låg på blossade konflikten i upp. En fortsatt eskalering skulle komma att innebära en ökad risk för attentat även i . Jag tror att vi måste säga det , och gör jag det här.För mig är extremism i grund och botten samma sak, för extremism är extremism oavsett syfte. Det är människor som anser sig äga rätt att utsätta andra människor för lidande, död och smärta och som inte respekterar demokratiska spelregler. var det ensamresande krigare, jihadister, som reste för att ansluta sig till al-Nusra-fronten i en nyhet.Invånarna i har utsatts för en prövning. De efterfrågade omvärldens stöd och i var något av det som kom upp.Vi kan inte säga att vårt bidrag är det som endast behövs. Vi kommer med ett viktigt bidrag tillsammans med andra och kan se att det är ett steg med vapen för att möjliggöra nästa steg, som är allmänna val.