bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Fler yrkesverksamma lärare ska också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete. Därigenom kan såväl kvaliteten som effektiviteten i lärares arbete öka. Vi vill därför tillföra mer medel till forskarskolor för lärare och förskollärare. Totalt bör anslaget till öka med ytterligare 20152016 för forskarskolor för lärare och förskollärare. En utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska ha såväl en tvärvetenskaplig profil som en disciplinär profil. Båda riktningarna är nödvändiga för att ta fram ny kunskap. Samverkan och forskarutbyte på internationell nivå är prioriterat och bör öka. Vi föreslår att den utbildningsvetenskapliga forskningen tillförs ytterligare medel, , och . Dessa medel tillförs den utbildningsvetenskapliga kommittén på . Vi vill också att den utbildningsvetenskapliga kommittén görs till ett eget och nytt ämnesråd inom . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Utbildningsvetenskaplig forskning, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 26 och 40 i denna del, 2012/13:Ub401 av och (båda S), 2012/13:Ub408 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub484 av och (båda S) yrkande 3. Det är av största vikt att skapa möjligheter för att utveckla den utbildningsvetenskapliga forskningen så att den svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten i samverkan mellan å ena sidan universitet och högskolor och å andra sidan kommuner och skolor. Det behövs strukturer som främjar integration mellan forskning, utbildning och pedagogisk verksamhet. Inom har och kommunerna aktivt verkat för en sådan verksamhetsanknuten kunskapsutveckling. Framgången med att skapa sådana arenor beror främst på att fått regeringens uppdrag att utforma program för en sådan verksamhet. Regeringen bör på motsvarande sätt ge i uppdrag att i samverkan med bl.a. och Kommuner och Landsting utforma program med mötesplatser för forskning och yrkespraktik och med incitament för forskningsfinansiering från skolornas huvudmän. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskningsanknytningen i grundutbildningen på högskolan m.m., punkt 21 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 13 och 29. Tyvärr finns starka skäl att befara att forskningsanknytningen i många fall är alltför svag i grundutbildningen. I en undersökning genomförd av Ingenjörer bland civilingenjörer och högskoleingenjörer examinerade 2005 och 2006 svarade färre än hälften att anknytningen till aktuell forskning varit ganska eller mycket bra i deras utbildning. Inom exempelvis lärarutbildningen är det helt nödvändigt att öka de forskningsrelaterade inslagen så att fler nyexaminerade lärare är väl förtrogna med aktuell forskning och ett forskningsanknutet arbetssätt. Utbildning är en av vår tids viktigaste verktyg för att möta de utmaningar framtiden ställer. behöver långsiktigt bygga upp starka forskningsmiljöer för utbildningsvetenskapen. Den utbildningsvetenskapliga kommittén på behöver uppgraderas till ett ämnesråd. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Ämnesdidaktiska centrum, punkt 22 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 30. Regeringen pekar i propositionen särskilt ut matematik, naturvetenskap och teknik som områden där nya ämnesdidaktiska centrum ska skapas. Det är olyckligt att från regeringen detaljstyra utvecklingen av skolväsendet. Särskilt när det redan finns etablerade ämnesdidaktiska centrum för de nämnda ämnena vid fem lärosäten samt ett särskilt uppdrag till . Den kunskap som finns om undervisningsmetoder och arbetssätt som förbättrar undervisningen och ökar elevernas måluppfyllelse behöver nå ut bättre och omsättas i praktiken. Men det behövs på fler områden än de som regeringen pekar ut. Först då kan den utbildningsvetenskapliga forskningen göra skillnad för elevernas lärande och bidra till att fler når alla kunskapsmålen i skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Rymdforskning, punkt 23 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2012/13:Ub231 av (FP) samt 2012/13:Ub297 av (KD), 2012/13:Ub403 av (M), 2012/13:Ub454 av (MP) och 2012/13:Ub479 av i (S). Regeringen har minskat anslagen till rymdforskningen, till nackdel för ett område med så många framtidsperspektiv och spin-off-effekter. vill återställa regeringens sparbeting på rymdforskningen genom att öka anslagen successivt med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant. Under flera tillfällen har av utskickad räddningspersonal haft problem med säker kommunikation inom krisberedskap som exempelvis vid katastrofhjälp, demokratistöd och försvarsinsatser. Vid internationella operationer med många deltagarländer och där framför allt stora länder sätter in stora resurser uppstår ofta begränsningar i tillgången till befintliga satellitkommunikationssystem. Tydliga exempel på detta var kommunikationssvårigheterna vid tsunami- och Haitikatastroferna. Även i har myndigheterna svårt med robust kommunikation vid katastrofer. har en lång tradition av avancerad rymdteknik och rymdsystem. Stora länder har systematiskt efterfrågat samarbete med svensk rymdindustri för kostnads- och riskdelning när det gäller små satellitsystem som snabbt kan hjälpa till att fylla de behov som krisberedskapsmyndigheter ofta har. Inte minst är säkra och oberoende kommunikationslösningar vid katastrofsituationer hett efterfrågat. Behovet av nationella och internationella kritiska kommunikationslösningar är tydligt för att ska stå bättre rustat i sin krisberedskap. Med den bakgrunden och med tanke på den höga teknologi- och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder och senare export av produkter inom området, föreslår en stor satsning på rymdteknik och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. För satsningen på rymdforskning avsätts för perioden 20142016. För att säkerställa goda konkurrensmöjligheter för och vår framtida ledande position inom rymdindustrin såväl som den spirande kommersiella rymdturismindustrin behövs därtill en samlad nationell rymdstrategi för . På grund av de långa ledtiderna, de stora investeringarna och tillämpningen av spjutspetsteknologi är rymdnäringen präglad av ett stort behov av långsiktighet. Regeringen bör därför utvärdera både kommande behov och möjligheter för svensk rymdverksamhet de kommande 15 åren. Denna utvärdering bör följas av en långsiktig strategi och resurssatsning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Genus- och jämställdhetsforskning, punkt 24 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 16. För är det en fullständig självklarhet att män och kvinnor har exakt samma värde och att båda könen ska ha samma rättigheter, vara lika inför lagen och känna sig trygga och respekterade. Att män och kvinnor är exakt lika mycket värda är däremot inte detsamma som att de också är exakt likadana. Vår uppfattning är att det är helt upp till individen att välja sin egen väg i livet. förespråkar en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män ska särbehandlas på basis av sin könstillhörighet. Om detta sedan skulle visa sig leda till att män och kvinnor inte gör allting på samma sätt, i exakt samma utsträckning, så betraktar vi inte det som problematiskt. Det behöver inte innebära något problem bara för att som skriver på sin webbplats olika saker, yrken och begrepp uppfattas som manliga eller kvinnliga. Det viktiga är dock att endera sidan inte värderas lägre än den andra. En stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig för att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är den politisering som skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhällsutvecklingen framåt. Därför bör regeringen säkerställa att genusforskningen vid våra svenska högskolor och universitet vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Genus- och jämställdhetsforskning, punkt 24 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 7. Genusforskningen bidrar till att utveckla samhällskritiken och därigenom demokratin genom analyser av maktstrukturer i samhället. Genom den integrering av genusforskning som har skett inom många ämnen har nya frågor ställts om hur föreställningar om kön påverkar traditionella kunskapsområden och forskningsfält. Inom medicinen har denna forskning exempelvis inneburit förbättrade diagnoser och behandlingsmetoder. Genusperspektiv på klimatforskningen innebär t.ex. att resurseffektiva insatser kan riktas mot den halva av befolkningen som står för den största delen av dagens överkonsumtion. Genusforskningen och integrationen av denna i andra forskningsområden och forskningssatsningar tillmäts inte tillräckligt stor betydelse i regeringens forskningsproposition. Genusforskningen bör uppmärksammas mer i den nationella forskningspolitiken. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Medel till genusforskning, punkt 25 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18. Genusforskningen bör stärkas, och av anslag bör ytterligare gå till utlysningar för genusforskning. En strategisk åtgärd för att stärka genusforskningen var beslutet att inrätta sex stycken s.k. genusprofessurer. Detta har inneburit att genusforskningen har integrerats i nya miljöer och skapat en bredare legitimitet för ämnet. Forskningsmiljöer har byggts upp där genusforskningen ingår som en naturlig del. vill bygga vidare på denna strategi och trygga kontinuiteten i satsningen. Av medel bör därför användas för att utlysa ytterligare sex genusprofessurer med tillhörande resurser för att finansiera doktorand- och forskarassistenttjänster. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet, punkt 26 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 4. Regeringen satsar inom kultur och kulturarvsområdet. Detta är inte tillräckligt. Vi anser att kulturarvsforskning måste få ett större anslag och satsar ytterligare till förfogande för . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Forskning inom miljö och de areella näringarna, punkt 28 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 37 och 40 i denna del och 2012/13:C305 av (MP) yrkande 5 och 2012/13:Ub278 av m.fl. (S). Kunskapen om farliga kemikalier ökar . Men det är en ojämn kamp för forskare och myndigheter eftersom fler och fler kemikalier tas fram till de produkter som vi omger oss med. Vi menar att tre områden bör prioriteras i forskningen: de hormonstörande kemikalierna, de nya nanomaterialen och kemikaliernas kombinationseffekter. Ofta nämns begreppet grön kemi, vilket innebär forskning och utveckling av alternativ till de farliga ämnena. Ett exempel är forskning och utveckling av alternativ till att framställa plast från oljeråvara. Vi tror också att det är en viktig framtidsfråga för svenskt näringsliv att ligger långt framme i utvecklandet av grön kemi. Genom samarbete mellan forskning, näringsliv och politik kan bli ledande inom detta område. Att bevara den biologiska mångfalden på jorden handlar inte uteslutande om att bevara växt- och djurarter för deras egen skull. Problematiken med den biologiska mångfalden är betydligt mer akut och berör även vår egen överlevnad på kort sikt. Den mat som vi äter, den luft som vi andas och det sötvatten vi behöver, byggnadsmaterial, energi etc. produceras av ekosystem. Det kallas för ekosystemtjänsterna. Ekosystemen är uppbyggda i ett komplext nät av arter, och för varje gång en art försvinner hotas produktionen. Just nu pågår en av de största artutrotningarna i planetens historia. Och forskningen som undersöker våra ekosystemtjänster menar vi är viktig för framtiden. I detta sammanhang vill vi också understryka vikten av det arbete som pågår i det svenska artprojektet under Artdatabanken. Att undersöka den svenska naturens artsammansättning är att undersöka den biologiska mångfaldens språk och är således en grundförutsättning för att kunna bemöta hotet mot den biologiska mångfalden. Den tillämpade forskningen i de gröna näringarna finansierades tidigare av återföringen av handelsgödselskatten och fick kraftiga nedskärningar när regeringen avskaffade skatten. Det har gett vissa forskningsfinansiärer svåra problem att finansiera forskningen. Vi menar att forskningen på detta område och utbildningen är det viktigaste bidraget som samhället kan ge för att utveckla och säkra jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenskraft. Den tillämpade forskningen sker i nära samarbete med näringen och delfinansieras av näringen. Det handlade om forskning som direkt var tillämpbar för att utveckla det svenska jordbruket. Vi behöver förstärka den svenska forskningen i de gröna näringarna för att säkra konkurrenskraften och jobben. Vi föreslår för 20142016 att avsätts för forskning i de gröna näringarna. När effektiviseringen och rationaliseringen i jordbrukssektorn har gått längre i våra konkurrentländer drabbas jobben på den svenska landsbygden. Svenska företag ska ligga i framkant med att utveckla den fossilfria och energieffektiva teknik som hela världen efterfrågar. Många framtidsjobb finns där lösningarna på klimatkrisen utvecklas. Med investeringar i ny miljövänlig teknik skapas nya gröna jobb. Vi föreslår en ny satsning med inriktning på stöd till klimatinnovationer. Vi har i vår budgetmotion avsatt . Statligt stöd ska ges för att pröva innovationer i full skala eller i pilotanläggningar. Vi vill att huvudmålen ska vara att skapa nya svenska jobb och att driva på omställningen till ett utsläppssnålt samhälle. Svenska företag ska få möjlighet att pröva ny teknik, vilket vi tror kan stimulera framtida exportmöjligheter. Huvudinriktningen ska vara åtgärder för energieffektivisering, för ökad produktion och konsumtion av förnybar energi och minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Klimatforskning, punkt 29 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 21. Det är viktigt att det satsas brett på klimatforskning. Avsaknaden av denna bredd medför därför att vi är kritiska till utformningen av regeringens förslag. Öronmärkning kan behövas för t.ex. strategiskt viktiga forskningsinriktningar som våra institutioner inte klarat av. Men regeringens tidigare långtgående öronmärkning riskerar att leda till att viktig forskning prioriteras bort för att den inte faller inom ramen för de politiska prioriteringar som regeringen gjort. Klimatforskningen måste i högre utsträckning stödja att klimatmålen uppnås. presenterade rapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). I rapporten bedömde att regeringens uppföljning av klimatforskningens omfattning, inriktning och resultat är otillräcklig. Därmed är det oklart i vilken utsträckning klimatforskningen faktiskt stöder klimatmålen och om forskningsresultaten kommer till användning i näringslivet och samhället. Vidare menade att regeringen saknar en samlad strategi för hur klimatforskningen ska bidra till att minska utsläppen av växthusgaser. Det bör finnas en samlad redovisning om klimatforskning till när det gäller forskningens omfattning, inriktning eller resultat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Klimatforskning, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 22. Det behövs mer forskning kring livsstilsförändringar. Enligt på allmänhetens kunskaper och attityder till klimatförändringen (Rapport , ) är mer än hälften av befolkning positiva till att minska sin köttkonsumtion. Den svenska köttkonsumtionen ökar och även utsläppen från denna sektor. Det behövs mer forskning om hur livsstilsförändringar kan minska belastningen på klimatet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Samordning av klimatforskningen, punkt 30 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 23. Eftersom klimatforskningen ofta är sektorsövergripande och involverar flera departement och myndigheter behövs även en myndighet eller ett departement som har utpekat ansvar för att samordna klimatforskningen och dess resultat. Detta påpekas också av i rapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Gruv-, mineral- och stålforskning, punkt 31 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 1. har av sin tradition som gruvnation en stark kompetens inom gruvnäringen. Denna kompetens är dock inte given för alltid utan vi måste kontinuerligt hävda vår position. Regeringen lämnar i detta avseende mycket i övrigt att önska. Forskningen inom prospekteringsrelaterade ämnen har varit svårt eftersatt med följd att vår tidigare starka kompetens inom malmgeologi kraftigt försvagats. Vi har tillika enbart en professur inom området. vill anslå för perioden 20142016 till ett nytt forskningscentrum för att flytta fram våra positioner inom mineralogi och geovetenskap. Då samtliga nordiska länder (huvudsakligen genom ) är starka gruvnationer och de nordiska länderna har mycket gemensamt i de flesta avseenden, är vår ambition att ett nytt forskningscentrum ska etableras inom ramen för ett gemensamt, nordiskt initiativ. Sverigedemokraterana ser stor vikt av att allokera resurser till bl.a. med syftet att öka antalet utbildningsplatser med inriktning mot gruv- och mineralverksamhet. geologiska undersökning spelar en nyckelfunktion inom en aktiv gruvpolitik. Utöver att vara expertmyndighet för berg, jord och grundvatten vill ge geologiska undersökning en mer proaktiv roll i själva prospekteringsarbetet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Arbetslivs- och arbetsmiljöforskning, punkt 32 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 38. Vi har varit starkt kritiska till regeringens nedläggning av . Arbetslivsforskningen har därefter minskat drastiskt och skingrats för vinden. bedrev världsledande och värdefull forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden, såsom arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, hälsa och ohälsa i arbetslivet, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet. Nedläggningen innebär en stor förskingring av kunskaper och resurser. Vid nedläggningen borde regeringen ha analyserat och säkerställt hur inledda forskningsprojekt och utbildningar skulle kunna slutföras. har bedrivit världsledande forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden. Institutet har spelat en stor roll för att ta fram modeller för en god arbetsmiljö och har bedrivit forskning om hur ohälsa kopplad till dålig arbetsmiljö kan förebyggas. Avvecklingen av innebär att den arbetsrelaterade forskningen nedmonterats och att ett stort kunskapskapital har gått till spillo. och är de enda EU-länderna som inte har ett arbetslivsinstitut. Regeringens forskningspolitik säkerställer inte forskningen om arbetslivet. Den ersätter inte alls de förlorade resurser som försvann vid nedläggningen av . Konsekvensen blir att vi kommer att sakna en överblick av läget och utvecklingen i arbetslivet. Regeringen vill att vi alla ska stå till arbetsmarknadens förfogande, men vill inte investera i den forskning som behövs för att underlätta återgång till arbetslivet och för att människor ska kunna vara kvar längre i arbetslivet. Det kommer att drabba människors arbetsmiljö när den kunskapsutveckling genom forskning som skulle kunna ge dem ett bättre arbetsliv inte kan fortsätta. Vardagens tunga problem i arbetslivet kräver en flervetenskaplig forskning i nära samverkan med arbetsmarknadens parter. Svensk arbetslivsforskning har haft förmågan att skapa värden för samhället, företagen och individen. Regeringens förslag till finansiering av arbetslivsforskning är otillräckligt. Vi ser enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning som en av de utvägar som måste till för att återupprätta arbetslivsforskningen. Inom ramen för de ökande anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd bör detta vara möjligt. Det finns också ett värde i att samla forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden. En översyn av möjliga framtida strukturer bör göras. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. Forskning om ett hållbart arbetsliv, punkt 33 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 21. Ett hållbart arbetsliv är en av de viktigaste sociala innovationerna för att ska möta framtidens stora utmaningar. behöver lyfta fram betydelsen av ett hållbart arbetsliv, inklusive arbetsmiljöfrågor, med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. förelägganden och förbud riktas dubbelt så ofta mot manliga sektorer av arbetslivet som mot kvinnliga.