bet · H101KrU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Av rapporten framgick vidare att könsfördelningen var ganska jämn vad gällde (kvinnor) och även Musikalliansen (kvinnor) men att Dansalliansen dominerades av kvinnor (). Allianserna menade att könsfördelningen bland de anställda i stort motsvarade fördelningen mellan kvinnor och män bland de professionella utövarna inom respektive yrke. Detta påstående stöddes även i viss mån av statistik. Utskottet redovisade i föregående års budgetbetänkande 2012/13:KrU1 att utvärderingen av verksamheten vid scenkonstallianserna i flera avseenden låg väl i linje med ambitionerna i de nationella kulturpolitiska målen, men att det även fanns mekanismer som riskerar att medverka till att målen inte uppnås. Utskottet delade de slutsatser som gruppen kommit fram till och underströk bl.a. vikten av att kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten vid allianserna. Med anledning av förslag om stöd till den samiska kulturen kan redovisas att regeringen beslutade om en ny instruktion för som trädde i kraft . I instruktionen framgår bl.a. att myndigheten särskilt ska verka för konstnärligt och kulturpolitiskt värdefull utveckling inom verksamheter som rör det samiska folkets och övriga nationella minoriteters kultur. I beslut om länsvis bidragsfördelning inom ramen för kultursamverkansmodellen framgår att landstingen bör beakta lagen (2009:24) om de nationella minoriteterna och minoritetsspråk. Utskottet delar inte Sverigedemokraterns uppfattning att anslaget ska dras ned i syfte att minska stödet till samtidskonst och mångkulturprojekt. Med anledning av förslag om ytterligare medel till kulturhuvudstad 2014 vill utskottet peka på att regeringen föreslår en förstärkning med till verksamheten jämfört med , vilket innebär att anvisas för . Vidare har av egna medel fördelat ca till olika kulturhuvudstadsprojekt. Utskottet påminner även om att 22 statliga myndigheter och institutioner har fått i uppdrag att i sin verksamhet prioritera samarbete med kommun för medverkan i kulturhuvudstad 2014. Dessa myndigheter har var och en lämnat en redovisning av genomförda insatser och en plan för den fortsatta medverkan till () och . , som sammanställt rapporter från drygt 20 myndigheter, konstaterar att en majoritet av myndigheterna har påbörjat samarbeten kring aktiviteter i samband med . Utskottet bedömer därmed att har goda förutsättningar för att genomföra . Vad gäller satsningar på biblioteksverksamheten anser utskottet inte att några särskilda medel för detta bör anvisas till anslaget. Utskottet återkommer till biblioteksverksamheten under anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Utskottet noterar även att vill tillföra anslaget medel för icke vinstdrivande kulturarrangörer. Någon precisering av hur tillskottet ska fördelas finns inte i motionen. Under detta anslag anvisas medel för att stödja bl.a. centrala amatörkulturorganisationer, skådebaneverksamheten och riksorganisationerna Folkets Hus och Parker, och Våra Gårdar. Dessa centrala organisationer är till viss grad själva kulturarrangörer eller verkar för att främja sina medlemsföreningars kulturarrangemang. Det är som har till uppgift att inom ramen för tillgängliga medel under anslaget pröva behovet av arrangörsstöd mot andra angelägna stödändamål och eventuellt göra omprioriteringar inom anslaget. Det bör påpekas att medel för arrangörer även anvisas på teater-, dans- och musikområdet (anslaget 2:2) och på bild- och formområdet (anslaget 4:4). Centrumbildningarna är viktiga för att skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen för konstnärliga yrkesutövare. Utskottet har tidigare pekat på att centrumbildningarnas uppdragsförmedling kan få stor betydelse vad gäller såväl kultursamverkansmodellen som Skapande skola-verksamheten. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att samverkan mellan centrumbildningarna har ökat och att samtliga nu arbetar med ett nationellt fokus. Utskottet är inte heller berett att anvisa för en satsning på kultur i förorten. Utskottet påminner om att införandet av kultursamverkansmodellen syftar till att i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen ge regionala prioriteringar och variationer ett ökat genomslag vid fördelningen av statliga medel samt föra kulturen närmare medborgarna. Skapande skola (1:3) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till för barn i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. Anslaget används även för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med till följd av en generell neddragning. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. I kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) föreslår att ytterligare anvisas under anslaget i syfte att tillgängliggöra kulturen för de yngsta barnen. I partimotion 2013/14:Kr302 yrkande 12 begär m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att förskolan ska införlivas i Skapande skola-satsningen. Barns och ungas rätt till kultur är en prioriterad fråga för såväl utskottet som regeringen. Utskottet har därför med tillfredsställelse välkomnat den successiva utbyggnaden av Skapande skola-verksamheten så att den omfattar hela och även förskoleklasserna. Statens kulturråds uppföljning av verksamheten visar på att samverkan mellan skola och kulturliv har förbättrats sedan Skapande skola infördes. Satsningen har bidragit till ett ökat engagemang och intresse för kultur hos såväl elever som lärare och uppfyller väl målen på både det kulturpolitiska och det utbildningspolitiska området. Myndigheten för kulturanalys initierade en forskningsbaserad utvärdering av Skapande skola. Uppdraget kommer att slutredovisas . Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag om en utvidgning till hela förskolan och därmed sammanhängande medelsförstärkning. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (1:4) Anslaget används för utgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Anslaget används även för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. I kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) föreslår att ytterligare anvisas under anslaget. Utskottet konstaterar att inte redovisar hur de anser att de som de vill förstärka anslaget med ska användas. Utskottet anser för sin del att regeringens förslag till medelsanvisning är väl avvägd och avvisar därmed förslag. Stöd till icke-statliga kulturlokaler (1:5) Anslaget används för statsbidrag till icke-statliga kulturlokaler för ändring, tillbyggnad och handikappanpassning av sådana lokaler. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I detta ingår en minskning med till följd av en generell neddragning. Regeringen begär vidare ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. I kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) föreslår att ytterligare anvisas under anslaget. Utskottet konstaterar att inte redovisar hur de anser att de som de vill förstärka anslaget med ska användas. Utskottet anser för sin del att regeringens förslag till medelsanvisning är väl avvägd och avvisar därmed förslag. Utskottet ansluter sig vidare till regeringens förslag till bemyndigande (punkt 2). Bidrag till regional kulturverksamhet (1:6) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: – professionell teater-, dans- och musikverksamhet – konst- och kulturfrämjande verksamhet – regional enskild arkivverksamhet – främjande av hemslöjd – läs- och litteraturfrämjande verksamhet. Anslaget används för utgifter för tidsbegränsade utvecklingsinsatser samt för bidrag till det civila samhällets och de professionella kulturskaparnas medverkan i arbetet med framtagande och genomförande av regionala kulturplaner. Anslaget används även för utgifter för Kungl. genomförande av det samlande ansvaret för statens stöd och samordning inom biblioteksväsendet. Anslaget uppgår innevarande år till 1 . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med till följd av en generell neddragning. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att 1 anvisas till anslaget. de gröna föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr338 av m.fl. (MP) att anslaget tillförs i syfte att stärka den regionala biblioteksutvecklingen med fokus på bibliotekarieyrket. Motionärerna oroas av att bara drygt hälften av alla biblioteksanställda är utbildade bibliotekarier. För att biblioteken ska fylla sin funktion både nu och fordras välutbildade biblioteksanställda med välutvecklad förmåga till hantering av information och arkiv. Motionärerna föreslår vidare en förstärkning av anslaget med till kultur i förorten. Detta förslag behandlades under anslaget 1:2. I kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna vill minska stödet till mångkultur och samtidskonst. föreslår i partimotion 2013/14:Kr279 av m.fl. (V) att anslaget tillförs ytterligare för att möjliggöra fri entré på regionala och kommunala museer. I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur fri entré till lokala och regionala museer kan införas och finansieras. Motionärerna anser att de offentliga museerna och deras samlingar, som medborgarna äger tillsammans, ska komma alla till del. I den nya bibliotekslagen (2013:801) som antog och som träder i kraft , understryks att allas tillgång till information och kunskap är en väsentlig förutsättning för delaktighet i samhällslivet och det demokratiska samhällets utveckling (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). Folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. Utbudet av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Vidare lyfts bibliotekens betydelse för att främja litteraturens ställning fram liksom uppdraget att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper. Folkbiblioteken får i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Vid folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt såsom e-böcker. Vidare införs ett grundläggande kvalitetskrav när det gäller folkbibliotekens utbud av medier och tjänster. Ansvarsfördelningen mellan olika biblioteks huvudmän tydliggörs. Folkbiblioteken ska även fortsättningsvis vara ett kommunalt ansvar. Utskottet delar de grönas uppfattning att det är viktigt med bibliotekspersonal med adekvat kompetens för att bistå biblioteksanvändarna. Utskottet vill understryka att det är en uppgift för kommunerna att utifrån de krav som uppställs i bibliotekslagen ansvara för folkbiblioteken. I kommunernas ansvar får anses ligga att svara för att personalen har den kompetens som krävs för att uppfylla de krav på biblioteken som är formulerade i lagen (jfr bet. 2013/14:KrU2). Utskottet anser inte att det nu behövs någon förstärkning för den regionala biblioteksutvecklingen. Vad gäller förslag om fri entré på regionala och kommunala museer vill utskottet påminna om att kultursamverkansmodellen syftar till att ge ökat utrymme för regionala prioriteringar. Utskottet kan inte se att det är motiverat att räkna upp anslaget ytterligare utöver regeringens förslag. Inte heller finns det skäl att dra ned medelsanvisningen till en lägre nivå. förslag om neddragning syftar till att minska mångfalden av kulturella uttryck, något som strider mot målen för den förda kulturpolitiken och som skulle resultera i en utarmning av kulturutbudet. Detta kan inte tillstyrkas. Därmed ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Myndigheten för kulturanalys (1:7) Anslaget används för Myndigheten för kulturanalys förvaltningsutgifter. Anslaget används även för utgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget tillförs –2016 och därefter bl.a. för att myndigheten ska kunna utveckla sitt uppdrag att stärka regeringens förutsättningar att bedöma de statliga insatserna inom kulturområdet. Anslaget minskas med till följd av att tillfälliga medel tillfördes anslaget i budgetpropositionen , med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojektet i statsförvaltningen. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget. Jobbskapande Accessprojekt (99:1, förslag om nytt anslag) Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S)yrkande 1 att avsätts till jobbskapande projekt inom kulturområdet. Vidare begär man ett tillkännagivande till regeringen om att lägga ned Kulturarvslyftet och införa ett nytt Accessprojekt (yrkande 5). Motionärerna anser att Kulturarvslyftet har misslyckats och föreslår att pengarna förs över i ett nytt Accessprojekt. Det nya bör vidgas till att utöver museer och arkiv även kunna omfatta scenkonstinstitutioner och ideella riksorganisationer inom kulturområdet. Uppdraget bör samordnas av . Det är viktigt att jämställdhetsaspekten finns med i verksamheten. Inget kön bör vara representerat med . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 6). Utskottet behandlade en motion med samma inriktning i betänkande 2012/13:KrU1 och konstaterade då att starten för Kulturarvslyftet varit längre och trögare än vad man förväntat sig. Utskottet var dock inte berett att avveckla verksamheten och i stället införa ett nytt Accessprojekt. Utskottet kan nu konstatera att totalt 357 personer har fått en anställning inom ramen för Kulturarvslyftet. befann sig 269 personer i en utvecklingsanställning. För dessa personer har verksamheten varit av stor betydelse liksom för de ideella föreningar, museer m.fl. som fått hjälp med bl.a. digitalisering, katalogisering och inventering. Utskottet anser att Kulturarvslyftet ska fortsätta som planerat . Utskottet är inte berett att nu införa något nytt Accessprojekt. Därmed avvisar utskottet Socialdemokraternas förslag om ett nytt anslag och nya medel. Stimulansbidrag till musik- och (99:2, förslag om nytt anslag) Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 1 att avsätts för inrättande av ett stimulansbidrag till musik- och . Motionärerna anser att tillgången till kultur inte ska vara beroende av enskildas betalningsförmåga. De vill därför införa ett stimulansbidrag som syftar till att hålla nere avgifterna för barns och ungdomars deltagande i musik- och . Kommuner som har sänkt eller sänker sina avgifter till max per termin inom musik- och ska få ett stimulansbidrag. För kommuner som redan har låga avgifter blir det därmed ett stöd till ökad kvalitet. Motionärerna begär också ett tillkännagivande till regeringen om alla barns rätt till kultur och idrott (yrkande 8). Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om en nationell strategi med flera frågor för musik- och kulturskolor (yrkande 10). De anser att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till att i samarbete med Kommuner och Landsting och (SMoK) följa utvecklingen och göra en översyn av musik- och i . Regeringen bör ta fram en nationell strategi med en plan för barns rätt till kulturutövande. Utskottet har under anslaget 1:1 redovisat det omfattande arbete som (SMoK) bedriver på området i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) med projektet 2030, där man tillsammans vill formulera vilken roll musik- och kommer att ha 2030. Syftet är att synliggöra på vilket sätt en offentligt finansierad pedagogisk kulturverksamhet bör vara utformad, innehållsmässigt och organisatoriskt, för att möta barns och ungdomars kulturutövande. Projektet har också som mål att ta fram förslag för hur ett nationellt för musik- och skulle kunna organiseras. och ingår i den samverkansgrupp som skapats. Utskottet noterar att det uppdrag som Socialdemokraterna vill ge till – att samverka med SMoK och SKL – således inte behövs då detta samarbete redan är etablerat. Utskottet kommer med intresse att följa projektet, men vill understryka att musik- och är en verksamhet som styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala medel. Utskottet anser inte att något nytt anslag bör införas för att stödja verksamheten. Skapande äldreomsorg (99:3, förslag om nytt anslag) föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. att avsätts under ett nytt anslag för Skapande äldreomsorg. I partimotion 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om kultur för äldre. anser att satsningen på kultur för äldre bör struktureras på nationell nivå. En bidragsfond för skapande äldreomsorg skulle enligt motionärerna lyfta kommunernas befintliga satsningar på samma sätt som skolors kulturverksamhet förstärkts och nått helt nya nivåer tack vare Skapande skola. Utskottet behandlade och avstyrkte ett likalydande förslag i föregående års budgetbetänkande (bet. 2012/13:KrU1). En viktig del i de kulturpolitiska målen är att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Detta gäller givetvis också äldre. Utskottet har därför bejakat den satsning regeringen påbörjade i syfte att öka och fördjupa kunskapen om hur kultur långsiktigt kan bidra till att stärka äldres hälsa. fick i uppdrag att fördela särskilda medel, , för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra. Bidraget syftar även till att främja en större systematik, ökad samverkan och höjd kvalitet inom det pågående utvecklingsarbetet med kulturinsatser inom äldreområdet. tillsköts ytterligare 10 nya miljoner och beslutade regeringen att avsätta ytterligare för att stärka äldre människors möjlighet att delta i kulturlivet. För att ytterligare öka kunskapen inom området har inom ramen för regeringsuppdraget gett en extern part i uppgift att utvärdera de insatser som gjorts hos bidragsmottagarna. Utvärderingen kommer att sammanställas till en rapport och spridas till beslutsfattare, vård- och omsorgssektorn och kultursektorn . Utskottet ser fram emot att ta del av utvärderingen. Utskottet anser inte att det nu bör anvisas några medel under ett nytt anslag. De aktuella motionsyrkandena avstyrks. Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , och (2:1) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet, nämligen de två nationalscenerna Aktiebolag och Kungliga Dramatiska teatern Aktiebolag samt (ideell förening), Stiftelsen och Stiftelsen . Vidare anvisas bidrag till , dvs. nationalgåva till , under anslaget. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att tillförs för sitt fortsatta utvecklingsarbete med att bredda repertoarutbudet, bredda publiken och verka för kulturen som nationellt och internationellt besöksmål. Anslaget föreslås minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med till följd av en generell neddragning. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. Regeringen föreslår att detta anslag ska fördelas – till Operan med – till med . Utskottet välkomnar regeringens förslag till ökning av anslaget till och ställer sig också i övrigt också bakom regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (2:2) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till det fria kulturlivet, arrangörer, fonogramverksamhet och vissa andra aktörer av kulturpolitiskt intresse inom teater, dans och musik. Anslaget används även för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av en generell neddragning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget. Regeringen begär ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. de gröna föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr338 av m.fl. (MP) att anslaget tillförs utöver regeringens förslag för att öka anslaget till de fria grupperna (yrkande 1). Utskottet noterar att anslaget ökade med för att stärka den fria scenkonsten, varav avsåg det fria musiklivet. Utskottet finner inte skäl att nu ytterligare höja anslaget och avstyrker därmed motionsyrkandet och ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om bemyndigande (punkt 4). Anslaget används för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för statsbidrag till musiklivet. Anslaget används även för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas, såsom pensionskostnader som regleras retroaktivt. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget tillförs för utgifter som hänger samman med renovering av Musik- och teatermuseum. Anslaget föreslås minska med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet och med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Därutöver räknas anslaget upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr308 av m.fl. (SD) att anslaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Litteraturen, läsandet och språket Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter (3:1) Anslaget används för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget används även för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anslaget tillförs för att ska ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Anslaget föreslås minskas med 2014 till följd av omdisponeringar inom litteraturområdet. Omdisponeringarna består i att anslag 5:1 tillförs 2014 för att utarbeta förslag på hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas och att anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer tillförs för att ge möjlighet att bevilja bidrag till internationellt litteraturutbyte. Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med till följd av en generell neddragning. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar till anslaget. Regeringen begär ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Socialdemokraterna efterfrågar i motion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) information om exakt vad tillskottet på , till ska användas till (yrkande 22). Enligt motionärernas uppfattning ska dessa medel huvudsakligen användas för nya läsfrämjande projekt.