bet · H001SfU13 · 2013-06-04 00:00:00 — Ett EU-blåkort ska dock inte återkallas eller en förlängning nekas om utlänningen visar att bristen att fullgöra anmälningsskyldigheten beror på orsaker som han eller hon inte råder över. Enligt blåkortsdirektivet ska medlemsstaterna låta EU-blåkortsinnehavare som blir arbetslösa få stanna kvar i landet för att söka och ta ny anställning. Enligt regeringen bör perioden räknas från det att anställningen upphört, och arbetssökandet bör inte begränsas till att endast avse en högkvalificerad anställning. Av direktivet framgår att medlemsstater har möjlighet att återkalla eller neka en förlängning av EU-blåkort på grund av bristande försörjningsförmåga eller om innehavaren ansöker om socialt bistånd (förutsatt att den berörda medlemsstaten i förväg skriftligen har informerat om detta). Enligt propositionen finns det inte några sådana krav enligt den nuvarande ordningen för arbetskraftsinvandring, varför det enligt regeringen saknas skäl att införa sådana krav för den som har ett EU-blåkort. Enligt blåkortsdirektivet får medlemsstater i viss utsträckning begränsa rätten till likabehandling i fråga om stipendier, studiemedel eller andra bidrag och lån avseende sekundärutbildning, högre utbildning och yrkesutbildning samt förfaranden för att få en bostad. Det är också möjligt att kräva särskilda förutsättningar för tillträde till universitetsstudier och eftergymnasial utbildning om det framgår av nationell lagstiftning. För att genomföra blåkortsdirektivet bör enligt regeringen den som har ett EU-blåkort utfärdat av och som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiestöd enligt studiestödslagen, dvs. i fråga om såväl studiemedel som studiehjälp. När det gäller familjemedlemmar till den som har ett EU-blåkort har de rätt till de delar av studiestödet som enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 definieras som familjeförmåner, dvs. studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg. I likhet med vad som gäller för familjemedlemmar till vissa gästforskare enligt 1 kap. 7 § studiestödslagen bör det för likabehandling enligt regeringen krävas att familjemedlemmar till innehavare av EU-blåkort själva har uppehållstillstånd i . Enligt regeringen bör rätten till likabehandling för dem som har EU-blåkort och deras familjemedlemmar i fråga om studiestöd begränsas till att gälla inom territoriet, dvs. till stöd vid studier i . Regeringen anser inte att möjligheten enligt blåkortsdirektivet att begränsa likabehandlingen i fråga om förfaranden för att få en bostad bör utnyttjas. Aktivitets- och sjukersättningen består dels av en inkomstrelaterad del, dels av en garantidel som är bosättningsbaserad. Rätten till garantiersättning och dess storlek är beroende av försäkringstiden. Undantag från kravet på att vara försäkrad vid försäkringsfallet kan göras för personer vars försäkringsfall har inträffat innan det år de fyllde . Undantaget skiljer dock mellan svenska och utländska medborgare. För att uppfylla blåkortsdirektivets krav om likabehandling vad gäller social trygghet bör enligt regeringen ett tillägg tas in i 35 kap. 17 § SFB med innebörden att en utlänning som har ett EU-blåkort, samt dennes familjemedlemmar som har uppehållstillstånd i , likställs med svenska medborgare när det gäller beräkning av försäkringstid vid garantiersättning. Säkerhetsärenden är ärenden där Säkerhetspolisen av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet förordar avvisning eller utvisning eller att en ansökan om uppehållstillstånd ska avslås eller uppehållstillstånd återkallas. Enligt regeringen bör denna bestämmelse ändras så att även ansökan om arbetstillstånd eller återkallelse av arbetstillstånd omfattas, eftersom bl.a. även ett ärende om EU-blåkort kan utgöra ett säkerhetsärende. Regeringen föreslår också en konsekvensändring i 5 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. I kommittémotion 2012/13:Sf7 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att det avtalsförslag som ligger till grund för att arbetstillståndet beviljas ska vara rättsligt bindande som lägsta nivå. Detta krävs för att lön, försäkringsskydd och övriga villkor inte ska bli sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Härigenom undviks enligt motionärerna att en arbetsgivare lovar en sak i tillståndsprocessen men en annan sak i anställningskontraktet. I motion 2012/13:Sf8 av (SD) yrkande 1 framställs en begäran om att regeringen ska föreslå ett system för arbetsmarknadsprövning före utfärdandet av ett EU-blåkort. Motionären anser att det måste finnas ett tydligt behov av utlänningens kompetens, varför det först måste kontrolleras om tjänsten inte kan tillsättas med nationell arbetskraft eller arbetskraft inom unionen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om begreppet högkvalificerad arbetskraft. Enligt motionären bör definitionen av högkvalificerad arbetskraft vara minst att personen har en högskole- eller universitetsexamen. Enligt motionären bör yrkeserfarenhet inte godtas som bevis på högre kvalifikation. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om restriktioner efter anställningens andra år med avseende på vissa yrken. Så länge en utlänning är här med ett EU-blåkort ska också reglerna enligt blåkortsdirektivet gälla. En person med ett EU-blåkort ska inte likställas med inhemsk arbetskraft. I yrkande 4 begärs att regeringen ska genomföra direktivets möjlighet till begränsning i likabehandlingen när det gäller stipendier, studiemedel, andra bidrag och lån som avser sekundärutbildning, högre utbildning eller yrkesutbildning samt förfaranden för att få en bostad. Enligt motionären är anledningen till vistelsen i arbete, och därför bör den möjlighet till begränsning av likabehandlingen som blåkortsdirektivet medger utnyttjas. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en giltighetstid för EU-blåkort . I yrkande 6 begärs avslag på regeringens förslag om möjlighet till permanent uppehållstillstånd arbete i . Ett EU-blåkort är ett arbetstillstånd för en begränsad tid och bör inte utgöra en grund för permanent uppehållstillstånd. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om krav på bostad. Motionären anser att blåkortsdirektivets krav på uppgivande av en adress i ska ställas som krav för att ett EU-blåkort ska kunna beviljas i . I motionen begärs också tillkännagivanden om krav på försörjning av blåkortsinnehavarens familj samt inkomstkrav för den som har familj (yrkandena 8 och 9). Enligt motionären är det helt och hållet blåkortsinnehavarens ansvar att försörja sin familj. Om inte utlänningen lyckas med det, utan t.ex. behöver utnyttja de sociala trygghetssystemen, ska EU-blåkortet dras in. Den som har ett blåkort och som bor tillsammans med en vuxen person som inte arbetar bör kunna uppvisa en inkomst på genomsnittslönen. Det finns annars en risk för att en familj med flera barn lever på vad som egentligen är under existensminimum. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om avslag på ansökningar om EU-blåkort som gäller anställningar hos företag som har påförts sanktioner. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att en sökande som inte lämnar in en korrekt ansökan ska ges en kort tidsfrist för att komplettera ansökan. Uteblir kompletteringarna ska ansökan avslås. I kommittémotion 2012/13:Sf6 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att den sökande ska bifoga ett giltigt anställningskontrakt eller ett bindande anställningserbjudande till en ansökan om EU-blåkort. Enligt motionärerna råder inte ett jämbördigt förhållande mellan en arbetsgivare och en hitrest arbetstagare då arbetstagaren befinner sig i ett underläge om arbetsgivaren vill försämra villkoren eftersom alternativet är att återvända hem. Anställningserbjudandet måste därför enligt motionärerna göras rättsligt bindande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utveckla ett verktyg för att validera yrkeserfarenheten. Eftersom branscherfarenhet enligt motionärerna är ett tämligen vagt begrepp finns det ett behov av att definiera vad det innebär i varje enskilt fall. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag som tillgodoser behovet av efterkontroller för att säkerställa att arbetstagarna får den utlovade lönen. Motionärerna menar att de många fall där arbetsgivare har sålt arbetstillstånd och där arbetstagare inte har fått den överenskomna lönen talar för att det behövs tätare efterkontroller än vad regeringen föreslår. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att ett EU-blåkort inte ska vara knutet till en viss anställning. Motionärerna anser att knytningen till en viss anställning och ett visst slag av arbete medför att arbetstagaren hamnar i ett underläge i förhållande till arbetsgivaren när det gäller att förhandla om och leva upp till de villkor för anställningen som de har kommit överens om. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ett EU-blåkort inte ska ges om arbetsgivaren har påförts sanktioner för odeklarerat arbete eller anställning av en utlänning som saknar rätt att vistas i . bör använda sig av blåkortsdirektivets möjlighet att avslå en ansökan om EU-blåkort om arbetsgivaren tidigare misskött sig. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att den som har beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som har brutit mot anställningsavtalet ska få stanna i tillståndstiden ut för att söka en ny anställning. Motionärerna anser att arbetstagarens skyldighet att anmäla löneförändringar medför en ökad utsatthet, eftersom EU-blåkortet ska återkallas om lönen understiger lönetröskeln. Även i de fall anmälan uteblir ska EU-blåkortet återkallas. Om arbetsgivaren erbjuder sämre lön och villkor än utlovat ställs innehavaren av blåkortet inför valet att acceptera de villkor arbetsgivaren dikterar eller åka hem. Motionärerna anser inte att detta är rimligt. Blåkortsdirektivet omfattar sådana högkvalificerade anställningar där den erbjudna lönen överstiger en fastställd lönetröskel motsvarande en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det saknas anledning att fastställa lönetröskeln till en högre nivå, som för svensk del uppgick till ca 2011. Utskottet framhåller särskilt vikten av att , som bör fastställa och offentliggöra den nationella lönetröskeln, har ett nära och väl fungerande samråd med och arbetsmarknadens parter. Utskottet anser i likhet med regeringen att förutom högskoleutbildning bör även motsvarande relevant yrkeserfarenhet om inom det yrke eller den bransch som anställningen avser kunna ligga till grund för ett EU-blåkort. När det gäller ett yrkande om ytterligare definition av begreppet högkvalificerad anställning anser utskottet att någon ytterligare lagreglering inte bör göras eftersom det är arbetsgivarens behov och bedömning som bör vara utgångspunkten vid prövningen. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag i berörda delar och avstyrker motionerna 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 2 och 2012/13:Sf6 (V) yrkande 2. Koppling till en viss anställning m.m. Regeringens förslag innebär att ett EU-blåkort knyts till en viss anställning och ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet bara vara knutet till ett visst slag av arbete. Detta motsvarar den reglering som gäller för annan arbetskraftsinvandring. Utskottet anser att det är eftersträvansvärt att de bestämmelser som införs med anledning av blåkortsdirektivet i så stor utsträckning som möjligt motsvarar den reglering som gäller för annan arbetskraftsinvandring, och ser positivt på förslaget. Utskottet delar regeringens bedömning att det är en lämplig ordning att den som har EU-blåkort först efter en ny ansökan ska kunna byta till ett annat slag av arbete. I likhet med regeringen gör utskottet bedömningen att det inte finns någon anledning att anta att detta skulle minska en arbetstagares rörlighet på arbetsmarknaden. En EU-blåkortsinnehavare har dessutom möjlighet att ansöka om ett nationellt arbetstillstånd om förutsättningarna är uppfyllda. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker med det anförda motion 2012/13:Sf6 (V) yrkande 4. Propositionen innehåller inte något förslag om att EU-blåkortsinnehavare ska behandlas på samma sätt som landets egna medborgare. Tvärtom uppställs det krav på att den som vill ha förlängt EU-blåkort måste ansöka om och uppfylla förutsättningarna för att kunna beviljas EU-blåkort för ytterligare en period. Motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 3 avstyrks. I syfte att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeländer infördes ett effektivare och mer flexibelt system för arbetskraftsinvandring. I samband med att de nya reglerna infördes uttalade utskottet att det var positivt att regeringen föreslagit att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen skulle slopas. Utskottet anförde att den som bäst kan avgöra behovet av att rekrytera arbetskraft från ett tredjeland är den enskilda arbetsgivaren och att med en sådan ordning kan arbetsgivarens kompetensbehov tillgodoses bättre och snabbare. Utskottet anförde också att utgångspunkten måste vara att det ska vara lätt att komma till och försörja sig (bet. 2008/09:SfU3). Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. I likhet med regeringen anser utskottet att det saknas anledning att införa en myndighetsbaserad arbetsmarknadsprövning för EU-blåkort eftersom en sådan saknas för annan arbetskraftsinvandring. Reglerna om EU-blåkort och övrig arbetskraftsinvandring bör enligt utskottet, och som angetts ovan, vara så lika som möjligt. Vidare föreslår regeringen att EU-blåkort endast bör beviljas om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Det motsvarande gäller redan för tillstånd för annan arbetskraftsinvandring. Utskottet instämmer i bedömningen att principen om unionsföreträde ska gälla även för EU-blåkort. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 1. Utskottet anser att det är av yttersta vikt att missförhållanden och utnyttjande av invandrad arbetskraft motverkas. Det är värdefullt med så lika krav som möjligt för alla arbetstillståndssökande, oavsett om ansökan gäller EU-blåkort eller annan arbetskraftsinvandring. Enligt gällande regler räcker det med ett erbjudande om anställning för att arbetstillstånd ska kunna beviljas. Det framstår därför inte som rimligt att kräva att den högkvalificerade anställning som ligger till grund för ett EU-blåkort måste styrkas med ett rättsligt bindande dokument när det inte krävs av andra arbetstillståndssökande. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte är lämpligt att en arbetstagare från ett land utanför EU inte är fri att omförhandla sina anställningsvillkor på samma sätt som andra arbetstagare i . Utskottet delar även regeringens bedömning att det anställningserbjudande som ligger till grund för tillståndsprövning är att anse som ett bindande anbud mellan arbetsgivaren och arbetstagaren, varför blåkortsdirektivets krav får anses vara uppfyllt genom den gällande regleringen. Motionerna 2012/13:Sf7 (S) och 2012/13:Sf6 (V) yrkande 1 avstyrks med det anförda. Arbetsgivare som har påförts sanktioner Utskottet kan konstatera att arbetskraftsinvandringen ökar och att allt fler beviljas arbetstillstånd. Detta är mycket positivt eftersom arbetskraftsinvandring vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin samt tillför ny kunskap och erfarenhet till . Liksom inom övriga EU finns dock i problem med oseriösa arbetsgivare som utnyttjar personer som vistas i länderna utan arbets- eller uppehållstillstånd. Dessa personer saknar olika former av skyddsnät och är ofta mycket utsatta. EU har beslutat om ett direktiv om sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i landet, sanktionsdirektivet. Regeringen har i proposition 2012/13:125 lämnat förslag till genomförande av sanktionsdirektivet i svensk rätt. Utskottet kan konstatera att det i propositionen har lämnats en rad förslag som syftar till att skärpa ansvaret för arbetsgivare som utnyttjar personer utan arbetstillstånd. Vidare noterar utskottet att en översyn av reglerna för arbetskraftsinvandring i syfte att stävja missbruk bereds inom . Utskottet delar regeringens bedömning att det inte är lämpligt att införa en ordning med särskilda kontrollåtgärder avseende arbetsgivare som påförts sanktioner för odeklarerat arbete eller för anställning av utlänningar som saknar rätt att vistas i med EU-blåkort, som motsvarande möjlighet inte finns vid ansökan om ett nationellt arbetstillstånd. Mot bakgrund av det ovanstående anser utskottet att möjligheten enligt blåkortsdirektivet att avslå en ansökan om arbetsgivaren påförts sanktioner för odeklarerat arbete eller anställning av utlänningar som saknar rätt att vistas i inte bör utnyttjas. Motionerna 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 10 och 2012/13:Sf6 (V) yrkande 5 avstyrks med det anförda. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller möjligheten att bl.a. söka och få EU-blåkort, ställning som varaktigt bosatt och permanent uppehållstillstånd, inklusive motsvarande tillstånd för familjemedlemmar. Utskottet tillstyrker propositionen i dessa delar. I direktivet finns en möjlighet att avslå en ansökan om EU-blåkort om utlänningen inte tillmötesgår en begäran om kompletterande underlag. Någon motsvarighet till detta finns inte för andra uppehålls- och arbetstillstånd i . Enligt regeringen bör därför en sådan avslagsgrund inte utnyttjas. Utskottet instämmer i regeringens bedömning och avstyrker med det anförda motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 11. Blåkortsdirektivet medger att krav uppställs på att utlänningen vid ansökningstillfället uppger sin adress i . Eftersom motsvarande inte krävs vid en ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd enligt den nuvarande ordningen anser utskottet i likhet med regeringen att det inte bör införas en sådan ordning för EU-blåkort. Motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 7 avstyrks med det anförda. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att en första tillståndstid för EU-blåkort inte får vara längre än och att den sammanlagda tillståndstiden för EU-blåkort inte får vara längre än . Motsvarande tider gäller redan för annan arbetskraftsinvandring. Utskottet poängterar åter vikten av att regleringen för arbetskraftsinvandring och EU-blåkort är utformade på så likartade sätt som möjligt. Enligt utskottet framstår det därför som främmande att inte en EU-blåkortsinnehavare också skulle kunna beviljas permanent uppehållstillstånd arbete med högkvalificerad anställning, . Av samma anledning är det också utskottet främmande att uppställa krav på försörjning m.m. för familjemedlemmar till innehavare av EU-blåkort när motsvarande krav inte uppställs för innehavare av arbetstillstånd enligt gällande regelverk. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och förslaget om EU-blåkortsinnehavares familjemedlemmars rätt till uppehållstillstånd. Därmed avstyrks motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkandena 5, 6 och 8. Enligt blåkortsdirektivet ska medlemsstaterna tillåta att innehavare av EU-blåkort som blir tillfälligt arbetslösa får stanna kvar i landet för att söka ny anställning. gäller redan för nationella arbetstillstånd. Utskottet anser inte att EU-blåkortsinnehavare ska få på sig att söka och få en ny anställning än andra arbetskraftsinvandrare, oavsett anledning. Utskottet vill särskilt framhålla att den nya anställningen enligt förslaget inte måste vara högkvalificerad för att ett nytt arbetstillstånd ska kunna ges. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2012/13:Sf6 (V) yrkande 6. Nekad förlängning och återkallelse m.m. När det gäller efterkontroller för att säkerställa att arbetstagaren får den utlovade lönen kan utskottet inte se att EU-blåkortsinnehavare skulle behöva tätare kontroller än de som innehar arbetstillstånd enligt nationella regler. Det faktum att ett EU-blåkort avser kvalificerade anställningar med krav på en viss lön torde medföra att vissa arbetsgivare med tvivelaktig ekonomi inte blir aktuella som arbetsgivare till EU-blåkortsinnehavare. Möjligheten till kontroll i samband med en förlängningsansökan framstår enligt utskottet som väl avvägd. Mot denna bakgrund, och då utskottet även i denna fråga anser att regleringen för arbetskraftsinvandring och EU-blåkort bör utformas på liknande sätt, avstyrker utskottet motion 2012/13:Sf6 (V) yrkande 3. Utskottet delar regeringens bedömning att ett uppehållstillstånd som beviljats en familjemedlem till den som har ett EU-blåkort ska få återkallas om förhållandet upphör eller om utlänningens EU-blåkort återkallas. Familjemedlems uppehållstillstånd får även återkallas med hänsyn till allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Enligt propositionen får medlemsstater medge att EU-blåkort återkallas om innehavaren ansöker om försörjningsstöd. Utskottet delar regeringens bedömning att det saknas skäl att införa en sådan regel, liksom krav på försörjning av familjemedlemmar. Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 9. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att EU-blåkortsinnehavare bör likabehandlas när det gäller stipendier, studiemedel inkluderat andra bidrag och lån avseende sekundärutbildning och högre utbildning samt yrkesutbildning och även beträffande förfaranden för att få en bostad. Dock bör rätten till studiestöd begränsas på så sätt som regeringen föreslår, dvs. så att bara studier i omfattas. Det saknas enligt utskottet skäl att begränsa likabehandlingen mer än vad regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker propositionen i berörda delar och avstyrker med det anförda motion 2012/13:Sf8 (SD) yrkande 4. I propositionen lämnas förslag till genomförande av rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning. Genom propositionens förslag införs ett uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad anställning som betecknas EU-blåkort. Propositionens förslag bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. Författningsändringarna föreslås träda i kraft . tillstyrker propositionens lagförslag med den ändringen att lagförslagens ikraftträdande bör bestämmas till . Härigenom kan kungörandet av de antagna lagarna ske före ikraftträdandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Rättsligt bindande anställningserbjudande, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf7 av m.fl. (S) och 2012/13:Sf6 av m.fl. (V) yrkande 1. Det bör uppställas krav på att det avtalsförslag som ligger till grund för att arbetstillståndet beviljas ska vara rättsligt bindande som lägsta nivå. Detta krävs för att lön, försäkringsskydd och övriga villkor inte ska bli sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Härigenom undviks också att en arbetsgivare lovar en sak i tillståndsprocessen men en annan sak i anställningskontraktet. Rättsligt bindande anställningserbjudande, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf6 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Sf7 av m.fl. (S). Det bör krävas att den sökande ska bifoga ett giltigt anställningskontrakt eller ett bindande anställningserbjudande till en ansökan om EU-blåkort. Det råder inte ett jämbördigt förhållande mellan en arbetsgivare och en hitrest arbetstagare. Arbetstagaren befinner sig i ett underläge om arbetsgivaren vill försämra villkoren eftersom alternativet är att återvända hem.