bet · H001KU21 · 2013-06-10 00:00:00 — Utskottet har vid behandlingen av motsvarande skrivelser påtalat vikten av att regeringen med omsorg beaktar tillkännagivanden innan de redovisas som slutbehandlade. Av tillkännagivande framgår att det ska inrättas en gemensam myndighetsportal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Utskottet anser inte att tillkännagivandet kan betraktas som slutbehandlat i och med att regeringen gett de tre ovannämnda myndigheterna ett uppdrag som ska slutredovisas . Utskottet menar att regeringen i nästa års redogörelse bör återkomma med en beskrivning av den fortsatta behandlingen med anledning av det aktuella tillkännagivandet. Tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program Utskottet anser att riksdagsskrivelsen och tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program kan anses vara slutbehandlad genom regeringens beslut om mineralstrategi. Utskottet gör således ingen annan bedömning än regeringen. Enligt utskottets uppfattning svarar strategin mot de behov som har påtalats i tillkännagivande. Vidare kan utskottet konstatera att det av mineralstrategin och regeringens webbplats framgår att arbetet med att ta fram strategin har skett genom en öppen process och i en bred dialog och i samverkan med aktörer och intressenter som på lokal, regional och nationell nivå bidrar till och berörs av gruv- och mineralnäringens verksamhet. Ett stort antal intressenter har under arbetet med mineralstrategin inbjudits att lämna skriftliga synpunkter till , däribland aktörer från näringen och den akademiska världen. Under arbetet med att ta fram strategin har vidare fyra dialogmöten hållits med olika teman, bl.a. kring forsknings- och innovationsfrågor om hur långsiktigt hållbara gruvregioner kan skapas och om en effektivare miljöprövning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (C), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M) och (S). Tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Utskottet har i sitt ställningstagande betonat vikten av att regeringen är tydlig och utförlig i sina slutsatser i de fall den bedömer att ett tillkännagivande är slutbehandlat. Vi menar att regeringen brister i detta avseende då det gäller tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program där regeringen i redogörelsen endast nämner beslutet om mineralstrategi utan att närmare beskriva hur strategin tillgodoser tillkännagivande. Som vi tidigare påpekat (bet. 2011/12:NU14) anser vi inte att mineralstrategin svarar upp mot det tillkännagivande som beslutade om med innebörden att regeringen bör ta fram ett program för en sammanhållen gruv- och mineralindustri i samverkan med näringen och den akademiska världen. I tillkännagivande noterades det pågående arbetet med mineralstrategin, men enligt utskottets uppfattning behövdes en mer ambitiös ansats än den som regeringen hade skisserat. Vi kan inte se att tillkännagivande på något vis har ändrat regeringens ansats i enlighet med det som efterfrågade i sitt tillkännagivande. Mot denna bakgrund delar vi inte heller regeringens uppfattning att riksdagsuttalandet om ett mineralpolitiskt program är att betrakta som slutbehandlat. behandlar vi här i kammaren granskning av hur regeringen har behandlat skrivelser. Det är en viktig granskning som gör det möjligt att bedöma om regeringen verkligen har gjort det som har begärt. Särskilt intressant är det att titta på hur regeringen har svarat på de tillkännagivanden som har gjort och dessförinnan.Vad begär vi då av regeringen? Hur vill vi att det här ska fungera?Utgångspunkten är självklart att vi vill att regeringen går till mötes när man får ett tillkännagivande från och att det sker inom rimlig tid.Om det av något skäl dröjer med slutbehandling av ett tillkännagivande bör regeringen berätta vad man planerar att göra och när det kan förväntas bli slutbehandlat. Om regeringen av något skäl anser att man inte kan genomföra det som begär ska man förklara varför.Generellt kan vi säga att vi i årets granskning ser en positiv trend, vilket är bra. Den tid som det i genomsnitt tar att slutbehandla tillkännagivanden har minskat och ligger nu under . kan vi också se att regeringens redovisning har förbättrats över lag.Men det finns naturligtvis också brister. Två tillkännagivanden, till exempel, är äldre än och har inte slutbehandlats . Ett par tillkännagivanden saknas till och med i regeringens redogörelse. Det är förstås inte acceptabelt.Jag vill peka på några tillkännagivanden som är av särskilt intresse och där det finns utrymme för förbättring.Det första gäller en granskning av enmyndighetsreformen, det vill säga sammanslagningen av en rad regionala myndigheter till tre stora nationella myndigheter - , och Försäkringskassan.Ett viktigt skäl till att man gjorde den här sammanslagningen av myndigheter var att handläggningen av ärenden skulle bli mer enhetlig. Medborgare ska ju inte behandlas olika i olika delar av landet.Riksdagen har begärt en analys av om effekterna har uppnåtts. kom regeringen med en slutredovisning, men i KU gör vi bedömningen att den redovisningen behöver utvecklas, i synnerhet när det gäller den vassa frågan: Har sammanslagningen av myndigheter lett till det resultat som man hoppades på, nämligen att ärenden handläggs på ett mer enhetligt sätt?Eftersom det är en viktig fråga begär vi att regeringen återkommer med en samlad redovisning. Vi anser inte att ärendet är slutbehandlat än.Ett annat tillkännagivande som KU kommenterar särskilt gäller . Regeringen har valt att inte tillmötesgå begäran om att erkänna som stat.Konstitutionsutskottet anser, liksom utrikesutskottet, att det är olyckligt att regeringen väljer att inte tillmötesgå i den frågan. När regeringen nu gör en annan bedömning när det gäller frågan om erkännande borde man åtminstone på ett tydligare sätt motivera varför.Till sist har vi från Socialdemokraterna, tillsammans med och Vänstern, en reservation som gäller ett tillkännagivande från näringsutskottet om ett mineralpolitiskt program. Det handlar om den för så viktiga gruvnäringen och hur den ska utvecklas.Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat, och man hänvisar till att man har lagt fram en svensk mineralstrategi. Vi anser att ärendet inte kan anses slutbehandlat eftersom mineralstrategin inte motsvarar ett sådant program som faktiskt har efterfrågat.I regeringens redogörelse saknas också en ordentlig argumentation för den bedömning man gör.Här vill vi påminna om hur viktigt det är att regeringen tillmötesgår önskemål men också att man verkligen argumenterar tydligt och utförligt när man återkommer med slutbehandlade skrivelser till . Det här är förstås särskilt viktigt när man av något skäl väljer att inte göra det som har begärt.Jag vill yrka bifall till den här reservationen.Låt mig påminna om hur viktigt det är att vi har en aktiv riksdag, en riksdag som inte bara behandlar de ärenden som regeringen lägger på bord utan också självständigt lyfter upp viktiga frågor och tillkännager för regeringen vad man vill.I det perspektivet vill jag avsluta med att peka på en utveckling som vi har skäl att fundera över - en utveckling mot allt färre tillkännagivanden från . Vi kan läsa i betänkandet att lämnades ca 1 300 tillkännagivanden . är antalet nere kring 400.När KU , 2006, granskade den här trenden hade man två förklaringar: dels att fler regeringsbeslut förbereddes i samråd med flera partier, dels att den reformerade budgetprocessen, där i ett enda beslut fastställer utgiftsramar och utgiftstak, kan ha påverkat. Den reformen kan ha minskat oppositionspartiernas möjligheter att söka majoritet för sina förslag.Den här utvecklingen tycker jag är värd att begrunda, i synnerhet som vi just nu har en översyn av riksdagsordningen och också en parlamentarisk kommitté som ser över just budgetprocessen. Vi behöver ett effektivt beslutsfattande i riksdag, men vi behöver också ett vitalt riksdagsarbete. Vad händer när har fattat ett beslut? Hur tar det för regeringen att slutbehandla tillkännagivanden och skrivelser och på det sättet verkställa beslut?Konstitutionsutskottet kan efter behandlingen av skrivelse 75 konstatera att andelen skrivelser och tillkännagivanden som slutbehandlas är större är tidigare, och med tanke på att det totala antalet redovisade tillkännagivanden är det största är detta utomordentligt positivt.Jag kan naturligtvis inte undanhålla ledamöterna lite statistik, oss statistiknördar emellan.Andelen icke slutbehandlade skrivelser har sjunkit från 2007 till 29,5 2012. Det är en liten ökning . Då var andelen 22,8, vilket är det lägsta redovisade . Vi ser tydligt att den långsiktiga trenden är en rätt kraftig minskning.Snittet under den mandatperiod vi nu är inne i är 29,77. Snittet den förra mandatperioden, och då inkluderar vi 2006, för det är vi har räknat, är 34,55. Snittet för är 37,38. är snittet 37,28, om någon är intresserad av det.För oss nördar kan jag också tillägga att medianen i samtliga fall är betydligt lägre än medelvärdet, vilket är intressant eftersom det visar att de flesta ärendena går fortare. Så finns det ett fåtal ärenden som är komplicerade och därför drar ut , och det är det som syns på det samlade medelvärdet.Det är klart att det finns förbättringsmöjligheter, och vi pekar på några sådana.Det första är det alldeles självklara konstaterandet att det är rätt anmärkningsvärt att två av de fem tillkännagivanden som är äldre än kvarstår som ej slutbehandlade. Vi noterar med tillfredsställelse att beredningen av dessa två tillkännagivanden ska redovisas under innevarande riksdagsår och . Men det är viktigt att komma ihåg att tillkännagivandena och skrivelserna är av olika karaktär. Framför allt är de väldigt olika komplicerade när det gäller vilka beredningsåtgärder som behövs.Vi vill också, vilket också pekade på , påpeka att två tillkännagivanden faktiskt helt saknas i redogörelsen. Det gäller ett på justitieutskottets och ett på socialförsäkringsutskottets område. Det ena tycks helt ha försvunnit någonstans på vägen mellan och regeringen, vilket självklart är rätt anmärkningsvärt. Så får det faktiskt inte gå till. Utskottet konstaterar åter att det är viktigt att rutinerna i fungerar, och vi förutsätter att åtgärder vidtas så att det här inte upprepas.Herr talman! När det gäller ej slutbehandlade tillkännagivanden redovisas i betänkandet synpunkter från flera av utskott. Det gäller till exempel reklamskattens avskaffande, där skatteutskottet förutsätter att det sker så fort statsfinansiellt utrymme finns.Det gäller tonnageskatten, där skatteutskottet påpekar att det i finns enighet om att det är viktigt att frågan löses snart.På socialförsäkringsutskottets område handlar det till exempel om tillkännagivanden om aktivitetsersättning och sjuklön. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med förslag om detta så fort som möjligt.Näringsutskottet pekar för sin del dels på en översyn av upphovsrättslagen, dels på en granskning av effekter för den konkurrensutsatta, elintensiva industrin. Här har det gått sex respektive utan att utredningarna har inletts. Orsakerna till dröjsmålen har inte redovisats. Det finns andra exempel; nämnde ett par av dem.Konstitutionsutskottet delar de bedömningar som gjorts av dessa utskott och utgår som sagt ifrån att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder. Om beredningen drar ut - det kan den göra, och det kan den göra av väldigt goda skäl - är det viktigt att regeringen informerar om orsakerna till fördröjningen.Herr talman! Slutligen vill jag nämna lite grann om tillkännagivandet om erkännande av som stat. I enlighet med det särskilda yttrande som vi har lämnat vill jag påpeka att enligt regeringsformen är det regeringen som sköter utrikespolitiken och inte . Regeringen har i beslut angett att man inte anser att de folkrättsliga förutsättningarna för att erkänna som stat är uppfyllda.Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag att lägga redogörelsen till handlingarna och avslag på motivreservationen från S, MP och V.