bet · H101NU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Men är det inte rätt graverande, , när ni talar om näringslivet och behoven och får ett sådant rätt bistert omdöme där man fullkomligt sågar politiken vid fotknölarna och säger att man inte tror på den politiken och att den inte leder till fler jobb? Vi ska naturligtvis studera vad näringslivet säger om vår politik för att skapa nya jobb. Hade jag varit i kläder hade jag varit betydligt mer bekymrad över vilket betyg den egna regeringen får just på detta område efter de man har regerat.Låt mig i detta replikskifte säga att det må vara hänt att regeringen och vi, för den delen, har gemensamma ambitioner när det handlar om att se till att ligger i framkant på innovationsområdet. Det är där vi ska vara. Jag tror att vi också är ganska överens om att vi har en del problem och utmaningar att ta till oss när det handlar om det svenska innovationssystemet. Jag vill därför avsluta denna replik med att säga att jag tycker att det är mycket bra om regeringen har tagit till sig de delar av - de är ändå ganska kunniga när det gäller att göra sådana analyser - som pekar på att har tappat greppet om innovationsfrågorna när det handlar om svensk näringspolitik. Jag tycker att det är mycket talande att faktiskt uttrycker förvåning över detta. Jag kan bara konstatera att när det handlar om innovations- och näringspolitik i är det tyvärr de gamla dogmer som sitter fast i väggar som har fått råda. Det är också vad säger, nämligen att forskningspropositionen som levererades har ett alldeles för svagt innovationsperspektiv och ett alldeles för starkt forskningsperspektiv. Den måste innehålla båda, men innovationsperspektivet måste in mycket tydligare i den svenska politiken. Framgång börjar alltid med en idé. Om den är god eller dålig avgörs av hur den hanteras under resans gång. kan visa på många framgångsrika innovationer som startar med idéer som till en början kanske har verkat lite konstiga och som inte särskilt många har förstått. En äldre vän till mig var matematiklärare av den gamla skolan. Han berättade om sin hemlighet hur han fick begåvningarna att flyga: Stör dem inte. Se bara till att de får nya stimulerande uppgifter att lösa, så att de inte tappar intresset. På samma sätt är det med idéer som utvecklas till lyckosamma innovationer - politiken ska vara stödjande, men den ska inte vara styrande. Därför är en god infrastruktur för innovationsprocessen så mycket viktigare än vad ett statligt innovationsråd någonsin kan bli. Idéer växer nämligen underifrån; de kommenderas inte fram ovanifrån. Därför gäller det för politiken att göra rätt saker för att få idéer att växa till sig. Alliansregeringens forsknings- och innovationsproposition innehöll historiskt stora satsningar för att utveckla innovationer. Även på life science-området visades radikala grepp både vad gällde fokusering och resurser. Till detta presenterade regeringen en innovationsstrategi som tar långsiktigt sikte på att ska vara världsledande såväl vad gäller idéer som kan omsättas till lyckade innovationer som att dessa kan kommersialiseras med framgång. Det är nämligen meningen att goda idéer och innovationer också ska komma människor till nytta, växa till sig och bli goda affärer - inte bara på hemmamarknaden, utan de ska också möta världen med bästa förutsättningar. Även här fungerar nog mattelärarens tanke om att stimulera och stödja snarare än att styra. I grunden är den enskilt viktigaste åtgärden för ökad utrikeshandel ett allmänt förbättrat näringsklimat. Därför är viktiga reformer för att stärka svenska företags internationella konkurrenskraft och stimulanser i form av investeraravdrag, nu gammalt, satta i verket. De gör det fördelaktigt för privatpersoner att våga satsa på intressanta idéer. Lägg också till att forsknings- och utvecklingsavdrag, som i kombination med expertskatten ökar utrymmet för företag att satsa såväl på att rekrytera kompetens som på att öka insatserna när det gäller egen produktutveckling. Det är två ytterst välkomna reformer som toppas av sänkt bolagsskatt, vilket ger en tydlig signal till omvärlden att är ett attraktivt land att etablera sig i. Det är också en lika tydlig signal till redan etablerade företag att det är värt att stanna för att bygga vidare på goda idéer. Till detta behövs en aktiv handelspolitik som inte lutar sig tillbaka och tronar på minnen från fornstora dagar. En aktiv handelspolitik tar sikte på att ständigt vara observant på förändringar i omvärlden, för att främja internationalisering och export. Den är därmed också alert på omställning i handelsfrämjandet, inte minst efter att den europeiska skuldkrisen har försvagat position i världsekonomin. Krisen har nämligen påskyndat en utveckling vi länge har noterat, och många prognoser tyder på att exportutveckling till och kommer att vara mer än dubbelt så stark som exporten till EU. är det slående att så mycket som av medlen för ambassadernas handels- och Sverigefrämjande fortfarande går till att främja . Därför måste det ske en anpassning av handelsfrämjandet till ett landskap där marknader i fjärran växer snabbare än mer traditionella marknader. Handelsfrämjandet är en viktig uppgift för alla ambassader. Globaliseringen har gjort ekonomiskt utbyte till den viktigaste länken mellan och merparten av världens länder. Detta har i sin tur förstärkt betydelsen av de svenska ambassadernas arbete med att främja svenska ekonomiska intressen. Därför satsar nu regeringen extra resurser på att utöka och vässa våra ambassaders handelsfrämjande på 20 prioriterade marknader. De 20 prioriterade marknader som ska leda skiftet av handelsfrämjandet är utvalda på basis av en ny och omfattande ekonomisk analys som identifierar dels maximal exportpotential, dels var det finns särskilda behov av offentliga insatser för att komma över de exporttrösklar som finns. Analysen mäter exportgrad till specifika utlandsmarknader i förhållande till andra relevanta länder som , och . De är indelade i tre kategorier. Den första kategorin är , , och - stora marknader med ytterligare exportpotential för svenska företag. Den andra kategorin är Briksländerna, som , , och - tillväxtmarknader där graden av ekonomisk frihet är låg, vilket också skapar särskilda behov av stöd i form av dörröppnare. Den tredje kategorin innehåller , och - ett antal länder i och där det finns en stark exportpotential men där det också lämnas mycket övrigt att önska vad gäller ekonomisk frihet. Det här försvårar för svenska företag, och det behöver förstärkas. Genom att satsa på dessa länder tar ett viktigt steg i riktning mot större fokus på marknader med betydande potential där näringslivet generellt har ett stort behov av stöd. Ja, hur var det med idéer? Idéer ska frodas i en miljö av fritt kreativt tänkande och stimulerande support, bland annat i form av ökade satsningar på institut och regional verksamhet. Idéerna ska växa och flyga vidare till fungerande innovationer genom genomtänkta och stimulerande incitament i form av skatteavdrag och minskat regelkrångel. Innovationerna ska också kunna ta sig utanför gränserna. Från ord till handling, från idé till verkstad - så bygger vi konkurrenskraft och kan investera i framtida välfärd.Jag beklagar att jag drog över talartiden, men jag gläder mig åt att få yrka bifall till utskottets förslag. (Applåder)I detta anförande instämde Boriana (M), (C) och (KD). Målet för näringspolitiken är som vi vet att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom också bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. Där finns någonting som det talas väldigt lite men som från Socialdemokraterna nämnde i debatten om regional tillväxt vi hade . Det gäller våra industrier. När vi pratar om industrier förs tanken fortfarande lätt till den typ av industrier och jobb som tidigare dominerade svensk arbetsmarknad. är dock tillverknings-, verkstads- och processindustrin föremål för högteknologisk forskning och utveckling, där overallerna i många fall har bytts ut till arbetskläder som i vilken bransch som helst.Det gläder mig att det finns ett pågående industrisamtal mellan och . Jag tror att det var i går det fjärde dialogmötet mellan parterna hölls för att diskutera frågor som är avgörande för den svenska industrins framtid - forskning och innovation, kompetensförsörjning och skatter och villkor för företagandet. En av de framtidsindustrier som har nämnts kort är det som i ibland omnämns som livsvetenskaperna. Det är mer känt i den engelska formuleringen - life science. Svensk forskning inom life science håller hög kvalitet, och företagen inom området står för en stor del av svenska exportframgångar. För att vidmakthålla den svenska positionen handlar det dock om att göra insatser på området, vilket regeringen har initierat. Jag som kristdemokrat tror att också behöver samla de insatser som görs för att vi ska få en samverkan även med staten, mellan de berörda departementen inom såväl näring och arbetsmarknad som finans, utbildning och forskning. Därför har vi kristdemokrater tagit initiativ till en process där samtliga aktörer inom industrin samlas och diskuterar under samma tak. Där välkomnar jag samtliga partier att delta, eftersom många av dem som jobbar inom life science efterfrågar ett politiskt intresse - inte minst på landstingsnivå, där vården måste möta upp behoven hos svenska patienter av nya läkemedel och medicinsk-tekniska produkter.Herr talman! Jag kastar mig raskt över till en annan så kallad industri som i internationella sammanhang omnämns som mötesindustrin. Några av de tidigare talarna har varit inne på det här med besöksnäringen, och jag vill bara poängtera att den svenska besöksnäringen - och mötesindustrin speciellt - står inför en hel del utmaningar som inte har med allmän lågkonjunktur att göra. När internationella medier slår upp taxibranschen som oseriös ger det både ekonomiska och emotionella effekter. har ett gott rykte som ett tryggt och säkert land, och det är inte bra när sådant naggas i kanten. Dessutom, som flera andra har nämnt: Om vi får en S-märkt regering efter valet, hur blir det med restaurangmomsen? I så fall blir det ytterligare en anledning att inte förlägga stora internationella kongresser och möten till det som anses vara ett av världens dyraste länder att besöka.Vi behöver gemensamt agera för en stärkt besöksnäring. Även om företagen i den här näringen inte står för de stora anställningsantalen, bygger de stora fastigheterna eller har den största omsättningen, är det en bredd av företag som ökar möjligheterna för fler människor att få arbete.I detta anförande instämde (KD).Härmed var överläggningen avslutad. (Beslut fattades under 13 §.)