bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Minskningen av anslagsbeloppet föreslås i stället finansiera satsningar på anslaget 1:15 och på ett nytt anslag (se nedan). I partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslaget ska öka med utöver regeringens förslag . Av dessa avsätts för 6 200 nya högskoleplatser. Vidare avsätts för vidareutbildning från sjuksköterska till specialistsjuksköterska och för vidare utbildning från barnskötare till förskollärare. Motionärerna avsätter för fler platser på tandhygienistutbildningen och för att alla doktorander ska erbjudas anställningar och inte tvingas förlita sig på utbildningsbidrag. I motionen avsätts också för studentinflytande mot bakgrund av att motionärerna anser att regeringens satsning är otillräcklig. Vidare avsätts för kompletteringsutbildningar för personer från länder utanför EU och EES samt . Motionärerna avvisar vidare regeringens förslag om för lärosätessammanslagningar, för waldorflärarutbildning och för försöksverksamhet med lämplighetsprövning vid antagning till lärarutbildning. Förslag om vidareutbildning från sjuksköterska till specialistsjuksköterska finns även i partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 9 där motionärerna framhåller att specialistsjuksköterskeutbildningen bör utökas med 400 platser. I motionen anförs att de utökade platserna i första hand ska ha inriktning mot distriktssköterska, vård av äldre och psykiatrisk vård eftersom bristen på specialistutbildade sjuksköterskor är störst inom dessa områden. Förslag om doktorandanställningar återfinns även i kommittémotion 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 7. I motionen begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag om förändring av högskoleförordningen som innebär att samtliga som antas till forskarutbildning också anställs som doktorander. Motionärerna framhåller bl.a. att en trygg tillvaro för doktorander skulle göra forskarutbildningen mer attraktiv. Förslag om att avvisa regeringens förslag om försöksverksamhet med lämplighetsprövning vid antagning till lärarutbildning återfinns i partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 2. Motionärerna menar att även om det är av högsta vikt att den som ska arbeta som lärare eller förskollärare är lämplig för yrket, är det inte vid antagningen till utbildningen som en sådan kontroll ska göras. I stället menar motionärerna att det är och vid ansökan om anställning som lämpligheten bör kontrolleras. Utskottet behandlar och avstyrker motionsyrkanden om generell utbyggnad av högskolan och fler platser till specifika utbildningar under anslaget 2:1 . Utskottet har ingen annan uppfattning vad gäller de motionsyrkanden som behandlas under detta anslag. När det gäller utbyggnad av högskolan noterar utskottet dock att sådana satsningar har gjorts genom en ökning av anslaget för respektive lärosäte. I fråga om motionsyrkanden om doktorandanställningar anser utskottet att trygga och tydliga villkor är väsentliga såväl för forskarutbildningens attraktivitet som för doktorandernas möjlighet att ägna sig koncentrerat åt utbildningen. Därmed har villkoren också betydelse för kvaliteten i utbildningen och i forskningen. Regeringen bedömde i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att doktorander bör anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. Utskottet instämde i detta (bet. 2012/13:UbU3 s. 110). Regeringen bedömde vidare i forsknings- och innovationspropositionen att den långsiktiga ambitionen bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand. Regeringen framhöll dock att ett första steg bör vara att tiden för utbildningsbidrag förkortas och att målsättningen var att de förändringar som beskrevs i propositionen skulle gälla fr.o.m. . Utskottet instämde även i detta (bet. 2012/13:UbU3 s. 110). Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen har beslutat om sådana förordningsändringar som beskrevs i propositionen. Utskottet vill emellertid, precis som vid behandlingen av forsknings- och innovationspropositionen, betona att merkostnader för åtgärder för att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander bör tas inom ramen för anslagen för forskning och forskarutbildning vid respektive universitet och högskola, mot bakgrund av beslutade och aviserade resurstillskott, eller av de medel för forskning och forskarutbildning som lärosätet tilldelas av externa finansiärer. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det står fast vid att den långsiktiga ambitionen bör vara att helt avskaffa utbildningsbidrag till förmån för anställning som doktorand. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är viktigt med ett starkt studentinflytande. beslutade att avskaffa kårobligatoriet (prop. 2008/09:154, bet. 2008/09:UbU14, rskr. 2008/09:275). I stället har ett modernt system för studentinflytande införts. För att säkerställa en struktur för studenternas medverkan i lärosätenas kvalitetsarbete har regeringen och ansett att denna verksamhet ska stödjas med statsbidrag. Utskottet ser inga skäl att göra någon annan bedömning än regeringen vad beträffar storleken på statsbidraget. Utskottet ser dessutom inget skäl att göra någon annan bedömning än regeringen vad gäller omfattningen av kompletterande utbildningar, behoven av medel för frivilliga sammanslagningar av lärosäten, utbildning av waldorflärare och waldorfförskollärare. När det gäller lämplighetsprövningen vid antagning till lärarutbildning vill utskottet betona att förslaget avser en försöksverksamhet. Utskottet menar att en sådan försöksverksamhet kan bidra till att hitta former för en rättssäker lämplighetsprövning som har legitimitet både bland universitet och högskolor och bland studenter. Utskottet avser att följa frågan med intresse. Mot bakgrund av ovanstående tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:So400 (V) yrkande 9, 2013/14:Ub394 (V) yrkande 7, 2013/14:Ub463 (V) yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del. 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. godkänner att tidigare ställningstaganden om ämnesdidaktiska centrum i naturvetenskap och teknik inte längre ska gälla. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget får användas för utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden och för utgifter för bidrag till insatser för höjd kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå som fördelas genom den kvalitetsbaserade resursfördelningen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för . Regeringens förslag innebär bl.a. följande . Regeringen föreslår att anslaget ökar med till följd av den kvalitetsbaserade resursfördelningen. Regeringen föreslår vidare att överförs till anslaget från anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet i syfte att samla samtliga medel för den kvalitetsbaserade resursfördelningen under detta anslag. Totalt avses fördelas från anslaget till bidrag för insatser för höjd kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå som fördelas genom den kvalitetsbaserade resursfördelningen. I dessa medel ingår även bidrag till enskilda utbildningsanordnare. Regeringen avser att fördela medlen enligt samma principer som redovisades i föregående års budgetproposition. För att möjliggöra att samliga utvärderingar t.o.m. kan ligga till grund för fördelningen avser regeringen att fördela medlen i regleringsbreven . Regeringen föreslår att anslaget ökar med sammanlagt genom att medel som tidigare betalats ut från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor överförs till särskilda åtaganden under detta anslag. Det gäller spetsutbildningar i entreprenörskap vid Lunds och (vardera), stödåtgärder för studenter med funktionsnedsättning som förmedlas av () samt bidrag för matematiksatsningar som genomförs av (). Regeringen föreslår att anslaget minskar med genom en minskning av medlen till Lunds universitets särskilda åtagande för trafikflygarutbildning. beräknas resterande medel för trafikflygarutbildningen överföras till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning. Som en följd av den utökning av tandläkarutbildningen vid som inleddes föreslås anslaget öka med . Medlen beräknas sedan öka med 2015, 2016 och 2017. Som en följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen vid som inleddes föreslås anslaget öka med . Medlen beräknas sedan öka med 2015, 2016 och 2017. Som en följd av utbyggnaden av läkarutbildningen vid som inleddes föreslås anslaget öka med . Medlen beräknas sedan öka med 2015, 2016 och 2017 för att finansiera klinisk utbildning. Med anledning av uppbyggnaden av läkarutbildningen vid föreslås anslaget öka med . Medlen beräknas sedan öka med 2015 och 2016 för att finansiera klinisk utbildning. Med anledning av uppbyggnaden av den kvalitetsbaserade resursfördelningen beräknas anslaget öka med 2015. Den kvalitetsbaserade resursfördelningen är då fullt utbyggd. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. ställningstaganden om ämnesdidaktiska centrum i naturvetenskap och teknik har tidigare i olika propositioner tagit ställning till verksamhet vid nationella resurscentrum i naturvetenskap och teknik. I budgetpropositionen föreslog regeringen för att skulle tilldelas medel för ett nationellt resurscentrum i biologi och bioteknik. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:UbU1, rskr. 2002/03:62). I budgetpropositionen föreslog regeringen för att verksamheten vid det nationella resurscentrumet i fysik vid och det nationella resurscentrumet i kemi vid skulle permanentas och förstärkas. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). I budgetpropositionen förordade regeringen att skulle stödja ett tiotal teknik- och naturvetenskapscentrum i landet, varav ett vid (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100). I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/12:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151 och 152) gjorde regeringen bedömningen att det finns behov av en starkare förankring i ämnesdidaktisk forskning för att ge nödvändig vetenskaplig underbyggnad till skolutvecklingsarbetet inom naturvetenskap och teknik. Regeringen bedömde därför i den nämnda propositionen att ett eller flera lärosäten bör ges i uppdrag att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Därefter har i regleringsbrev för fått i uppdrag att föreslå ett eller högst två lärosäten som ska få i uppdrag av regeringen att bilda ett eller två ämnesdidaktiska centrum för naturvetenskap och teknik. Uppdraget ska redovisas . När uppdraget är redovisat avser regeringen att se över fördelningen av medel till ämnesdidaktiska centrum inom naturvetenskap och teknik fr.o.m. . De medel som redovisas till respektive åtagande under anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor avser därför . En förutsättning för att de bedömda förändringarna av resurscentrumens verksamhet ska kunna genomföras är att tidigare ställningstaganden inte längre ska gälla. Regeringen föreslår att godkänner att tidigare ställningstaganden om ämnesdidaktiska centrum i naturvetenskap och teknik inte längre ska gälla. I motion 2013/14:Ub526 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att dagens befintliga nationella resurscentrum i biologi, kemi, fysik och teknik ges fortsatt stöd. Motionären framhåller att de befintliga centrumen bör ges fortsatt statligt stöd tills det finns garantier för att en annan organisation kan ge bättre ämnesstöd åt lärare i naturvetenskap och teknik. I partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslagsbeloppet ökar med utöver regeringens förslag . Dessa medel avser utökad undervisningstid, och i motionen framhålls att resurstilldelningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå bör ändras så att alla heltidsstudenter garanteras minst nio timmars undervisning oavsett ämnesval. Förslaget återfinns i kommittémotion 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 3 där motionärerna betonar att för lite undervisning innebär lägre kvalitet på utbildningen och att anslagen till högskolan därför måste höjas. När det gäller ämnesdidaktiska centrum delar utskottet den bedömning som regeringen redogjorde för i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30), nämligen att det finns behov av en starkare förankring i ämnesdidaktisk forskning för att ge nödvändig vetenskaplig underbyggnad till skolutvecklingsarbetet inom naturvetenskap och teknik. Utskottet har heller ingen annan uppfattning än regeringen vad gäller tidigare ställningstaganden i fråga om ämnesdidaktiska centrum i naturvetenskap och teknik. Beträffande utbildningens kvalitet instämmer utskottet med motionärerna om att denna fråga är mycket angelägen. Under avsnittet om anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet och under avsnittet om anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor (se ovan) behandlar och avstyrker utskottet motionsyrkanden som rör kvalitetssatsningar och resurstilldelning. Utskottets ställningstagande under de avsnitten går i korthet ut på att utskottet står bakom de omfattande satsningar som har gjorts på att stärka kvaliteten i högskoleutbildningen och som bl.a. har syftat till att öka undervisningstiden. Utskottet ser heller ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande om resurstilldelning. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub394 (V) yrkande 3, 2013/14:Ub463 (V) yrkande 1 i denna del och 2013/14:Ub526 (S). 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag enligt avtal mellan svenska staten och landsting om samarbete om högskoleutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Anslaget används även för utgifter för statsbidrag till landsting enligt avtal om samarbete om högskoleutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för . Ett avtal om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården slöts 2003 mellan staten och företrädare för de sex berörda landstingen , i län, Lanstinget i , , läns landsting och Västra . Ett avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården slöts 2004 mellan staten, Västra och . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Antalet platser ökar vid , , , , , och i enlighet med vad regeringen har presenterat i budgetpropositionerna , 2010, 2012 och 2013. I budgetpropositionen bedömde regeringen att läkarutbildningen bör utökas med 110 nybörjarplatser fördelade med 28 till , 13 till , 13 till , 17 till , 10 till och 29 till . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd alltså uppgå till 605 helårsstudenter. Anslaget föreslås för denna utbyggnad öka med . Anslaget föreslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen med totalt 30 nybörjarplatser, varav 15 till och 15 till . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 165 helårsstudenter. Anslaget föreslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Läkarutbildningen utökas med totalt 50 nybörjarplatser fördelade med 6 nybörjarplatser vardera till , , , och samt 10 nybörjarplatser vardera till och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 275 helårsstudenter, varav 33 vid . Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Anslaget föreslås vidare öka med till följd av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Läkarutbildningen föreslogs då utökas med totalt 40 nybörjarplatser och ytterligare 40 nybörjarplatser som fördelas lika till respektive . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd omfatta 440 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka med med anledning av den utökning av tandläkarutbildningen som presenterades i budgetpropositionen . Utbildningen utökas med totalt 12 nybörjarplatser fördelade med sex platser vardera till och . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd uppgå till 60 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. Högskolan föreslås få del av medel till klinisk utbildning via anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Anslaget föreslås öka med till följd av den utbyggnad av tandläkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . utbildningen ökar med totalt 12 nybörjarplatser vid . ökar utbildningen med ytterligare 12 platser vid och 5 platser vid . Totalt beräknas utbyggnaden fullt utbyggd uppgå till 145 helårsstudenter. Utbyggnaden vid påverkar inte detta anslag. föreslås få del av medel för klinisk utbildning genom anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Förslag till nya anslag i motioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motioner om nya anslag. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 3 (SD). I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag: 99:1 Jämställdhetsbonus. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet föreslår motionärerna att det införs en jämställdhetsbonus som ska lämnas till lärosäten där jämställdheten bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats, både kvantitativt och kvalitativt. Förslaget om jämställdhetsbonus återfinns även i kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 13. I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag: 99:3 Grundbultsambitionen. Syftet är enligt motionärerna att rätta till resursbristen vid universitet och högskolor. Även i kommittémotion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 9 och i motion 2013/14:Ub467 av m.fl. (SD) finns förslag om att öka anslagen till den högre utbildningen för att komma till rätta med den resursbrist som motionärerna anser finns. Vidare föreslås i kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del att anvisas till ett nytt anslag: 99:4 Fler läkarplatser med syftet att öka läkartätheten. Även i motion 2013/14:Ub406 av m.fl. (SD) framhålls behovet av fler utbildningsplatser för läkare. Utskottet anser att frågan om jämställdhet i högskolan är av mycket stor betydelse, vilket utskottet också uttryckt tidigare (bet. 2012/13:UbU8 s. 12). Av 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Uppdraget för delegationen var att främja jämställdhet i högskolan genom att föreslå åtgärder och stödja insatser, bl.a. genom att fördela medel . Delegationen för jämställdhet i högskolan har avlämnat sitt betänkande Svart på vitt – om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1). Förslagen är under beredning. Det finns vidare en rad pågående uppdrag på området. Regeringen har uppdragit åt (fr.o.m. har Universitets- och högskolerådet detta uppdrag) att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. . Uppdraget ska redovisas (U2010/5703/UH). Universitets- och högskolerådet ska även till följd av samma uppdrag –2013 ta emot slutredovisningar av projekt som har bedrivits med stöd från Delegationen för jämställdhet i högskolan. Vidare ska myndigheten med utgångspunkt i delegationens betänkande samt projektens slutredovisningar sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projektverksamhet. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter till () . Vidare konstaterar utskottet att regeringen under har angett mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena. Rekryteringsmålen för innevarande period omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . I en departementspromemoria föreslås en ny modell för rekryteringsmålen (U2012/2998/UH). Vidare föreslås att målen ska sättas efter dialog mellan lärosätena och regeringen men att målen ska innebära en höjning i ambitionen att nå en jämnare könsfördelning bland samtliga professorer jämfört med . Förslaget innebär också att varje lärosäte ska redovisa och analysera måluppfyllelsen . Promemorian har remitterats, och remissvaren bereds inom . Vid sidan av målet för könsfördelningen har regeringen i olika propositioner gjort bedömningen att den politiska styrningen ska minska och att universitet och högskolor ska ges ett ökat självbestämmande över sin verksamhet. Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att återkomma i frågan. En direkt följd av att den politiska detaljstyrningen av universitet och högskolor minskar är att regeringens behov av att följa verksamheten ökar. gav regeringen i uppdrag att göra en förstudie i syfte att kartlägga tillgängligt underlag samt undersöka vilket underlag som saknas för att följa upp anslagen till lärosätena för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv (U2011/6115/JÄM). I uppdraget ingick även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. redovisade uppdraget, och rapporten visar att det inte finns några underlag för uppföljning av anslagen. Av rapporten framgår bl.a. att det finns tekniska svårigheter för lärosätena att ta fram statistik över hur många kvinnor respektive män som finansieras av anslagen. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning vid vissa universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår även att studera de bedömningar som ligger till grund för fördelningsbesluten. Uppdraget ska redovisas (U2013/6713/JÄM). Mot denna bakgrund kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att det görs mycket för att förbättra jämställdheten i högskolan. När det gäller yrkandena om ett nytt anslag kallat Grundbultsambitionen behandlar och avstyrker utskottet motionsyrkanden om bl.a. kvalitetsfrågor i högskolan i samband med behandlingen av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet (se ovan). I korthet går utskottets ställningstagande i det angivna avsnittet ut på att utskottet står bakom de omfattande satsningar som har gjorts på att stärka kvaliteten i högskoleutbildningen och de prioriteringar som regeringen presenterat i budgetpropositionen . Beträffande yrkandet om ett nytt anslag för att utöka antalet platser på läkarutbildningen behandlar och avstyrker utskottet motionsyrkanden om ökad dimensionering av vissa utbildningar i avsnittet om anslaget 2:1 (se ovan).