bet · H001TU11 · 2013-04-19 00:00:00 — Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav och höga lönsamhetsmål skulle SJ kunna sänka priserna på biljetter eller enklare reinvestera i nya tåg och vagnar, vilket i sin tur skulle bidra till att fler kan åka kollektivt och till att miljö- och klimatpåverkan minskar. Motionärerna yrkar därför att SJ AB:s avkastningskrav till ägaren staten avskaffas och att lönsamhetsmålet sänks. I motion 2012/13:T394 anför m.fl. (S) att väl fungerande järnvägstransporter med hög kapacitet och tillförlitlighet är en förutsättning för att vårt moderna samhälle ska fungera. Motionärerna påminner om att det övergripande målet för svensk transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet, och de framför att SJ är det viktigaste verktyget för att uppnå detta. Motionärerna invänder vidare mot att dagens styrning av SJ endast är baserad på finansiella målsättningar, vilket inte är rimligt sett till att bolaget är en del av den grundläggande samhälleliga infrastrukturen. Motionärerna vill se en tydligare styrning av SJ och en bredare definition av företagets målsättningar. Enligt motionärerna bör ett genomgående tema i styrningen av SJ vara ett enkelt, prisvärt och pålitligt resealternativ, och bolaget bör aktivt medverka till att uppnå de transportpolitiska målsättningar som fastställts av och regeringen. Vidare anges i motionen att SJ ska ha en prispolitik i fråga om biljetter som gör att de kan vinna marknadsandelar från andra transportslag. Mot denna bakgrund yrkas i motionen att SJ ska ges ett tydligt samhällsuppdrag. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) framförs i yrkande 5 att SJ AB:s ägardirektiv måste ses över för att få bolaget att drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv än det rent företagsekonomiska. Motionärerna menar att om man sparar in på bemanning och underhåll riskerar man dyra bakslag som går ut över punktligheten. Motionärerna anser att ska sätta resenärens upplevelse i centrum och utvecklas till ett av de ledande tågbolagen i . I yrkande 6 konstateras att det statligt ägda är ett viktigt verktyg för att driva och utveckla godstrafiken på järnväg. Motionärerna menar därför att det finns anledning att se över ägardirektiven för att få att arbeta än mer med innovativa och hållbara logistiklösningar. Regeringens förvaltning av statens ägande Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt uttryckta samhällsuppdragen utförs väl (se budgetpropositionen utg.omr. De ekonomiska målen för SJ och är ett helägt statligt bolag. Av regeringens redogörelse för företag med statligt ägande framgår mål och utdelningspolicy för (skr. 2011/12:140). Ägarens långsiktiga finansiella målsättning för SJ är en soliditet på och en avkastning på eget kapital på . Ordinarie utdelning ska uppgå till en tredjedel av årets vinst då soliditetsmålet har uppnåtts. Därutöver ska extra utdelning ske om detta krävs för att uppnå en effektiv kapitalstruktur. uppgick enligt SJ:s årsredovisning soliditeten till och avkastningen på eget kapital till . I förslaget till vinstdisposition föreslår styrelsen att SJ för ska lämna en utdelning på totalt till aktieägaren, dvs. ägs till av svenska staten. Den långsiktiga finansiella målsättningen för är en soliditet på och en avkastning på eget kapital på . Ordinarie utdelning ska uppgå till hälften av årets vinst efter skatt då soliditetsmålet har uppnåtts. Enligt årsredovisningen uppgick soliditeten till och avkastningen på eget kapital till . Ingen vinstutdelning föreslås av styrelsen för . I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24 s. 71) skriver regeringen att ett viktigt verktyg i ägarstyrningen är att fastställa ekonomiska mål för de statligt styrda bolagen. Syftet med målen är att förbättra värdeutvecklingen genom att bolagets lönsamhet, effektivitet och risknivå löpande mäts, följs upp och utvärderas. För att säkerställa att alla bolag har relevanta mål kommer regeringen att ha gått igenom de ekonomiska målen för de bolag som sorterar under . Enligt uppgift från kommer beredning av SJ AB:s ekonomiska mål att påbörjas . Bestämmelser om statsstöd finns i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i artiklarna 107109. Artikel 107.1 innehåller ett generellt förbud mot statligt stöd. Av artikel 107.2 och 107.3 framgår emellertid att statligt stöd i vissa fall är eller kan vara förenligt med den inre marknaden och i så fall tillåtet. Det gäller t.ex. stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter under vissa förutsättningar eller stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen till vissa regioner under särskilt angivna förutsättningar. I artikel 107.1 anges att om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt betänkande Olagligt statsstöd (SOU 2011:69 s. 78) avses med överföring inte enbart direkta överföringar av offentliga medel utan även exempelvis avståenden från krav. Exempel på åtgärder som ansetts som stöd är direkta bidrag, räntesubventioner, försäljning eller köp till särskilt förmånliga villkor, kapitaltillskott, avstående från fordringar och skattelättnader. I sitt betänkande pekar även på att det inte krävs att en medlemsstat har en önskan att stödja ett företag genom en viss åtgärd för att det ska kunna vara fråga om stöd enligt artikel 107.1 (s. 80). Frågan om avkastningskrav på SJ behandlades i ett interpellationssvar av statsrådet med anledning av en interpellation (ip. 2010/11:322) av (S). Statsrådet konstaterade bl.a. att SJ har ett marknadsmässigt avkastningskrav och att ett frångående av krav på marknadsmässig avkastning kunde leda till statsstödsproblematik. har valt att avgränsa sitt yttrande till ärendets budgetmässiga aspekter och principiella aspekter som rör förvaltningen av statens ägande samt frågan om eventuellt statsstöd. Med budgetmässiga aspekter avses här i huvudsak potentiella effekter på statsbudgeten av ändrade ekonomiska mål samt beslutsordningen enligt rambeslutsmodellen. I de här aktuella motionerna finns förslag som på olika sätt berör ändringar av de ekonomiska målen för SJ, antingen genom att sänka avkastningskravet på bolaget eller genom att ändra principerna för vinstutdelning till staten. De ekonomiska målens utformning och uppföljning är centrala i ägarstyrningen. Utskottet har noterat att regeringen i budgetpropositionen anger att man avser att gå igenom de ekonomiska målen för de bolag som sorterar under , däribland SJ. Syftet är att säkerställa att alla bolag har relevanta mål. Utskottet vill först säga något om effekterna på statsbudgeten av ändrade avkastningskrav och vinstutdelningsprinciper. Avkastningen kan beräknas som kvoten mellan ett bolags nettoresultat och (justerat) eget kapital. En minskad avkastning kan därmed uppnås genom minskat resultat (som minskar underlaget för vinstutdelning till ägaren) eller ökat eget kapital (som kan åstadkommas exempelvis genom mindre utdelningar). Effekten på statsbudgeten till följd av lägre avkastningskrav uppkommer således genom att den potentiella utdelningen till aktieägarna, dvs. staten, minskar. Detta skulle synas i statsbudgeten under inkomsttitel Inkomster av statens verksamhet, som bl.a. inkluderar utdelningar från statens aktieinnehav. Allt annat lika skulle därmed också statsbudgetens saldo försvagas med motsvarande summa som den minskade utdelningen. Här ska tilläggas att det i allmänhet torde finnas en viss fördröjning innan en beslutad ändrad målsättning om avkastningen slår igenom i form av exempelvis lägre vinst och utdelning och därigenom får effekt på statsbudgeten. De aktuella motionsförslagen har, som framgått, potentiella effekter på statsbudgetens inkomstsida. Här vill utskottet påminna om att beslut om beräkningen av inkomsterna i statens budget är en del i det s.k. rambeslutet, där också beslutet om ramarna för samtliga utgiftsområden ingår. Rambeslutet innebär att genom ett och samma beslut tar ställning till samtliga utgiftsramar och till inkomstberäkningen. Den sistnämnda beräknas utifrån det befintliga regelverket för inkomstsidan samt utifrån förslag om ändringar i detta regelverk. har tidigare i ett yttrande till socialförsäkringsutskottet behandlat intentionerna bakom rambeslutsmodellen när det gäller inkomstsidan (se yttr. 2006/07:FiU3y). Utskottet anser att det är viktigt att håller fast vid de intentioner som fanns i förslag vid reformeringen av budgetprocessen och vid ambitionen att koordinera budgetens inkomst- och utgiftssidor. Inkomstramen skulle enligt betraktas som ett slags regelram. De motionsförslag som här är aktuella är formulerade som tillkännagivanden till regeringen om att göra vissa ändringar i ägardirektiven för statliga bolag som SJ och . Förslagen är inte tidsbestämda. Som framgått ovan påverkar ändrade avkastningskrav och vinstutdelningsprinciper statsbudgetens inkomster. Det betyder att sådana förändringar, om de påverkar inkomsterna för budgetåret, bör beaktas i inkomstberäkningen inom ramen för den årliga budgetprocessen. Utskottet vill också betona att statliga bolags avkastningskrav inte i första hand ska ses utifrån ett budgetpolitiskt perspektiv utan utifrån perspektivet att de statligt ägda företagen ska styras på ett sådant sätt att den långsiktiga värdeutvecklingen för bolagen blir den bästa möjliga. Detta är särskilt viktigt då de statligt ägda bolagen representerar stora ekonomiska värden, vilket ställer krav på en väl utformad och professionell styrning av bolagen, med en klar ansvarsfördelning mellan ägaren och bolagen. Erfarenhetsmässigt har krav på effektivitet, lönsamhet och marknadsmässighet varit av central betydelse för god företagsstyrning och ett långsiktigt värdeskapande. Konkurrensutsatta statligt ägda bolag bör således inte ges en särställning på de marknader där de är verksamma utan bör omfattas av normala strikta konkurrensregler, där väl avvägda avkastningskrav upprätthålls, för att skapa så jämlika förutsättningar för alla aktörer som möjligt. Med anledning av motionsförslagen om att ändra SJ:s avkastningskrav anser utskottet vidare att det i så fall skulle behöva utredas hur sänkta avkastningskrav skulle förhålla sig till gällande statsstödsregler. Som utskottet tagit upp under avsnittet Kompletterande information kan ett frångående av krav på marknadsmässig avkastning eventuellt vara i strid med . Utskottet vill påminna om att , som en öppen exportberoende ekonomi, har all anledning att värna en strikt tillämpning av reglerna om statsstöd, för att främja god konkurrens. Utskottet har vid upprepade tillfällen, senast i ett yttrande till socialförsäkringsutskottet och även i samband med behandlingen av regeringens skrivelse för finanspolitiken, framhållit den breda parlamentariska förankring som finns kring behovet av sunda offentliga finanser och hur det finanspolitiska ramverket ska användas för att uppnå detta (se yttr. 2012/13:FiU10y och bet. 2010/11:FiU42). Den nya budgetprocessen, med bl.a. användningen av rambeslutsmodellen i , har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (KD), (SD), (S), Edip Noyan (M), (MP), (V) och (S). Budgetmässiga aspekter (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Utskottets majoritet har i sitt yttrande till valt att lyfta fram och kommentera en rad olika frågor och perspektiv. Vi menar att det inte i första hand är finansutskottets ansvar att yttra sig över alla dessa. De aktuella motionsförslagen har, som utskottsmajoriteten påpekar, potentiella effekter på statsbudgetens inkomstsida. Det är därför relevant att påminna om att beslut om beräkningen av inkomsterna i statens budget är en del i det s.k. rambeslutet, där också beslutet om ramarna för samtliga utgiftsområden ingår. De aktuella motionsförslagen är emellertid formulerade som tillkännagivanden till regeringen, och förslagen är inte tidsbestämda. Beslut om ändringar i avkastningskraven tas i samband med de statliga företagens bolagsstämmor. Som framgått ovan påverkar ändrade avkastningskrav och vinstutdelningsprinciper statsbudgetens inkomster. Det betyder att sådana förändringar, om de påverkar inkomsterna för budgetåret, bör beaktas i inkomstberäkningen inom ramen för den årliga budgetprocessen. Utskottet har vid upprepade tillfällen och i full enighet framhållit den breda parlamentariska förankring som finns kring behovet av sunda offentliga finanser och hur det finanspolitiska ramverket ska användas för att uppnå detta (se yttr. 2012/13:FiU10y och bet. 2010/11:FiU42). Den nya budgetprocessen, med bl.a. användningen av rambeslutsmodellen i , har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . SJ:s avkastningskrav (V) (V) anför: SJ är av staten skyldig att skapa företagsekonomisk vinst. lönsamhetsmål uppgår till avkastning på det egna kapitalet. Därutöver har SJ ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på av den redovisade nettovinsten. Avkastningskravet leder till starkt fokus på att skapa vinst. SJ tvingas se till marknadsandelar och t.ex. konkurrera med flyget om höginkomstresenärer, där män dominerar. Det gör att kvinnors, ungdomars och pensionärers behov prioriteras ned. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför välja flyg eller bil i stället. Effekten är helt orimlig om vi vill minska klimatpåverkan. Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav och så höga lönsamhetsmål, skulle SJ kunna sänka priserna på biljetter eller enklare reinvestera i nya tåg och vagnar. Det skulle bidra till att fler kan åka kollektivt och att miljö- och klimatpåverkan minskar. Jag anser därför att SJ AB:s avkastningskrav till ägaren staten avskaffas och att lönsamhetsmålet sänks. Med det sagda förordar jag att trafikutskottet tillstyrker motion 2012/13:T320 (V) yrkande 10. Klimatutmaningen är vår tids viktigaste politiska uppgift att anta. Vi måste inse att det är hög tid att vi minskar på växthusgasutsläppen för att minimera vårt fotavtryck inför framtiden.Transporter står för en mycket stor del av dagens utsläpp, men kan vi inte klä oss i säck och aska och leva som om det vore forntiden. Vi behöver transporter, inte minst för att det är en viktig del av människans frihet att vi enkelt, hållbart och säkert kan förflytta oss. Därför är grunden i den socialdemokratiska politiken för hållbar frihet ett transportsystem som präglas av ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet. En förutsättning för att klara både arbetspendling och resor är en fungerande och modern kollektivtrafik.Att resa tillsammans är ett smart sätt att resa och minskar på både slitage, utrymme och utsläpp räknat per person och resa. Men det ska också vara "gött att resa", som vi säger i . Det ska alltid vara första klass i kollektivtrafiken.Herr talman! Exempel på saker som behöver förbättras är städning av både fordon och stationer. Vi behöver bättre reseinformation, särskilt om något oförutsett händer, tryggare hållplatser och ökade möjligheter för digital uppkoppling. Dessa krav måste tas med när vi upphandlar kollektivtrafik. Kriterier som kvalitet, miljö och arbetsvillkor ska stå i centrum. Så är det inte . Därför vill vi att den nya kollektivtrafiklagen, som trädde i kraft , ska utvärderas för att säkerställa en sammanhållen och effektiv kollektivtrafik som också uppfyller dagens resenärers krav på hög kvalitet.Herr talman! Vi säger att hela landet ska leva, men för att det ska vara ett livaktigt land krävs fungerande storstäder. Framkomlighetsproblemen i är stora, trots införandet av trängselskatt och byggandet av en ny , och det kapacitetstillskott som byggandet av kommer att föra med sig. Men det behövs mer satsningar på kollektivtrafiken för att den ska fungera, och då talar jag inte om "", spårvagnen som ersätter tidigare busslinje 47, utan det behövs ökad kapacitetsutbyggnad för att kunna transportera fler i en utbyggd tunnelbana. Det är stora investeringar som inte ensamt klarar av, utan här bör staten gå in och bidra.Herr talman! För att alla ska kunna resa effektivt i hela landet behöver vi se till att priset för resenären hålls nere. Pris och kvalitet är fundamentala för konsumenten när hen väljer produkt.Vill jag resa både prisvärt och miljösmart är tåget ett av de bästa transportmedlen. Därför är det konstigt rent ut sagt att majoriteten i utskottet fortfarande vill hävda att styrningen av enbart ska vara ekonomisk. Har vi samhällsekonomiskt eller ekologiskt råd med det när vi betänker att det är vår uppgift att möta klimathotet?Vi socialdemokrater vill i stället att SJ AB:s ägardirektiv ska ses över för att få bolaget att drivas utifrån ett mer samhällsnyttigt perspektiv. Det skulle gynna både resenärer och vår miljö. Och det är väl ändå dags att vi inför en prispolitik i fråga om biljetter som gör att bolaget kan vinna marknadsandelar från andra transportslag. Det är ju det vi vill - eller?Men utvecklingen går åt helt fel håll. Den genomsnittliga kostnaden för tågresenärer har ökat, särskilt när man jämför med kostnader för resor med bil och flyg. Vi har därför motionerat om att regeringen bör få i uppdrag att vidta åtgärder som gör att det klimatsmarta tågresandet och annan kollektivtrafik ska bli billigare än motsvarande resa med bil eller flyg. Jag kan bara beklaga att den borgerliga majoriteten tycker att det är bra som det är och säger nej till vår begäran.Samtidigt, herr talman, ser vi en potential i järnvägen med möjligheter att göra längre resor klimatsmarta. Men om järnvägen ska vara ett attraktivt resealternativ även när vi reser internationellt krävs att förutsättningarna för att välja tåget blir bättre när det gäller såväl pris, information om resa som biljettbokning.Vi socialdemokrater vill att ska verka för en bättre samordning när det gäller utveckling av persontrafiken inom EU. Vi vill också att aktivt ska driva frågan om en gemensam järnvägspolitik och en gemensam teknisk standard på järnvägarna i . De olika järnvägspaketen är en början, men det går alldeles för långsamt. måste driva på.När vi pratar om miljö och klimatutmaning vill jag slå ett slag för betydelsen av en nordisk transportplan. För någon vecka sedan var vi socialdemokrater till för att belysa vikten av en nordisk transportplan. av befolkningen i återfinns bara inom korridoren Oslo-Karlstad-Örebro-Stockholm. En miljon flygresenärer bara mellan dessa städer borde väl räcka som motiv. när norska regeringen presenterat sina framtida satsningar på infrastruktur, 508 miljarder varav bara på järnvägen 168 miljarder, måste vi se till att våra järnvägsinvesteringar samordnas bättre mellan våra länder i den kommande åtgärdsplaneringen.Avslutningsvis, herr talman! Det vi beslutar här i kammaren har bäring . Vi socialdemokrater vill inte sitta och titta på när vi ser hur vår miljöpåverkan går åt fel håll. Det är hög tid att vi gör något åt saken medan vi kan, om vi ska ha en chans att utmana klimathotet.Jag yrkar därför bifall till reservationerna 1, 5 och 10, bara dessa för tids vinnande, men jag står självfallet bakom även andra reservationer. debatterar vi järnväg och kollektivtrafik. Jag vill börja med att slå fast att tåget, bussen, spårvagnen, tunnelbanan och färjan är utmärkta transportmedel i sig. De är bekväma, sociala och trafiksäkra. Men de har också en mycket viktig roll att fylla för att hejda klimatförändringarna.I dag står trafiken för en tredjedel av klimatutsläppen i . Det tål att upprepas. Upprepas bör också att om vi tar tåget och annan kollektivtrafik i stället för bilen och flyget till jobben, skolan, på semestern i och ut i minskar vi utsläppen.När jag tog tåget ner till orsakade min resa utsläpp av koldioxid enligt SJ:s hemsida. Hade jag flugit i stället hade min resa orsakat utsläpp av koldioxid. Det är alltså 74 000 gånger mer. Vi behöver med andra ord en politik för mer tåg och mindre flyg. Vi behöver en politik som gör det lätt att åka kollektivt. Vi behöver en annan politik än regeringens.Herr talman! har det på många sätt blivit svårare att åka kollektivt. Kontantbetalningarna på bussar och tåg försvinner. Att köpa sms-biljett har blivit krångligare, och alla kan inte längre göra det. Samma krångliga sms-system börjar nu Jernhusen införa för ett toalettbesök på stationen. Jag undrar om den person som kom på den lösningen har stått med en kissnödig treåring utanför en toalettdörr?I har man satt in spärrar som slår människorna gula och blå. På landets stationer står en rad olika biljettautomater. Det gäller att veta vilket bolag man ska åka med. Och den som pendlar behöver ofta ha flera olika månadskort i plånboken.Med risk för att låta gnällig skulle jag kunna fortsätta med fler exempel på förändringar som drabbar resenärerna, för att inte prata om de ständiga tågförseningarna.Herr talman! Det ska inte vara så att det miljövänliga alternativet också är det krångligaste alternativet. Krångligheten är ingen naturlag utan ett resultat av politiska prioriteringar.Miljöpartiet har en politik för att kollektivtrafiken ska vara det enklaste, bekvämaste och billigaste sättet att resa. Vi vill ta bort spärrarna i , vi har agerat för att det ska vara fortsatt möjligt att köpa biljetter ombord på tågen och vi har krävt att de olika operatörerna ska samarbeta med biljetter och tidtabeller så att inte resenärerna kommer i kläm. Vi tycker det är hög tid att underlätta för alla som reser kollektivt. Om det och mycket annat handlar flera av reservationer i dagens betänkande. Om det handlar också den motion, Resenären i centrum, inte vinsten - Ge SJ ett nytt uppdrag, som vi lämnade in och som ska behandlas i dag.Låt mig börja med SJ. gick SJ ut och sade att man tänkte sluta sälja biljetter på tågen. Jag är glad att vi lyckades sätta stopp för det. Vi var många som agerade, resenärer, riksdagsledamöter och ministrar, och SJ backade till slut. Men bara detta att SJ:s ledning kommer på idén att man ska sluta sälja biljetter och försämra för sina resenärer visar tydligt att det är något som är fel. Det statligt ägda bolaget behöver ett nytt uppdrag från sina ägare. SJ behöver ett samhällsuppdrag med ett tydligt mål att öka tågets marknadsandelar och sätta resenärerna i centrum.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation 1 om SJ:s samhällsuppdrag, som vi har gemensamt med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.För att fler ska ta tåget måste det vara lätt. Det måste vara förutsägbart vad en tågresa ska kosta. SJ:s biljettsystem är ett lotteri som få förstår sig på. kan en tågbiljett på öka med över 1 . Radioprogrammet intervjuade resenärerna i en halvfull vagn en onsdagsförmiddag mellan och . Priset på deras biljetter varierade beroende på när de köpt dem.Jag kan förstå att man ska betala olika pris för en tågbiljett utifrån vad man har råd att betala. En affärsresenär som åker första klass ska betala mer än en student som åker andra klass. Men varför ska en affärsresenär som åker första klass och bokar sin biljett i förväg få en billigare biljett än en fattig student som måste vänta på att schemat är satt innan hon kan boka sin biljett i andra klass?Herr talman! SJ:s ledning brukar säga att man inspirerats av flyget. Men SJ borde i stället låta sig inspireras av sin stora konkurrent bilen. För att öka tågresandet ska det vara lika enkelt och flexibelt att ta tåget som bilen. Det är det i . Där kan du bestämma dig om du vill åka och hälsa på din nya kärlek.