bet · H001SkU20 · 2013-03-05 00:00:00 — När det gäller frågan om ett entreprenadavdrag har ett sådant föreslagits i departementspromemoria Ds 2004:43, Byggentreprenadavdrag samt omvänd skattskyldighet (moms). Förslaget remitterades, men remissinstanserna ifrågasatte bl.a. förslagets effektivitet när det gällde att stävja skatteundandraganden. Det blev därför aldrig aktuellt med ett genomförande. Utskottet ser inte någon anledning att nu ta ställning för ett införande av detta förslag. Taxibranschen tas upp i några motioner. Som framgår av den inledande redovisningen tillsatte regeringen en utredning som ska ta fram förslag till skärpta redovisningskrav för taxinäringen. Utredaren ska med stöd av näringen och berörda myndigheter analysera och föreslå vilka krav som ska ställas på taxiverksamheten för att förbättra näringens redovisning av inkomster. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser inte något skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen om detta och avstyrker motionerna. I några motioner föreslås att det införs beloppsgränser för beskattningen av ersättning för arbete och att beloppsgränserna för kontrolluppgifter höjs för att göra det enklare för alla som betalar ut ersättning för arbete. Det finns enligt utskottets mening skäl att vara restriktiv när det gäller att skapa ett utrymme för skattefria ersättningar för arbete. Risken för missbruk är uppenbar, och möjligheterna till kontroll är små om inte ersättningarna ska redovisas alls. En sådan reform kräver dessutom en finansiering som bör hanteras inom ramen för budgetberedningen. I sammanhanget bör det påpekas att en ensidig höjning av kontrolluppgiftsgränsen skulle skapa en gråzon där den som mottagit ersättningen tvingas korrigera sin förtryckta deklaration för att inte göra sig skyldig till skattebrott. Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. Det internationella samarbetet är bl.a. inriktat på att även länder och jurisdiktioner med små resurser ska ha möjlighet att delta och kunna använda den information som blir tillänglig genom det avtalsnät som byggs upp. Med hänvisning till detta och då utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om olika åtgärder på detta område avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om ändrade regler för F-skatt. Jämför reservation 7 (S, V) och särskilt yttrande 1 (S, MP, V). ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Detta gäller emellertid inte 1. om det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas 2. ansökan bara grundar sig på en delägares intäkter från ett svenskt handelsbolag eller 3. den sökande har brutit mot villkor som har meddelats eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller särskild uppgift eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning är försatt i konkurs. Om det finns särskilda skäl får beslut om godkännande för F-skatt fattas trots hind ren under punkt 3. Ett godkännande för F-skatt gäller tills vidare. ändrades inkomstskattelagens kriterium för hur självständig en verksamhet ska vara för att bedömas som näringsverksamhet. Syftet med ändringen var att göra det möjligt för fler att få en F-skattsedel (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I ärendet anförde regeringen att antalet skattskyldiga som själva ska betala sina skatter och avgifter ökar och att detta också medför en risk för ett ökat skatteundandragande. Regeringen gjorde bedömningen att ytterligare kontrollmöjligheter som riskerar att motverka syftet med ändringen bör införas endast om det kan påvisas att det är nödvändigt för att motverka svartarbete och annat skatteundandragande. Regeringen avsåg att följa utvecklingen och återkomma i frågan om förslaget skulle leda till en oacceptabel ökning av skattefelet. anförde i betänkande 2011/12:SkU17 Allmänna motioner om skatteförfarande och folkbokföring att det finns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. När fler får möjlighet att vara näringsidkare behöver också konsekvensen för skatteuppbörden belysas. Effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor bör också ingå i en sådan utvärdering. Utvärderingen bör göras skyndsamt. Utskottet föreslog att det anförda skulle ges regeringen till känna. följde utskottets förslag. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en utvärdering av de förändringar i begreppet näringsverksamhet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Regeringen har lagt fram ett förslag om anmälningsskyldighet vid utstationering. Förslaget innebär att utländska företag som utstationerar arbetstagare i i ska göra en anmälan till . Dessutom ska de utse en kontaktperson i som ska kunna ta emot delgivningar och tillhandahålla handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Syftet med förslaget är både att säkerställa att utstationerade arbetstagare får sina rättigheter enligt EU:s utstationeringsdirektiv tillgodosedda och att se till att den svenska modellen kan tillämpas. De som inte följer reglerna måste betala en sanktionsavgift. Genom förslaget kan fackförbundens behov av att komma i kontakt med utländska företag som utstationerar arbetstagare i tillgodoses. Även svenska myndigheter behöver få vetskap om och kunna kontakta dessa företag. Bestämmelserna ska införas i utstationeringslagen och börjar gälla . I kommittémotion 2012/13:Sk400 av m.fl. (S) anför motionärerna att antalet uppdragsgivare bör ges en större tyngd när bedömer huruvida en person ska betraktas som självständig företagare eller anställd (yrkande 6). Vidare bör utländska företags verksamhet i vara mer synlig för våra myndigheter. Detta kan uppnås genom obligatorisk svensk F-skattsedel eller på något annat sätt. Vid nystart av företag där den sökande officielle ägaren eller ansvarige är närstående till en företagare som tidigare misskött sig ska denne inte ha rätt till F-skatt, såvida det inte framförs särskilda skäl (yrkande 8). För nya företagare bör det finnas möjlighet för att ge F-skatt bara för en begränsad tid, upp till , om det finns en skälig orsak för tvivel om ansökarens seriositet. Skälig orsaksgrund för detta skulle kunna vara kriminell bakgrund och att vederbörande uppenbarligen helt saknar elementära kunskaper för att driva det tänkta företaget i en viss bransch. Företagaren skulle månaden innan prövotiden går ut vara skyldig att inställa sig på med sin bokföring för att få fortsatt rätt till F-skatt (yrkande 9). Effekterna av det utvidgade näringsbegrepp som infördes bör ses över inte bara ur ett arbetsmarknadsperspektiv utan också ur ett skatteuppbördsperspektiv (yrkande 10). I motion 2012/13:A338 yrkande 3 av m.fl. (S) anförs att det behövs mer kontroller av företagens seriositet vid beviljande av F-skatt. Personer som påstår sig vara egenföretagare, men i praktiken bara har en kund är arbetstagare och ska anställas. I kommittémotion 2012/13:Sk231 av m.fl. (V) ser motionärerna positivt på den planerade utvärderingen av det vidgade näringsbegreppet, men anser att det oavsett utvärderingens resultat ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt (yrkande 10). Som ett försök att begränsa fusk föreslås vidare att ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införs. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Kretsen som omfattas bör begränsas till uppdragstagare med en debiterad skatt som understiger en viss summa (yrkande 11). I motion 2012/13:Sk235 av (FP) anför motionären att administrativa rutiner fortfarande gör att en ansökan om F-skattsedel tar onödigt . Ett exempel är att det krävs att en separat ansökan för bolagsregistrering ska vara avklarad innan en F-skattsedelsansökan kan påbörjas. Det rimliga borde vara att dessa processer kan ske parallellt och att det räcker att företagaren lämnar in en enda ansökan. Motionärerna föreslår att möjligheten att få godkännande för F-skatt ska begränsas på olika sätt i syfte att minska risken för skattefusk. Utskottet ser allvarligt på alla former av skattefusk och anser att det är viktigt att reglerna har en utformning som så långt möjligt gör det svårt att fuska och lätt att upptäcka den som försöker missbruka reglerna på olika sätt. För utskottets del är det viktigt att hitta effektiva och rättssäkra åtgärder mot skattefusket så att arbetet med att komma till rätta med dem som fuskar inte går ut över de företagare som gör rätt för sig. När det gäller behovet att synliggöra näringsverksamhet som bedrivs i innehåller reglerna om skattereduktion för HUS-arbete ett krav på att utländska företagare som är verksamma i ska ha F-skatt. Vidare har regeringen lagt fram ett förslag om anmälningsskyldighet för utländska företag som utstationerar arbetstagare i . Utskottet stöder den reform som genomfördes i syfte att fler ska få bedriva näringsverksamhet. Reformen innebar att de faktorer som ska beaktas vid prövningen av kravet på självständighet lyftes fram i lagtexten. Syftet var att sätta fokus på relationen mellan parterna och deras gemensamma avsikt och på det sättet minska betydelsen av antalet uppdragsgivare. Motionärerna ifrågasätter reformen och föreslår åtgärder i syfte att begränsa friheten att gå från anställning till egen verksamhet. Utskottet anser att det är viktigt att alla som så önskar har möjlighet att starta och driva företag. Utskottet har en positiv inställning till alla företag och är inte berett att tillstyrka förslag som innebär att det införs allmänna begränsningar i möjligheten att få F-skatt eller krav som medför att det i praktiken blir omöjligt att starta mycket små företag. Det finns anledning att framhålla att beslut att utvidga näringsbegreppet i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt nu kommer att utvärderas och att utvärderingen gäller såväl konsekvensen för skatteuppbörden som effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Utskottet är inte heller mot denna bakgrund berett att nu tillstyrka förslag som syftar till att förändra reglerna om F-skatt, utan anser att resultatet av utvärderingen av denna reform bör avvaktas. Enligt utskottets uppfattning skulle en tidsbegränsning för företag med låg omsättning innebära en ökad administration för företagarna som kontrollvärdet kan ifrågasättas. beslut om ett nytt skatteförfarande innebär för övrigt att reglerna om godkännande för F-skatt har förenklats, bl.a. genom att beslutet gäller tills vidare. När det gäller behovet av en större restriktivitet vid ansökningar från personer som dömts för skattebrott anser utskottet att bestämmelsen om att godkännande för F-skatt inte ska beviljas den som har näringsförbud utgör en rimlig gränsdragning. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om särskilda regler för näringsverksamhet som startat som UF-företag. Genom UF-utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Drygt 6 400 företag drivs under /12 av ungefär 20 400 elever. Eleverna driver UF-företagen . Först tar eleverna fram en affärsidé, genomför marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom att sälja riskkapitalsedlar. Sedan startar de verksamheterna med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företaget en årsredovisning, och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I motion 2012/13:Ub306 av m.fl. (M) föreslår motionärerna en översyn av reglerna för UF-företag för att det ska bli enklare att driva en verksamhet vidare . Motionärerna anför att elever som driver UF-företag ofta vill fortsätta verksamheten. Detta kompliceras av att regelverket för UF-företag är otydligt och att inte betraktar UF-företag som företag i juridisk mening utan som hobbyverksamheter och enkla bolag. Detta ställer i sin tur till problem när ett UF-företag ombildas till enskild firma, handelsbolag, kommanditbolag eller aktiebolag, vilket krävs för att verksamheten ska kunna drivas vidare. Ett undantag för affärsverksamheter som bedrivs i utbildningssyfte kan framstå som en enkel och välmotiverad åtgärd men innebär enligt utskottets mening att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär och avstyrker därför den nu aktuella motionen. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att de skatter och avgifter som betalas av varje person ska göras synliga i löne- och skattebesked. I flera motioner läggs förslag fram som syftar till att göra uttaget av skatter och avgifter synligt i löne- och skattebesked till den enskilde. Sådana förslag läggs fram i motionerna 2012/13:Sk240 av (KD), 2012/13:Sk252 av (M), 2012/13:Sk306 av och (båda C), 2012/13:Sk355 av (M), 2012/13:Sk363 av och (båda M) yrkande 2, 2012/13:Sk369 av (KD) och 2012/13:Sk434 av i (M). Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgift bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet är också positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagare om de avgifter som arbetsgivaren betalar, och utskottet vill inte utesluta att det kan bli möjligt att sådana uppgifter kan redovisas för den enskilde. är det svårt att lämna en exakt uppgift i varje enskilt fall eftersom avgifterna inte tas ut särskilt för varje löntagare. Utredningen om elektroniska inkomstuppgifter per individ och månad har tagit fram ett förslag (SOU 2011:40) om att arbetsgivare m.fl. ska lämna uppgifter om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgifter). Även om syftet i första hand är att skapa bättre kontrollmöjligheter kan en bieffekt av ett sådant förslag eventuellt bli att det blir lättare att informera om skatte- och avgiftsuttagets storlek och möjligen också andra inslag i skatteuttaget som t.ex. jobbskatteavdragets effekt på individuell nivå. I sammanhanget bör påpekas att det inte är något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebeskeden ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Löneprogram kan lätt anpassas så att detta är möjligt. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Även om utskottet således anser att det är värdefullt om skatteuttaget kan göras synligt för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt att utskottet tillstyrker att arbetsgivare ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om översyn av skatteflyktslagen. Jämför reservation 8 (V). Det är en allmän regel att beskattning ska ske på grundval av rättshandlingars verkliga innebörd oavsett den beteckning som avtalen givits. Bedömningen behöver inte avse en enstaka rättshandling utan kan gälla den sammantagna innebörden av flera rättshandlingar (RÅ 2004 ref. 27). I detta ligger t.ex. att s.k. skenavtal inte ska läggas till grund för beskattningen. Vid sidan av den allmänna regeln om genomsyn finns i skatteflyktslagen särskilda bestämmelser som ger ytterligare möjligheter att bortse från en rättshandling vid taxeringen. De förutsättningar som ska föreligga vid en tillämpning av skatteflyktslagen är följande. Rättshandlingen ska ingå i ett förfarande som medför en väsentlig skatteförmån för den skattskyldige. Den skattskyldige ska direkt eller indirekt ha medverkat i rättshandlingen eller rättshandlingarna. Skatteförmånen kan antas ha utgjort det övervägande skälet för förfarandet. En taxering på grundval av förfarandet skulle strida mot lagstiftningens syfte som det framgår av skattebestämmelsernas allmänna utformning och de bestämmelser som är direkt tillämpliga eller har kringgåtts genom förfarandet. Lagen tillämpas av förvaltningsdomstol efter framställning från . Framställning ska göras före utgången av de frister som gäller för beslut om eftertaxering eller i en pågående process om själva sakfrågan i underinstanserna. Skatteflyktslagen är tänkt att tillämpas på förfaranden där en skattskyldig genomför en transaktion främst i syfte att uppnå eller undvika en beskattningseffekt, t.ex. då avdrag yrkas för konstlade förluster. Om den skattskyldige har något eller några andra godtagbara skäl för sitt handlande som tillsammans är av större betydelse än skatteförmånen, ska skatteflyktslagen inte tillämpas. Om ett förfarande framstår som normalt med hänsyn till det ekonomiska resultat som uppnås men ändå leder till en skatteförmån som lagstiftaren inte har avsett är inte skatteflyktslagen tillämplig. Avsikten med lagen är inte att åstadkomma någon utvidgning av det skattepliktiga området. Grundläggande måste alltjämt vara att gränserna för beskattningen anges genom de materiella reglerna (prop. 1980/81:17 s. 16). I motion 2012/13:Sk343 av (M) anför motionären att det borde vara rimligt att lagstiftaren uttrycker lagens syfte i skrift författas. Regeringen bör se över om och hur ett avskaffande av skatteflyktslagen kan utformas och börja tillämpa legalitetsprincipen även vad gäller skatteflykt. I kommittémotion 2012/13:Sk231 av m.fl. (V) yrkande 2 anför motionärerna att en dom i Regeringsrätten visat att skatteflyktslagen inte var tillämplig vid vissa skatteupplägg med s.k. interna räntesnurror, trots att uppläggen inte var affärsmässigt motiverade. De föreslår att en översyn genomförs i syfte att säkra skatteflyktslagen som ett effektivt instrument i arbete med att förhindra upplägg som inte är affärsmässigt motiverade och enbart görs i syfte att kringgå svensk skattelagstiftning. Utskottet anser, nu liksom tidigare (jfr bet. 2011/12:SkU17), att det finns anledning att överväga om det är möjligt att avskaffa skatteflyktslagen. Som utskottet tidigare framhållit kräver en sådan åtgärd en noggrann och ingående beredning. Frågor om skatteflyktslagens tillämplighet utgör ett vanligt inslag vid domstolarnas prövning av olika former av avancerade skatteupplägg, och lagen har sannolikt också en preventiv effekt i sådana sammanhang. En förutsättning för ett avskaffande bör vara att möjligheten att motverka nya avancerade skatteupplägg inte försämras som lagstiftningen ska vara tydlig för berörda företag. Utskottet ser det som en fördel om arbetet med att motverka nya upplägg kan inriktas på konkreta lösningar som är tydliga för de berörda företagen i stället för en generell utbyggnad av skatteflyktslagens tillämpningsområde. Som ett sent exempel på sådana konkreta ingripanden kan nämnas den skärpning av ränteavdragsbegränsningarna som beslutat sedan det visat sig att räntesnurrorna fortsatt att utgöra ett allvarligt hot mot den svenska skattebasen. Utskottet är således inte berett att tillstyrka förslaget om en översyn av skatteflyktslagen i syfte att utvidga dess tillämpningsområde och är, bl.a. med hänsyn till det fortsatta behovet av konkreta åtgärder för att komma till rätta med olika former av skatteupplägg, inte heller berett att nu påbörja en översyn i syfte att avskaffa lagen. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Betalning av skatt vid delårsboende Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att uttaget av skatt ska variera med den skattskyldiges delårsboende i olika kommuner. I motion 2012/13:Sk296 av (FP) anför motionären att många tillbringar halva tiden i sitt fritidshus och halva tiden i sin permanenta bostad och nyttjar den kommunala servicen på båda boendeorterna. En översyn bör göras för att skapa en möjlighet att vara skriven och skatta i två olika kommuner. På sätt skulle reglerna anpassas till dagens verklighet. Utskottet är inte berett att låta utdebiteringen av skatt variera med den skattskyldiges delårsboende i olika kommuner. En sådan ordning skulle bidra till ett ökat uppgiftslämnande och framstår som näst intill omöjlig att kontrollera. Ett eventuellt behov av en justering av kommunernas och landstingens skatteunderlag bör kunna tillgodoses på annat sätt. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om folkbokföring av barn med dubbel bosättning och av make som flyttar till äldreboende samt om en översyn av reglerna vid adressbyte. Folkbokföring innebär fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet får förekomma i folkbokföringsdatabasen. Hit hör uppgifter om civilstånd, make, barn, föräldrar, vårdnadshavare och andra personer som den registrerade har samband med inom folkbokföringen och uppgift om motsvarande samband som är grundat på adoption. Som civilstånd registreras i folkbokföringen ogift, gift, registrerad partner, skild, skild partner, änka/änkling eller efterlevande partner. De som är registrerade partner i enligt den tidigare lagen kan när som helst omvandla sitt partnerskap till ett äktenskap genom en gemensam skriftlig anmälan direkt till . Barn som har dubbel bosättning därför att föräldrarna inte bor tillsammans folkbokförs enligt samma regler som gäller för vuxna personer. Föräldrarna kan inte själva t.ex. genom avtal om underhåll bestämma var barnet ska vara folkbokfört. Ett barn som har dubbel bosättning genom att vistas omväxlande hos båda sina föräldrar ska anses ha sitt egentliga hemvist hos den förälder där det tillbringar flest nätter. Så länge en förälder bor kvar i den ursprungliga bostaden bör det förhållandet att barnet tillbringar mer hos den andra föräldern inte medföra ändrad bosättning. När båda föräldrarna flyttat från den ursprungliga bostaden måste en ny bedömning ske av var den övervägande delen av dygnsvilorna tillbringas. Med ursprunglig bostad menas den bostad där familjen senast var folkbokförd tillsammans. Ett barns folkbokföring kan inte enbart ändras på grund av att föräldrarna är överens om var barnet ska vara folkbokfört eller att tingsrätten har bestämt att barnet ska vara stadigvarande bosatt hos en förälder, utan hänsyn tas till den faktiska bosättningen. Intresset av var barnet är folkbokfört hänger ofta samman med att möjligheten att få ekonomiska familjestöd, såsom underhållsstöd och bostadsbidrag, är kopplad till var barnet är folkbokfört. Likaså är bl.a. rätten till hälso- och sjukvård samt plats i förskola och grundskola kopplad till folkbokföringen. har utrett om reglerna för folkbokföring av barn med dubbel bosättning är ändamålsenliga och i överensstämmelse med barnets bästa. I betänkandet Folkbokföringen (SOU 2009:75) lade utredningen fram förslag som rör folkbokföringen av barn med dubbelt boende.