bet · H001SkU21 · 2013-04-04 00:00:00 — Det går inte ens att få uppgifter om hur många skattskyldiga som begär anstånd med att betala skatt till följd av att en tvist uppstår med . Det går endast att få uppgifter för dem som fått bifall till sin begäran. Det är inte tillfredsställande. Jag noterar att och riksrevisor här också belyser styrningen från regeringen av . Det förefaller, att döma av rapporten, vara muntliga avrapporteringar från vår moderate finansminister och hans tidigare statssekreterare som utgör en väldigt viktig del i styrningen och återrapporteringen från till regeringen och till departementet. Det tycker vi är otillfredsställande. Det behövs en offentlig granskning. Och behövs det nog ett skriftligt förfarande för att man i offentliga utfrågningar och i andra sammanhang ska kunna utvärdera hur kontrollverksamheten bedrivs. En möjlig modell för detta skulle kunna vara att generaldirektör kallades till skatteutskottet en eller för att redogöra för kraven i regleringsbrevet. Har de uppfyllts? Vid ett sådant tillfälle, en utfrågning här i utskottet, skulle även statistik över antalet revisioner, kontroller och kvaliteten i kontrollarbetet kunna redovisas. Då får man också ett grepp om huruvida den linje som drivit har stått sig i domstolarna. Även frågan om likabehandling kan tas upp och belysas här i utskottet. Då skulle man också kunna passa på att redogöra för personalsituationen och kvalitetsaspekter. Vi är alla medvetna om att är under väldigt stor press. Man skulle få möjlighet att utveckla kompetens och få en direkt avrapportering till i de här frågorna. Från näringslivet tycker vi att gör väldigt många saker på ett mycket bra sätt. Man kan se på hemsidan och de initiativ som har tagits när det gäller att tillhandahålla instrument för att de skattskyldiga ska kunna göra rätt från början. Det är väldigt positivt. Vi tycker att det förtjänar att uppmärksammas, för här gör man värdefulla insatser. Men det finns tyvärr också brister när det gäller kontrollverksamheten, antalet revisioner och framför allt kvalitetsaspekten i arbetet. Effektivitet, som granskar, handlar inte bara om antal. Det handlar också om kvalitet och vad man till syvende och sist uppnår efter domstolsprövning. Ordföranden: så mycket för det, från organisationen ! Det finns möjligen skäl att återkomma till några av de frågor som tar upp. Jag vill gärna säga att skatteutskott återkommande och i olika frågor har en dialog med . Ett sådant tillfälle är precis det vi har . Vi har möjlighet att ställa frågor om skattekontrollen av företag vid vår öppna utfrågning som fortsätter med , som är skatteexpert på organisationen . Du är också mycket välkommen till denna utfrågning. , Företagarna: för möjligheten att komma hit och kommentera lite av den här rapporten och andra frågor i anslutning till den! Självklart inser även företagarna vikten av kontroll av skatter det är en angelägen fråga. Och det är viktigt att den bedrivs effektivt och så lite störande som möjligt för företagen som kontrolleras. är det viktigt att betona att det här måste ske med kvalitet och med full respekt för grundläggande principer om rättssäkerhet och likabehandling. Därför är det viktigt med den här granskningen av effektivitet, som har gjort, och att man tar den kritik och de rekommendationer som finns däri på största allvar. nya fokus, från kontroll i efterhand till att prioritera förebyggande åtgärder, har redan diskuterats. Och eftersom en stor del av den här strategin syftar till att minska skattefelet från företagssektorn vill jag börja med att kommentera just det här skattefelet något. Visst finns det ett skattefel. Men omfattningen och fördelningen av skattefelet är långt ifrån någon objektiv och entydig sanning. beräkning rymmer en stor osäkerhet. Det framgår även på deras webbplats. Men används begreppet ofta, och utan någon brasklapp om den här osäkerheten, som grund för att genomföra åtgärder. Därför är det viktigt att passa på att understryka det här. Bland annat beror detta på svårigheten att beräkna omfattningen och att faktiskt avgöra vad som är ett skattefel. Beroende på vilka antaganden man gör kan det se ut på väldigt olika sätt. anger att svartarbetet svarar för ungefär hälften av skattefelet och att 42 miljarder av skattefelet skulle komma från mikroföretagen. Mot bakgrund av den här osäkerheten vill jag då säga att det beror ju precis på vilka antaganden man har gjort. Här kan jag ta ett exempel. Man väljer att lägga fokus på den som har utfört ett svartarbete, och så hänför man inkomsten till näringsverksamhet. Men ett mer nyanserat synsätt vore att inse att långt ifrån alla som utför svartarbete är företagare. Det kan vara arbetslösa. Det kan vara vanliga löntagare som gör ett tillfälligt uppdrag. Enligt inkomstskattelagen ska den typen av uppdrag betraktas som inkomst av tjänst, för det uppfyller inte de vanliga näringskriterierna, som bland annat innefattar att det ska vara varaktigt. Men i skattefelssammanhang hänförs allt det här till näringsverksamhet, och då får man en överskattning av skattefelet bland mikroföretagen. Ett uttalat syfte med att skulle bli en myndighet var att det skulle skapa bättre förutsättningar för styrning och ökad likabehandling. En grundtes är då att lika fall ska behandlas lika. Det är väldigt viktigt också för allmänhetens förtroende för . Vi har hört om en del av den statistik som visar att har ett stort förtroende och att acceptansen för skattefusk har minskat ordentligt. anser numera inte att det är acceptabelt med svartarbete. Det är väldigt glädjande. Det är nödvändigt. Och det har till stor del att göra med RUT- och ROT-reformerna. När man ser att fler vita jobb kommer ut på marknaden inser man också hur fel det är med svartarbete. Men den här studien visar också att egenföretagare har en mer kritisk inställning till hur behandlar dem och hur andra liknande fall behandlas. När det gäller möjligheten att fuska svarar i hela befolkningen att de anser att företag har stora möjligheter att fuska. Det intressanta är att bland egenföretagarna själva svarar att de skulle ha stora möjligheter att fuska. Bland offentligt anställda är samma siffra . Det visar att det finns en negativ attityd mot företagare som fuskar. Slutsatserna av är väldigt allvarliga och bör förstås leda till förbättrade rutiner och analyser och givetvis också en översyn av hur styrningen sker från departement och regering. Det är viktigt att man också mäter hur volym och träffsäkerhet slår, självklart. När man har styrt verksamhet mot utökad kontroll men inte mot revision, som har en god träffsäkerhet och till och med en ökande träffsäkerhet, är det oroande, eftersom just revisionen är omgärdad med ett ordentligt regelverk som har ganska gott skydd för rättssäkerheten. har ett högt förtroende bland allmänheten, men det finns också tecken på att det håller på att naggas i kanten. Den här försämringen är bland annat kopplad till förebyggande kontrollåtgärder i form av fördjupad samverkan och samverkan och samarbetet med FAR och SRF. Det här har också koppling till effektivitet, trovärdighet och likabehandling. Det finns en oro för informellt inrättade samarbeten som bara gäller särskilda grupper av företag och är helt oreglerade. hävdar att det ska vara gynnsamt för dem som medverkar men utan att i motsvarande mån vara missgynnande för dem som inte medverkar. Jag måste erkänna att jag har svårt att få ihop det. Det går inte att både äta kakan och ha den kvar. Utan tydliga regler för de här nya arbetsformerna ser vi från Företagarna en allvarlig risk för att förtroendet för kommer att urholkas. Det riskerar att få allvarliga följder för viljan att göra rätt. Det är främmande för svensk förvaltningsrätt att en myndighet utlovar särskilda samarbetsformer och genvägar i kontroller. Jag, som representerar väldigt många små företagare, ser det som särskilt allvarligt när man lovar gratis kvalificerade bedömningar av skattefrågor åt de allra största koncernerna. hänvisar man de små företagen till att köpa sina skatteråd av konsulter som har godkänt. Det varken för rättssäkerhet, likabehandling eller konkurrensneutralitet. konstaterar i rapporten att även om det fiskala resultatet av kontrollverksamhet inte uppgår till en stor andel av den totala skatteuppbörden har kontrollen och dess effektivitet stor betydelse för viljan att göra rätt. Det har i sin tur en stor betydelse för skattefelets storlek. Det finns all anledning att ta det här på allvar, och det gäller även rekommendationerna. Avslutningsvis vill jag betona att hela verksamhet givetvis behöver uppfylla högt ställda krav på rättssäkerhet och likabehandling, och Företagarna är därför mycket oroade över den effekt som nya samarbetsformer kan få för allmänhetens vilja att göra rätt. Ordföranden: för det, och ett särskilt tack för perspektiv på och kommenterar till rapporten som ligger till grund för vår öppna utfrågning. (S): Jag vill börja med att tacka för de här föredragningarna. Vi fick upp en frågeställning från näringslivets olika företrädare om fördjupat samarbete, som inte behandlas i rapporten. Vi tackar för åsikterna och inspelen. har redan inlett en sådan dialog om motiven för det hela med . Det kvarstår en hel del frågor om sekretess, samarbete med redovisningskonsulter och annat som vi nog lär få återkomma till i utskottet. Tack för de synpunkterna! ska jag gå in på själva rapporten. Det reser sig en övergripande fråga. Den handlar om strategivalet och strategibytet. I rapporten kan vi se att detta får dramatiska effekter framför allt när det gäller ett minskat antal revisioner. Jag vet inte om man ska säga att man i stället väljer en modell där man använder resurserna smartare. Allt detta bygger på en teori om hur man ska bedriva verksamheten. Den här förändringen har inte bara skett i , utan den har skett i andra länder också. I finns ingen hänvisning till någon vetenskaplig utvärdering där man kan få svar på frågan, för snart måste vi ställa oss den: Var det rätt att göra det här strategibytet, och vad har det inneburit? Det är viktigt. Sedan har jag en annan kommentar. Den är mycket mer jordnära. När en sådan här verksamhet håller och man lägger örat mot marken förstår man att det börjar sprida sig information eller uppfattningar om hur man kommer under radarn genom maskinellt urval och allt annat. Den långsiktiga effekten av det kan tyvärr bli att förtroendet för att skattekontrollen är okej minskar på . Det känns nästan som om detta är någonting som man kan göra , och sedan måste man göra någonting annat för att inte få en anpassning till de system som finns. , : När det gäller frågan om strategivalet kan man säga att när vi satte upp den här granskningen ställde vi oss just den frågan. Den utveckling av problemindikationer som vi såg reser i slutändan frågor om strategivalet. Vi har i själva granskningen avgränsat oss till det som vi har tyckt varit rimligt att kunna mäta empiriskt inom denna tidsram. Vi känner att många av de riktigt bra frågorna återstår. När det gäller vetenskapliga utvärderingar av olika slag har vi i arbetet med att ta fram den här granskningen tagit del av olika diskussioner och arbeten som har skett i och andra former. Vår uppfattning i den delen har varit att den svenska skatteförvaltningen och den inriktning man har valt har varit något av en föregångare. Men det finns en mycket tydlig kulturskillnad mellan olika länder när det gäller vad man lägger tonvikten på, det förebyggande eller det rent revisionella kontrollarbetet. , : Skulle du kunna upprepa den andra frågan? (S): Det urval som ligger till grund för vilka revisioner och annat man gör måste ju bygga på att man på olika sätt schabloniserar. Det som man hör är en diskussion om var de gränserna ligger, det vill säga att man kan komma undan radarn bara man ser till att uppfylla de kraven. Hur ser ni på det? Det kan ju innebära att man vet var gränserna går för att aldrig bli utsatt för några kontroller eller revision. Har ni beaktat det? , : Nej, vi har konstaterat att det är mycket svårt att mäta de här långsiktiga effekterna. Det finns väldigt lite kunskap om det. Därför fick vi lägga det åt sidan. (M): Jag har två funderingar. Företagarnas nämnde rättssäkerhet . Svenskt Näringslivs talade om kvalitet i kontrollen, vilket jag uppfattar som ett rättssäkerhetstänkande. Statens företrädare från och Skatteverket nämnde inte rättssäkerhet med ett ord. inriktning är tydligt förklarad. Det talas om fusk och fel och, om jag minns rätt, grov organiserad brottslighet. Men talar man om brottslighet brukar man också behöva nämna ordet rättssäkerhet. Det förekom inte. talar om tillfredsställande kontroller och effektiva kontroller. Det är frågeställningar man har, men man frågar sig inte om kontrollerna är rättssäkra. Jag skulle vilja ha några kommentarer till detta från såväl som . , : Vi har avgränsat oss på ett visst sätt, vilket också avgränsar vad jag uttalar mig om i den här hearingen för att hålla mig till det rent revisionella. Vi ställer frågor, vi skaffar information och drar slutsatser av dem. Vi är fullt medvetna om att det finns vidare aspekter på detta. Att ordet rättssäkerhet inte förekom i min presentation var baserat på detta. Man skulle möjligen kunna säga att vi ska bedriva effektivitetsrevision, men det skulle inte kunna leda till slutsatsen att jag inte skulle tala om rättssäkerhet, för det har med effektivitet att göra. Men avgränsningen är den jag nämnde. Det är en viktig fråga. , : Rättssäkerhet är oerhört viktigt för oss på . Det är vägledande för det mesta vi gör. Det är viktigt att lagarna i sig är så tydliga som möjligt, så att det är så entydigt som möjligt. När vi skriver remisser och utarbetar lagförslag är det mycket viktigt att det är så entydigt som möjligt. Även om man försöker göra entydiga lagstiftningar är det inte alltid möjligt att nå ända fram. Då finns det ofta ett tolkningsutrymme. jobbar mycket för att precisera hur vi tolkar lagarna. Vi publicerar det på vår webbplats i form av rättsliga ställningstaganden och försöker att vara så tydliga som möjligt där, så att omgivningen ska veta hur vi tolkar lagen och vad vi godkänner och inte godkänner. Det är vår tolkning, men sedan är det givetvis upp till varje skattebetalare att göra en annan tolkning. Då blir det, precis som , , säger, prövningar i olika rättsinstanser, och ytterst är det givetvis som avgör hur lagen ska tolkas. Blir det ett sådant utfall är det givet att vi ändrar vårt ställningstagande i enlighet med det. Vi jobbar även med rättssäkerhet i många andra avseenden. Vi tycker också att det är mycket viktigt med kvalitet. Vi arbetar mycket med det. Vi har systematiska rättsliga kvalitetsuppföljningar där vi går in och tittar på hur våra handläggare har hanterat olika frågor. Finns det brister i materiellt hänseende eller i hanteringshänseende utvecklar vi åtgärdsprogram för att åtgärda det. Det är ett av många sätt som vi jobbar med kvalitet på. Vi tycker att rättssäkerhet är viktigt, och vi tycker att kvalitet är viktigt. Men ibland är det svårt att mäta kvalitet. Vi har brist på uppföljningsdata, och vi kommer, som mina medarbetare har sagt, att satsa mer på att utveckla vår förmåga att följa upp saker och ting. (MP): Det är spännande att få vara med på en sådan här hearing där det egentligen blir två metaplan. Vi får kontrollera dem som kontrollerar dem som kontrollerar. Det gör det hela extra intellektuellt utmanande. Jag har först en fråga till . När jag läser det här får jag en känsla av att någonting för oss politiker att skjuta in oss på är hur styrning egentligen sker och inte sker. Det står ganska summariskt i rapporten att man intervjuat . Det var egentligen hela redovisningen av metodiken. Jag skulle gärna vilja höra lite mer noggrant hur ni har ställt frågor. I vilken kontext har det skett? Hur djupgående har ni manglat ? Sedan har jag en fråga till . I redovisningen tog jag fasta på att ni sade att ni får färre fel. Det är mycket bra. Det är väl kärnan i alltihop. Då drar jag också den slutsatsen att det finns ett värde i, och det trodde jag nog, att förskjuta strategin mot förebyggande, mot information och mot att värna skattemoralen. Jag tror att ni är på rätt väg. Men efter att ha lyssnat på redovisningen har jag en fråga som kan tyckas petig, men den kan kanske vara intressant. I de här tårtdiagrammen visade ni på resursåtgången när man jobbar på olika sätt. Jag undrar vad som är resursen. Är det mantimmar? Vad består resurser av? Är det pengar eller mantimmar? Om det är mantimmar på är det inte så svårt att göra tidsstudier och mäta vad enskilda handläggare lägger sin tid på. Det gör man ju i väldigt många branscher. , : I den här granskningen har vi med vissa avgränsningar djupstuderat och fått vissa resultat. Som jag nämnde inledningsvis har vi ställt de resultaten mot hur regeringen hanterar just de här frågeställningarna. Du frågade hur djupgående vi har manglat. Vi har manglat för att mäta av hur man har hanterat den här typen av frågeställningar och problemställningar som vi har avgränsat. Svaret är ganska enkelt. Här finns en informell dialog. Det finns inte konkreta uppföljningar och dokumentation som vi kan gå in på. Det är svaret i den delen. I sin kommentar var inne på samspelet mellan regering och myndighet. För vår del är det en svårighet att inte komma längre än till att det har varit en muntlig dialog för att kunna bedöma effektiviteten, och den är inte särskilt dokumenterad. Det är egentligen det krassa svaret på din fråga. Vi skulle ha kunnat gå längre i granskningen och ställt en rad andra frågor, men har vi gjort en avgränsning här. Jag tror att det var den fråga du ställde till mig. Om jag skulle ha missuppfattat vem du riktade frågan till när det gäller förskjutning av strategin kan jag säga att det jag tycker kommer fram i rapporten är att det här strategivalet innehåller en förhöjd risk på basis av den information vi har fått fram. , : Vi får färre fel, vilket är mycket glädjande. I uppföljningen till kan vi se att vi har en tioprocentig minskning av de träffar vi har. Det handlar om ungefär 100 000 färre träffar för privatpersoner och 77 000 färre träffar för företag än . Det är alltså färre misstag. Där ser vi en klar förbättring. Det är en positiv utveckling. När det gäller resurserna pratar vi årsarbetskrafter, det vill säga operativa resurser ute i regionerna som jobbar inom de här olika områdena. Vi följer upp detta med tidsredovisningar. Vi har mycket bra koll på hur mycket tid man lägger på de olika insatserna som riktas mot olika risker. Men urvalen och var man slutligen landar de urvalen i utredningsfrågorna kan komma från olika håll. Det kan vara så att man hos ett nytt företag upptäcker någonting väldigt komplicerat och avancerat som förs över till en annan insats. Det har vi problem att följa. Det lite svårare för oss, och där behöver vi utveckla bättre uppföljningssystem. Vi skulle vilja ha någon typ av patientjournal där vi kan följa vad som händer med ett företag från början till slut och återkomma till hur verksamheten har bedrivits där. (C): Jag har också en fråga om rättssäkerhet. Jag saknar en del där. Det har varit en del uppmärksammade mål om misstänkta skatteupplägg. är ett sådant. Det är ett städföretag som många säkert har hört talas om. Jag har inte några namn på fler företag i huvudet, men jag känner till fler. Dessa ärenden har varit uppe i högsta instans, och företagen har slutligen fått rätt efter otroligt kostsamma processer. Vad jag har förstått utifrån granskningarna där har beviskraven i de här skattemålen upplevts som ganska låga. Jag undrar om insikten har ökat från sida att man måste ha hög kvalitet i bevisningen för att över huvud taget inleda sådana mål. Det kommer ju ofta en skadeståndsprocess efter sådana misstag som också kostar samhället en del. Och framför allt kostar det företagen i förlorat kundförtroende, och det kostar också otroligt mycket pengar i advokatkostnader. Dessa fall skulle kanske ha kunnat undvikas om redan från början hade gått in med lite större beviskrav i dessa mål. Jag skulle önska mig mer av den här undersökningen. , : Jag är rättschef på . Om jag förstår din fråga rätt är det målen om osanna fakturor i som du är ute efter? Där handlar det om arbetsgivaravgifter och osanna fakturor. Jag är lite osäker på vad din fråga gäller, men har i mycket stor utsträckning förlorat de processerna. Det gäller eftertaxeringar i stor utsträckning. Du undrade om det i sig har föranlett att förstå att vi borde lägga större vikt vid att utreda. Jag tror i och för sig att den insikten hade kommit tidigare. Jag vet att det har förekommit diskussioner inom om att man skulle fördjupa utredningarna redan innan jag kom till . Det pågick ett kvalitetsarbete om hur man skulle kunna göra utredningarna i den måltypen bättre. Man påbörjade också ett sådant arbete. De här målen som prövades i ligger ganska långt tillbaka i tiden. Det är mycket sannolikt att de målen som kommer har bättre utredningar. Det är självfallet så att om den högsta instansen säger att utredningen var för svag och om förlorade på grund av bevisningen måste ta till sig det. Det är alldeles självklart. Det är naturligtvis en högt prioriterad fråga hur vi ska gå vidare. Det finns massor av mål av den här typen som ligger i domstolarna. Och det finns också pågående ärenden i . Det här leder självfallet till eftertanke. Vi måste verkligen koncentrera oss och fördjupa oss i hur vi ska gå vidare. Jag kan också nämna att vi just nu har fått ett uppdrag i regleringsbrevet. Vi ska se över processverksamheten inom . Det ligger med i vår planering inför nästkommande år att titta på om vi ska styra processerna på ett annat sätt. Det här är alltså frågor som är högaktuella, och vi kan förhoppningsvis komma tillbaka med rapporter om hur det har utfallit . (KD): Herr ordförande! Jag har funderat på några frågor utifrån lagstiftarens perspektiv. Vi sitter ju här som lagstiftare. De insatser som görs, jag tänker närmast på , handlar om hur man kontrollerar, hur man gör revision och vilka tillvägagångssätt man använder. Jag kan tänka mig att detta påverkar hur lagstiftaren utformar olika förslag och regler. Det ökar också träffsäkerheten och påverkar rättssäkerheten för dem som utsätts för de här revisionerna. Min fråga till är: Påverkar de förändringar av skatteregler som vi emellanåt beslutar om här i arbetsmetoderna, arbetssätten och utvärderingarna från sida? Och hur implementerar och hanterar man detta i så fall i sin metoduppföljning när det gäller hur man gör revision och kontroller eller riktar stödverksamhet till företagen? Det är ju avgörande för hur stor träffsäkerhet man får från början och hur mycket merarbete man kan få efteråt om man inte gör det på rätt sätt. , : Vi är oerhört beroende av vilka lagändringar som görs av . Det påverkar i allra högsta grad vårt arbetssätt. Det mest tydliga exemplet är införande av kassaregister. Därefter besöker vi företag i mycket stor utsträckning. Inledningsvis gjorde vi det för att kontrollera att de hade kassaregister och i ökad utsträckning för att kontrollera om man ger kvitto till alla kunder och om man registrerar alla försäljningar. Successivt inriktar vi arbetet och besöken alltmer på dem där vi har hittat fel. Tanken är att vi ska återkomma och se om det har blivit bättre. Och om det inte blir bättre eskalerar vi i vår tur. Kassaregistren är ett typiskt instrument som i allra högsta grad påverkat vårt arbete och förbättrat våra möjligheter att stävja skattefusk. Det är kanske en liten orsak till den glädjande utvecklingen vad gäller allmänhetens och företagens syn på upptäcktsrisk och vår förmåga att kontrollera felen. Ett annat exempel är personalliggarna, som också är en lagstiftning som gör att vi har andra instrument . De avtal som regeringen har träffat med skatteparadis och som sedan också har godkänt är också mycket viktiga för våra arbetsförutsättningar. Vi är mycket beroende av hur lagstiftningen utvecklas.