bet · H001SfU14 · 2013-06-10 00:00:00 — 2012/13:SfU14 Etableringsförberedande insatser för asylsökande Etableringsförberedande insatser för asylsökande I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:139 om etableringsförberedande insatser för asylsökande och två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. har i granskningsrapporten på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande (RIR 2012:23) granskat mottagandesystemet för asylsökande utifrån ett integrationsperspektiv. I skrivelsen redovisar regeringen dels sin bedömning av de iakttagelser som gjort i nämnda rapport, dels vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av rapporten. Utskottet föreslår att avslår motionerna och lägger skrivelsen till handlingarna. I ärendet finns två reservationer (SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Etableringsförberedande insatser för asylsökande 2012/13:Sf4 av (SD) och 2012/13:Sf5 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:139 till handlingarna. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), Finn (M), (S), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V), (M), (FP) och (KD). I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2012/13:139 om etableringsförberedande insatser för asylsökande och två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande (RIR 2012:23). överlämnade till , som därefter överlämnade den till regeringen. Vid utskottets sammanträde redovisade företrädare för för socialförsäkringsutskottet. En redovisning av motionerna finns i bilaga 1. Etableringsförberedande insatser för asylsökande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att följa upp att asylsökande ges introduktion i svenska språket och om hälsoundersökningar samt lägger skrivelse 2012/13:139 till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (V). Syftet med granskning har varit att granska de statliga insatserna vid mottagandet och introduktionen av asylsökande utifrån ett integrationsperspektiv. Det innebär att granskningen har inriktats mot hur mottagningssystemet för asylsökande samt regeringens styrning och uppföljning av systemet fungerar utifrån ambitionen om tidiga insatser för integration. Den övergripande frågeställningen är om statens insatser är effektiva för att underlätta och påskynda de asylsökandes etablering och integration i . Granskningen har avgränsats till att omfatta statliga insatser genomförda huvudsakligen under 20102012. De insatser som har granskats berörs i huvudsak inte av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, som trädde i kraft . Undantaget är insatser för personer som har beviljats uppehållstillstånd men är inskrivna i mottagningssystemet i väntan på kommunplacering. Dessa omfattas av etableringslagens insatser. har huvudansvar för mottagandet av asylsökande. Myndigheten ska i lämplig omfattning erbjuda asylsökande sysselsättning i form av bl.a. svenskundervisning. Regeringen har dock inte närmare preciserat något krav på sysselsättningens innehåll och det finns inte heller något uttalat mål eller krav på när det gäller etableringsförberedande insatser för asylsökande. Handläggningstiderna i asylprocessen har minskat . fattade beslut i nästan hälften av alla asylärenden. Trycket på mottagningssystemet är stort och ökande. En konsekvens av detta är att antalet personer som väntar på kommunplacering efter uppehållstillstånd ökar. Närmare 5 000 personer med uppehållstillstånd väntar på kommunplacering. Enligt prognoser kan detta antal ha ökat till 9 2013 om inte kommunerna markant ökar sitt mottagande. Möjligheterna till arbete och egenförsörjning är en avgörande faktor för etablering. Emellertid är det i praktiken andra faktorer än arbetsmarknaden, framför allt kommunens bostadsmarknad, som styr mottagandet av asylsökande och nyanlända. Asylsökande som kan eller som medverkar till att styrka sin identitet kan få undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd för att få arbeta i (s.k. AT-UND). uppfyllde av de asylsökande förutsättningarna för att få AT-UND. Av dem hade dock ett arbete enligt statistik. Även antalet asylsökande som har en praktikplats är förhållandevis lågt. Granskningen visar att samordningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen har brister. Inte minst gäller detta den kartläggning av yrkes- och utbildningsbakgrund som alla vuxna asylsökande ska genomgå. På grund av att kartläggningen i många fall är bristfällig innebär det att informationen, som är tänkt att ligga till grund för etableringsplanen, i stället för att fördjupas av Arbetsförmedlingen ofta måste göras om från början. mål är att de asylsökande ska få samhällsinformation i form av introduktion eller gruppinformation efter asylansökan. Enligt uppgifter från kallas sex av tio asylsökande till gruppinformation inom en månad. För var femte asylsökande tar det innan gruppinformationen påbörjas. Enligt årsredovisning slutförde endast drygt var tredje vuxen asylsökande sin introduktion . upphandlar inte längre någon svenskundervisning för asylsökande inom mottagningssystemet. I stället erbjuds de asylsökande en välkomstmapp med en enklare ordlista samt information om webbsidor för självstudier i det svenska språket. Därutöver hänvisas de till bibliotek och frivilligorganisationer. En förutsättning för ett effektivt system är att det finns en lokal samverkan mellan inblandade aktörer. Genom centrala styrdokument förespråkas därför lokal samverkan med frivilligorganisationer för att erbjuda den verksamhet som lagen föreskriver. Det finns dock variationer i vilken utsträckning insatser erbjuds beroende på boendeform, bostadsort eller individens egna förutsättningar för deltagande. följa upp att ansvarsfördelningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen fungerar på ett ändamålsenligt sätt i syfte att underlätta och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för den som har beviljats uppehållstillstånd följa upp att asylsökande får likvärdig tillgång till information och att asylsökande som inte har arbete eller praktikplats ges möjlighet att knyta kontakter och på annat sätt introduceras i samhället följa upp att introduktion i svenska språket erbjuds och anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. verka för att stärka arbetslinjen i mottagandet genom att underlätta för fler asylsökande som uppfyller villkoren att praktisera eller arbeta i mottagningssystemet ge asylsökande som inte har ett arbete eller praktikplats språkstöd och andra insatser utifrån den enskildes förutsättningar och tid i mottagningssystemet i ökad utsträckning följa upp att de insatser som ges i mottagningssystemet är likvärdiga och tillgängliga för alla asylsökande oavsett språktillhörighet, bostadsort, boendeform eller vid vilken mottagningsenhet de är inskrivna stärka de sociala aspekterna av mottagandet genom att verka för att fler mötesplatser mellan asylsökande och lokalbefolkning skapas, mer information om boende och lokalsamhälle ges samt utveckla möjligheterna att i större utsträckning erbjuda sociala samtal som komplement till mottagningens utredningssamtal. Iakttagelser och rekommendationer som avser regeringen granskning visar att samordningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen kan förbättras. Inte minst gäller detta den kartläggning av yrkes- och utbildningsbakgrund som vuxna asylsökande ska genomgå. Regeringen har för avsikt att se över hur ansvarsfördelningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen fungerar, i syfte att uppnå en högre effektivitet i resursanvändningen. i mottagandet är det viktigt att asylsökande erbjuds en introduktion som innehåller bl.a. information om hur arbetsmarknaden, boende och bosättning fungerar. Olika behov hos de asylsökande ska tillgodoses under asylprocessen. Regeringen kommer att följa upp att utvecklar detta arbete och tar fram metoder för uppföljning av mottagningsenheternas informationsarbete. Många kommuner och organisationer erbjuder stöd till nyanlända invandrare, i form av flyktingguider, som erbjuder sociala nätverk, ger råd i praktiska frågor, stöder barnen vid läxläsning, bistår vid studier i svenska m.m. Regeringen har fr.o.m. möjliggjort för kommunerna att ansöka om ersättning för att stärka och utveckla verksamheten med flyktingguider och familjekontakter. Enligt har regeringen inte närmare preciserat något krav på sysselsättningens innehåll och inte heller något mål eller krav på när det gäller etableringsförberedande insatser. Regeringen hänvisar till lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, varav framgår att i lämplig omfattning ska ge bl.a. asylsökande sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. I förarbetena till LMA (prop. 1993/94:94 s. 95) anges att det torde vara svårt att under den allra efter ankomsten ge en asylsökande möjlighet att delta i någon mer organiserad sysselsättning. Eftersom integrationen intensifieras när personer beviljas uppehållstillstånd har regeringen prioriterat att förkorta handläggningstider. har handläggningstiderna halverats från till . Vidare har regeringen förändrat instruktion i syfte att stärka styrningen och uppföljningen av myndigheten. Detta för att regeringens styrning ska få bättre effekt och för att regeringen ska få ökade kunskaper om resultaten i verksamheten och därmed ökad kontroll. Iakttagelser och rekommendationer som avser När det gäller rekommendationen att ska underlätta för fler asylsökande att praktisera eller arbeta i mottagandet anges att myndigheten verkar för arbetslinjen i mottagandet genom att informera om den svenska arbetsmarknaden och utfärda bevis om undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd. kartlägger också den asylsökandes yrkes- och utbildningsbakgrund i ett tidigt skede av asylprocessen. Syftet är främst att påbörja ett underlag som, i det fall den asylsökande beviljas uppehållstillstånd, ska ligga till grund för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete med etableringsinsatser. avser att utreda möjligheterna att ytterligare stärka arbetslinjen i mottagandet i samråd med Arbetsförmedlingen. En sådan samverkan är nödvändig för att undvika konkurrens om t.ex. praktikplatser. Regeringen finner att planerade åtgärder är tillräckliga och kommer noggrant att följa samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen. har vidare rekommenderat att ge asylsökande som inte har ett arbete eller praktikplats språkstöd och andra insatser utifrån den enskildes förutsättningar och tid i mottagande. Enligt regeringen avser att vidareutveckla språkstöd i form av lokaler, teknisk utrustning och handledare för självstudier i svenska och se över och revidera de interna styrdokumenten rörande sysselsättning för asylsökande. Regeringen avser att följa upp arbete. Beträffande rekommendationen att i ökad utsträckning bör följa upp att de insatser som ges i mottagandet är likvärdiga och tillgängliga för alla asylsökande oavsett bl.a. språktillhörighet och bostadsort anges att myndigheten avser att ta fram tydliga och enhetliga metoder för uppföljning av mottagningsenheternas sysselsättningsinsatser. Regeringen bedömer att åtgärder är tillräckliga. Vad gäller rekommendationen att bör stärka de sociala aspekterna av mottagandet avser att säkerställa att mottagningsenheterna deltar än mer aktivt i den lokala samverkan. Ett aktivt sådant arbete kan resultera i praktikplatser och att arbetsgivare får kännedom om asylsökandes möjlighet att arbeta. Regeringen bedömer att åtgärder är tillräckliga. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen, som anser att iakttagelser är relevanta, delar uppfattningen att tidiga insatser som främjar integrationen är betydelsefulla för den framtida etableringen. Arbetsförmedlingen har huvudansvaret för etableringen och det är angeläget att samverkar med Arbetsförmedlingen för en effektiv integration. Regeringen konstaterar att flera åtgärder har vidtagits och kommer att vidtas av sedan iakttagelser gjordes. Med hänvisning härtill finner regeringen inte anledning att vidta ytterligare åtgärder. Regeringen finner att rapporten är slutbehandlad genom denna skrivelse. I motion 2012/13:Sf4 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att bör motsätta sig ökade satsningar på flyktingmottagande och integration. Enligt motionären spenderar redan nu alldeles för mycket på flyktingmottagande och integration. I lämnas rekommendationer med i vissa fall önskemål om att avsätta mer resurser i pengar eller arbetstid, t.ex. vad gäller flyktingguider. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2012/13:Sf5 yrkande 1 ett tillkännagivande om förslag på hur regeringen ska efterkomma rekommendation att följa upp att introduktion i svenska språket erbjuds och anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. Svenskundervisning bör enligt motionärerna starta när den asylsökande kommer till . I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om förslag som åtgärdar de brister som leder till att endast drygt hälften av de asylsökande genomgår den hälsoundersökning de har rätt till enligt svensk lag. Motionärerna påpekar att hälsoundersökningar behövs för att minska lidande och upptäcka och behandla sjukdomar som kan försvåra etableringen i . Utskottet delar regeringens bedömning att tidiga insatser som främjar integrationen är betydelsefulla för den framtida etableringen. Satsningar på de personer som befinner sig i mottagningssystemet med eller utan beviljat uppehållstillstånd innebär vinster både för personen själv och för samhället. Det är med andra ord viktigt med satsningar som innebär att flertalet av dessa personer ges förutsättningar att klara den egna försörjningen genom arbete och ett aktivt deltagande i samhällslivet i övrigt. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion 2012/13:Sf4 (SD). Som redan nämnts ska enligt LMA i lämplig omfattning ge sysselsättning till bl.a. asylsökande genom att de får tillfälle att delta t.ex. i svenskundervisning. Av årsredovisning 2012 framgår att orsaken till myndighetens ställningstagande att inte erbjuda svenskundervisning framför allt är de allt kortare handläggningstiderna som försvårat möjligheten att erbjuda en organiserad svenskundervisning för asylsökande. Eftersom kunskaper i svenska språket är grundläggande för en väl fungerande integration kan det tyckas problematiskt att inte längre upphandlar svenskundervisning för denna grupp. Emellertid framgår av regeringens skrivelse att avser att vidareutveckla språkstöd i form av lokaler, teknisk utrustning och handledare för självstudier i svenska samt att regeringen avser att följa upp detta arbete. Vidare kan konstateras att Arbetsförmedlingen enligt förordning (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare möjligt efter ett beviljat uppehållstillstånd ska genomföra etableringssamtal med en nyanländ och för dagen för beslutet om uppehållstillstånd upprätta en etableringsplan där bl.a. svenskundervisning ingår. I den mån motion 2012/13:Sf5 (V) yrkande 1 inte är tillgodosedd med vad utskottet nu anfört avstyrks motionsyrkandet. När det gäller hälsoundersökningar konstaterar utskottet att det av lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. framgår att ett landsting, om det inte är uppenbart obehövligt, ska erbjuda bl.a. asylsökande en hälsoundersökning. Ett sådant erbjudande ska lämnas när en asylsökande har etablerat boende inom . Enligt förordning (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska till det berörda lämna uppgifter om utlänningar som omfattas av lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. och som har etablerat boende inom eller som i annat fall vistas inom . anför i sin rapport att undersökningar har visat att endast drygt hälften av de asylsökande genomgår en sådan undersökning och att granskningen visar att det finns brister bl.a. i information och samverkan mellan berörda aktörer kring hälso- och sjukvårdsfrågor. Enligt utskottet är det önskvärt att många fler erbjuds och genomgår en hälsoundersökning eftersom det är viktigt att upptäcka eventuella sjukdomar så att den enskildes hälsa inte riskeras. Utskottet konstaterar dock att det inte handlar om obligatoriska hälsoundersökningar samt att det åligger att lämna information till landstingen om de personer som berörs. Utskottet, som förutsätter att gör vad på myndigheten ankommer, anser inte att det finns anledning för att vidta någon åtgärd. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Sf5 (V) yrkande 2. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Etableringsförberedande insatser för asylsökande (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf4 av (SD), 2012/13:Sf5 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:139 till handlingarna. spenderar redan nu alldeles för mycket på flyktingmottagande och integration. I om etableringsförberedande insatser för asylsökande lämnas rekommendationer med i vissa fall önskemål att avsätta mer resurser i pengar eller arbetstid. bör därför motsätta sig ökade satsningar på flyktingmottagande och integration. Etableringsförberedande insatser för asylsökande (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf5 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sf4 av (SD) och lägger skrivelse 2012/13:139 till handlingarna. Kunskaper i svenska språket är viktiga för en framgångsrik integration. Det är därför angeläget att asylsökande så snabbt som möjligt får tillfälle att lära sig svenska. Svenskundervisning bör starta när den asylsökande kommer till och inte avbrytas förrän ett asylärende är prövat i alla instanser. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur rekommendation ska efterkommas när det gäller att följa upp att introduktion i svenska språket erbjuds och anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. Hälsoundersökningar av asylsökande är nödvändiga för att minska lidande och för att upptäcka och behandla sjukdomar som kan försvåra etableringen i . Emellertid är det enligt endast drygt hälften av de asylsökande som genomgår en sådan undersökning. Enligt finns det brister i bl.a. information och samverkan mellan berörda aktörer kring hälso- och sjukvårdsfrågor för asylsökande. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som åtgärdar dessa brister. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:139 om etableringsförberedande insatser för asylsökande. 2012/13:Sf4 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inställning till regeringens skrivelse 2012/13:139 om etableringsförberedande insatser för asylsökande. 2012/13:Sf5 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den ska följa rekommendation att följa upp att introduktion i svenska språket erbjuds och att den anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur man kan åtgärda de brister som enligt leder till att endast drygt hälften av de asylsökande genomgår den hälsoundersökning som de har rätt till enligt svensk lag. Vi debatterar nu betänkande SfU14, där utskottet behandlar regeringens skrivelse om om etableringsförberedande insatser för asylsökande.Riksrevisionens granskning har inriktats på mottagande av asylsökande och på hur regeringens styrning och uppföljning av systemet fungerar utifrån ambitionen om tidiga insatser för integration. Man har även tittat på Arbetsförmedlingens roll och insatser.Herr talman! Det råder ingen som helst tvekan om att det finns en mycket stark politisk vilja och förhoppning om att få det multikulturalistiska projektet att fungera. Sju riksdagspartier tävlar med varandra om att anslå den ena absurda summan efter den andra till olika projekt som nästan undantagslöst misslyckas, , år ut och år in.Det tycks inte riktigt finnas någon övre gräns för hur mycket man är villig att satsa av skattebetalarnas pengar för att fylla igen det bottenlösa hålet. Jag kommer att tänka på den tidigare riksbankschefen , som försökte försvara den svenska kronan genom att höja räntan till . På frågan om hur högt räntan kunde gå svarade han: The sky is the limit. Det betyder i princip att det inte finns någon övre gräns.I dag verkar det inte finnas någon övre gräns för hur mycket man är villig att spendera på massinvandring. Regeringen och de rödgröna höjer insatsen gång på gång, ungefär som en spelmissbrukare som försöker vinna tillbaka allt som tidigare förlorats genom att höja insatsen ytterligare en gång.Riksrevisionen har, trots alla de satsningar som har gjorts, konstaterat att det finns brister i mottagningssystemet. Det lämnas rekommendationer till såväl regeringen som , med i vissa fall önskemål om att avsätta större resurser till de olika rekommendationerna. Regeringen och har besvarat dessa och i vissa fall ansett att allt är bra som det är. I andra fall har man sagt att regeringen kommer att följa upp att utvecklar sitt arbete och att regeringen ska se över hur ansvarsfördelningen fungerar.I några fall har man gjort vissa resursökningar eller ska göra det, antingen i pengar eller i arbetstid. Som exempel på det kan nämnas punkten om flyktingguider. Där har regeringen avsatt pengar så att kommunerna kan ansöka om ersättning för att stärka och utveckla verksamheten med flyktingguider och familjekontakter. Kort sagt: Regeringen anser inte att den kan göra så mycket mer än den redan har gjort. Man har redan satsat väldigt stora summor, man har lyckats hitta ytterligare några sätt att spendera pengar, och i övrigt får vi hoppas att allt ska löna sig.Sverigedemokraternas inställning är att dagens utveckling med ständigt skenande utgifter för migration och integration redan har nått orimliga nivåer, och vi motsätter oss fortsatta höjningar av de insatserna.Jag skulle vilja ta upp några siffror som finns i regeringens senaste vårproposition, s. 14 i bilaga 1. Där framgår det att det spenderades 4,5 miljarder på migrationsområdet, utgiftsområde 8. Prognosen för är 10,2 miljarder, alltså en höjning . På integrationsområdet var kostnaden 3,4 miljarder . Prognosen är 9,9 miljarder, alltså en höjning med 191 procent.Det är alltså en höjning respektive , som inflationen har varit . Och har det skurits ned en del på vissa välfärdsområden, som utgiftsområdena 10 och 11, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp respektive Ekonomisk trygghet vid ålderdom.Det kan hända att det beror på att någonting fungerar mer effektivt. Men planen är att dessa utgifter ska fortsätta minska fram till åtminstone 2017. Jag ställer retoriskt frågan om de sänkta kostnaderna beror på att vi kommer att bli friskare eller om det handlar om regeringens prioriteringar. En annan siffra som jag skulle vilja ta upp är att betalade ut nära i ålderspension och pensionsersättningar. hade siffran stigit till 268 miljarder. Det är en ökning . Det kan tyckas vara ganska bra. Men har antalet pensionärer ökat , och inflationen har, som sagt, varit . På detta område håller man alltså nätt och jämnt ställningarna. Andra prioriteringar som vi har konstaterat och debatterat i kammaren är de prioriteringar som regeringen gör på fri sjukvård, fri tandvård och fria mediciner till illegala utlänningar.