bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Precis som biståndsministern ser jag fram emot det underlag som ska komma för att kunna ge mer i den delen.Herr talman! Det är tre teman för regeringens biståndspolitik som har genomsyrat och ska genomsyra biståndet: demokrati och MR, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors roll för utveckling. Den biståndspolitiska plattformen ska enligt vår mening utgå från våra mål och teman. Den ska inte skapa ny politik utan skapa en tydligare politik.Nu slutspurtar vi för att klara de åtta millenniemålen som ska uppnås till 2015. Vi har nått framgång när det gäller att halvera fattigdomen, men vi sackar efter när det gäller några andra mål. Där prioriterar vi nu särskilt mål 4 och 5 men också mål 7. Det handlar om områden där ska och kan göra skillnad. Det gäller inte minst mål 4 och 5, som handlar om kvinnor, kvinnors hälsa och SRHR - frågor där vi i många stycken är ensamma.Sverige har fokuserat biståndet bilateralt till färre länder. Vi i har särskilt fokus på några länder som vi följer för att se och säkra att vi kalibrerar detta rätt.Huvudfokus ligger dock tydligt på de fattigaste länderna, inte sällan konflikt- och postkonfliktländer som till exempel och många länder i söder om . Men som vi säger att detta fokus ligger fast finns det skäl att understryka att vi inte avser att stänga dörren för insatser i medelinkomstländer där så behövs och där vi kan göra skillnad.Herr talman! Det allvarliga är att om vi fortsätter att vara enögda riskerar vi de resultat vi uppnått . Vi har fått åtskilliga rapporter, och varningssignaler ljuder: Subsahariska och är särskilt utsatta för klimatförändringarnas konsekvenser. Två grader mer, fyra grader mer - vi vet inte riktigt var vi landar.Centerpartiet ser det som avgörande att vi alla ser sambanden mellan klimatåtgärder och bistånd. Vi har noterat generalsekreterare vilja att nå en agenda för inkluderande hållbar utveckling, inklusive finansiering post-2015. Vi i är beredda att medverka till en sådan framgångsrik utveckling av uppdrag.Centerpartiet drev på klimatsatsningen 2009 på 4 miljarder. Vi har kunnat se att Sida satsat framgångsrikt i , , , och en del regionala organisationer. Vi har sett multilaterala satsningar - klimatfond och GEF.Sida konstaterar att åtta av tio mål har nåtts på ett mycket tillfredsställande sätt. Det är en framgång. konstaterar att koldioxidutsläppen reducerades med eller sex gånger totala utsläpp. Det får väl också ses som en framgång.Vi ser i liggande budgetförslag från regeringen att miljödelen av den totala kakan är . För är det inte långsiktigt hållbart. Risken för ökade katastrofer är uppenbar. ser det som viktigt att förebygga lidande och därmed katastrofer och att vi som stater tar ett särskilt ansvar för att agera långsiktigt också för att förebygga. Det är nämligen, som vi ser det, bästa sättet att använda skattebetalarnas pengar - att arbeta förebyggande och för hållbar utveckling i stället för att behöva göra stora katastrofinsatser i efterhand.Budgeten innehåller en ny spetssatsning på 251 miljoner till biståndet. För mig och är det ett litet steg, men det är ett steg i rätt riktning på en trappa som vi gärna bjuder in andra att vandra vidare uppför. Det handlar om vatten, ren luft och resurssnål energi. Det handlar om att förstärka insatser för hållbar livsmedelsförsörjning i Afrika.Vi satsar utifrån insikten att klimatinsatser och fattigdomsbekämpning hänger intimt samman. vill se additionella resurser, men biståndet måste också ta sitt ansvar.Herr talman! Jag skulle nu ha kunnat ägna tid åt att lyfta fram vikten av det civila samhället, som får ett ökat anslag i budgeten - det gör en oerhört stor insats - och kvinnors centrala roll för att åstadkomma utveckling. Kvinnorna bär till väldigt stor del nycklar till utveckling.Jag skulle också ha kunnat beröra betydelsen av att vi arbetar vidare med att bygga goda institutioner som verkligen skapar tilltro till samhällen, oavsett om vi pratar skattemyndigheter eller annat. Att fortsätta det arbetet är viktigt.Men, herr talman, jag vill bara i all korthet avsluta med att yrka avslag på de 30 reservationer som finns till detta betänkande. Det finns inte någon stor reservation när det gäller nivån men beträffande delar.Jag noterar att det finns fyra gemensamma S-V-MP-reservationer, varav en handlar om att man ska utgå från mottagarlandets behov. Det är riktigt och rimligt. Men man skriver - vilket jag noterar - att svenskt bistånd inte får förknippas med vare sig politiska eller ekonomiska villkor.Då tänker jag på våra insatser för SRHR, jag tänker på våra insatser för hbtq-personer, och jag tänker på våra insatser för att stötta och hjälpa dem som kämpar för frihet runt om i världen och en lång rad andra saker. Jag tycker att det är viktiga ingångsvärden för vårt svenska bistånd, och jag förvånas lite över att den typen av positioner inte längre anses nödvändiga för oppositionen.Jag beklagar att man väljer den vägen. Jag tror nämligen, herr talman, att den vägen inte leder till att vi stöttar fattiga människor och skapad förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina livsvillkor långsiktigt och hållbart, så som vi tycker är viktigt.Jag yrkar bifall till utskottets förslag! Jag tror att har missuppfattat vår reservation. De frågor som tog upp handlar egentligen om mänskliga rättigheter, och allt bistånd utgår från ett rättighetsperspektiv, så jag tror att det en missuppfattning från din sida.Men jag begärde ordet för att jag ville höra mer om det som är klimatsatsningen. Det är riktigt att ni lade , tror jag att det var, och att det låg inom biståndet. Från sida har vi protesterat mot att det låg inom biståndsramen, för vi menar att det ska ligga utanför.Det betyder inte att man inom biståndet inte får lov att göra saker som är klimatrelaterade. Allt bistånd bör vara både miljö- och klimatsäkrat, så att vi inte ställer till mer problem med det bistånd vi ger än vad vi hjälper till. Att plantera träd kan vara en klimatfråga, en ekonomisk fråga och en MR-fråga - det kan vara många olika frågor. Men det är viktigt att vi inte dubbelbokför allt utan ser på vad som är bistånd och vad som är klimatfinansiering i övrigt.Den rika världen har åtagit sig att lägga 100 miljarder efter 2020. De pengarna måste till, på ett eller annat vis. Och vi bör börja mycket tidigare än 2020, om vi ska få någon verkan.Jag tror egentligen att också skulle vilja - du sade det - lägga mer pengar utöver biståndsramen. Därför uppmanar jag och övriga i Alliansen att se till att blir tillräckligt mycket sådana medel. Biståndsministern talade om 300 miljoner. Vi lägger 2 miljarder, eftersom vi menar att det är vad andel är i det här arbetet. Det är möjligt att jag har missuppfattat, men då måste jag nog be mina kära vänner i oppositionen - i alla fall delar av oppositionen - att vara lite tydligare när man skriver.Man skriver: "Allt utvecklingssamarbete ska utgå från respektive mottagarlands egna behov. Det ska respektera dess suveränitet och inte förknippas med politiska eller ekonomiska villkor. Så är långt ifrån fallet . Ökat politiskt och ekonomiskt självbestämmande ska vara en av de centrala utgångspunkterna. "Det innebär att i länder som vi försöker verka i för att hjälpa kvinnor och hjälpa homosexuella eller lesbiska till exempel skulle de inte få hjälp. Det är ju inte nödvändigtvis så att det sker på mottagarlandets villkor. Hela den problematiken bortser man från i den här reservationen. Om ni menar något annat, så var snälla att skriva tydligare nästa gång.När det gäller klimatbiståndet: Vi behöver ökade resurser för det. Men vi måste också få en enda agenda. Jag undrar hur ser på detta. Jag delar helt uppfattning och vilja att försöka hitta en samlad agenda för hållbar utveckling både när det gäller mål och när det gäller finansiering. verkar det som om man går i spagat och lägger krokben för varandra - om nu det skulle vara möjligt om man har gått ned i spagat. Där någonstans står det just , och därför måste vi försöka få en samlad agenda med både mål och finansiering. När det gäller mottagarlandets behov är det så att i länder där man till exempel inte respekterar kvinnor kan man inte ge bistånd via staterna, men man kan ändå arbeta via exempelvis andra organisationer.Jag står absolut bakom att man ska ha en samlad agenda. Jag tror att man måste ha en samlad agenda i världen. Men det är inte så lätt att nå den samlade agendan. Vi ser ju alla COP-möten, hur illa det går i slutet och att vi aldrig kommer vidare. Vi har haft det ena efter det andra, och vi kommer inte särskilt långt i de diskussionerna.Då gäller det att vi är innovativa och hittar nya modeller, att vi kanske har den globala koldioxidskatten, att vi jobbar på att få till en sådan på EU-nivå, om vi nu inte kan få det globalt, att vi jobbar vidare för att hitta nya modeller för att få in pengar för att finansiera klimatåtgärderna. Om vi inte gör det kommer vi att stå inför ett katastrofscenario, och det vill ingen av oss.Nu ser vi dessutom att många av de fattigare länderna, som har stora fyndigheter av fossila bränslen, skulle kunna lyfta dem ur fattigdom om de har möjlighet att utvinna och sälja dem. Men det har inte världen riktigt råd med. Det finns de länder som har haft modeller med en fond för att slippa ta upp sina fossila bränslen. är ett sådant exempel. Man hade Yasuní-ITT-initiativet för att låta oljan ligga. Men det har man inte fått stöd för i resten av världen.Det är ett sådant innovativt system som skulle kunna användas. All olja som ligger kvar under jordens yta är ju en bättre olja än den olja som vi faktiskt använder.Samtidigt som vi ser till att fattigare länder kan bli rikare måste vi hitta modeller så att de inte går omvägen via de fossila bränslena. Då måste vi i den rika världen vara jättepåhittiga och komma med bra lösningar. Det låter bra att vi kan vara överens om att vi behöver få en gemensam agenda för hållbar utveckling, för ett av bekymren med de globala mötena är att man alltid hänvisar till någon annan agenda. Det är därför det är så viktigt att komma ur de återvändsgränder som de förhandlingarna har gått in i.Det gör vi genom att vara innovativa och jobba tillsammans, klustra som vi gör, att lyfta vissa frågor, som de kortlivade klimatgaserna.Men det gör vi också genom att gå före från svensk sida, som biståndsminister sade tidigare, med beredskap för att tillföra Gröna fonden 300 miljoner. Det är inte så många som är beredda att göra det. Men vi är beredda att göra det från svensk sida, och vi räknar med att fonden ska vara uppe och operativ i mitten av 2014, om allt går som det ser ut just . Då krävs det resurser för att dra i gång det hela. Sedan måste vi tillföra resurser via budget men också via andra intäktskällor, både privat och offentligt.Där inbjuds alla att vara kreativa i arbetet. Det finns vissa saker, som utsläppsrätter och annat, som man mycket väl kan diskutera i syfte att försöka skapa en säker resursbas.Sedan är det viktigt att en gemensam agenda för hela säkerställer att de länder som är med tar sin del av ansvaret. Det finns många därute som kan göra mycket mer, så det är inte bara de gamla biståndsländerna som det handlar om, utan det gäller hela världen och en enda agenda för hållbar utveckling. Jag vill börja med att instämma i det inlägg som biståndsministern hade tidigare. Jag tycker att det var en mycket bra genomgång.Vi debatterar den svenska biståndsbudgeten. Mycket har redan sagts, men det är ändå viktigt att varje parti får möjlighet att komma med sina synpunkter.Den svenska biståndsbudgeten är mycket omfattande. Det är en budget som alla svenska skattebetalare är med och bidrar till. Vi har inför dagens betänkande i utskottet framför allt diskuterat utformningen av biståndsmålet och landat i den definition som det har talats om här, nämligen: "Att skapa förutsättningar för förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck." För att uppnå detta krävs både resurser och gemensamma ansträngningar, inte bara från utan från hela det internationella givarsamfundet. Men jag skulle ändå vilja betona att det till syvende och sist är ledarna själva i de biståndsmottagande länderna som måste stå ansvariga inför sin befolkning och kunna visa hur man har använt biståndsmedlen på ett effektivt och solidariskt sätt. Det är de som bör ha som främsta mål att arbeta för en hållbar utveckling i sitt eget land. har det varit stort fokus på biståndet och vart de svenska skattebetalarnas pengar egentligen går. Det är bra när vi granskar statsbudgeten, och vi behöver saklig granskning. Men när medierna rapporterar att ingen vet vart biståndet tar vägen eller om det ens har hjälpt en enda fattig människa, då tycker jag att granskningen gör mer skada än nytta. Det blir inte seriöst, och ofta kommer mer realistiska beskrivningar fram först efter att en sådan debatt har satt i gång. Men då har biståndet redan fått sig en törn. Kanske är det ibland också avsikten. Visst har pengar försvunnit under resans gång. Men det är någonting som vi har minimerat, och hör till de länder som i internationella utvärderingar har höga betyg när det gäller insatser och uppföljning. Senast var det i OECD-Dacs utvärdering som kom . är ett av mycket få länder som satsar av bruttonationalinkomsten på bistånd. Många når inte ens upp till målet om . är det bara , , och som ger eller mer. Som har nämnts här ger EU:s medlemsländer tillsammans av bni, vilket ger ganska ofattbara summor - - och gör därmed EU till den största biståndsgivaren i världen. Där har vi också ett stort ansvar att använda pengarna på ett bra sätt. Den svenska biståndsbudgeten är efter avräkningar på ca . Det är inte en oansenlig summa. Merparten förmedlas via Sida till de prioriteringar som vi har med mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet och klimat och miljösatsningar. När det gäller avräkningarna har det framkommit kritik här. Men det har skett avräkningar tidigare. Även den socialdemokratiska regeringen hade avräkningar. Kanske var det då inte lika transparent. Kanske ser vi mer av hur avräkningarna görs. Efter frågan om huruvida ambassaderna skulle ha en schablon gjorde vi en utredning. Denna utredning har kommit fram till att vi måste kunna visa vad vi använder pengarna till. har vi ändrat detta, och ordningen är därmed lite bättre återställd.När det gäller det långsiktiga utvecklingsbiståndet kan vi se att FN:s millenniemål som handlar om att utrota fattigdomen faktiskt är på god väg att uppnås. Men mer behöver göras. dör uppemot 3,1 miljoner barn under sin första levnadsmånad, och 6,9 miljoner barn dör före sin femårsdag, bland annat till följd av sjukdom och näringsbrist. 300 000 kvinnor och flickor dör i graviditetsrelaterade komplikationer. Därför tillför vi nu till detta arbete. måste vi ha tydligt fokus på de mål som FN ska ta fram och som ska börja gäller efter 2015 med de nya millenniemålen. Det är intressant att i utkasten till de nya målen som kom från FN:s högnivåpanel kan man se en förändring i inriktningen, från att de har handlat om symtombehandling avser man numera att gå till botten med vad som krävs för att ett land ska utvecklas. Man landar i FN egentligen i en hållning som mer liknar den svenska samstämmighetspolitiken, det som vi kallar för PGU, politik för global utveckling. Det innebär att människor behöver demokrati och frihet från krig och konflikter. Skatter och avgifter för exempelvis naturresurser som man har ska stanna inom landet. Vatten och sanitet måste prioriteras. Flickors och kvinnors ställning måste lyftas fram som en viktig utvecklingsfaktor. Och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter måste ses som en självklarhet. För en hållbar utveckling i ett land krävs det att flera av dessa förutsättningar är på plats . I stället för att titta på hur vi ska lösa barnadödligheten måste vi alltså se vad som gör att barn dör. Vi måste gå till roten av det onda. Något som särskilt betonas i förslagen till de nya millenniemålen och som vi kristdemokrater är övertygade om är rätt är just betoningen på demokrati och mänskliga rättigheter som en nödvändighet för att människor ska utvecklas till ansvarstagande men också ifrågasättande medborgare. Vi menar att ett samhälle som saknar en kritisk röst inte kan utvecklas och förbättras. Vi kristdemokrater lyfter därför fram vikten av att via biståndet kunna stötta lokala journalister, advokater och frivilligorganisationer som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter i sina hemländer men också att ge stöd för exempelvis byggande av demokratiska partistrukturer, det som vi kallar för PAO-stöd och som är ett partianknutet stöd, som ett viktigt område i biståndsbudgeten. Det kanske är mer aktuellt än någonsin efter bortgång då vi talar om ANC och stödet till ANC hur viktigt det är att vi ibland vågar stötta politiska partier att förändra en negativ utveckling i de egna länderna. En ekonomisk utveckling kräver också ett bra företagsklimat. I utvecklingsländer talar man alltmer om behov av företagande och investeringar. Det är bra att alliansregeringen har ett ökat fokus på detta område i syfte att satsa på långsiktigt och hållbart företagande. Därför tillförs också resurser som en del i detta. Men självklart är det också viktigt att företagen tar ansvar och erbjuder arbetstagare anständiga villkor och en säker arbetsmiljö. Vi bör vara uppmärksamma när det gäller korruption i fråga om de länder som välkomnar företagande så att inte deras ledare skor sig för egen skull. Tanken får inte heller vara att rika länder ska utnyttja fattiga länders naturtillgångar och utarma den egna befolkningen. Vår ambition måste fullt och fast bidra till att minimera skatte- och kapitalflykt men också skapa god infrastruktur när det gäller skatteuppbörd och andra viktiga samhällsfunktioner. Det är viktigt att EU får en stark lagstiftning på plats i syfte att motverka negativa kapitalflöden. Beträffande det som har sagts från Socialdemokraterna i diskussionen när det gäller kapitalflykt kan jag säga att vi har haft en diskussion i och redan sagt ja till land-för-land-rapportering. Jag vet inte vad som skulle ha ändrats. Från sida har vi ingen annan åsikt än att det är viktigt med land-för-land-rapportering och att vi får ett sådant direktiv på plats i EU. I utvecklingsländerna kan vi inte satsa enbart på stora företag. I har vi företag som är stora, det vill säga företag som har mer än 250 anställda. av alla företagare i är enmansföretagare. Därför vill vi förstås att man även i utvecklingsländer har fokus på att människor ska kunna försörja sig på egen hand och inte bara lita på de stora företagen. Därför stöder vi också mikroföretagande bland kvinnor så att de kan bli självförsörjande men även bidra till familjens överlevnad. Med svenska biståndsmedel medverkar vi också till akut katastrofhjälp när det rör sig om ett stort antal människor som behöver akuta insatser, som exempelvis på . En stor del av dessa medel förmedlas via FN eller stora internationella organisationer som som vi inte heller får glömma bort när vi talar om biståndet som är ett stort område. är en av världens största och mest inflytelserika givare av humanitärt bistånd. uppgick det till , vilket gjorde till världens fjärde största givare av humanitärt stöd i absoluta tal. Det är en moralisk plikt att hjälpa människor i nöd, och det räcker med att blicka tillbaka på den gångna hösten. Svenska folket har tillsammans med resten av världen noggrant följt de avskyvärda krigshändelserna i . De vittnesmål om människor som flytt krig och förtryck över i alltför små båtar - och ofta farit till havets botten för att aldrig komma tillbaka - är någonting som har etsat sig fast i våra huvuden. Därför behöver vi hjälpa människor på plats i och omkring , men vi måste också ha ett väl fungerande mottagande här för dem som har flytt och tagit sig till . Behoven är skriande stora, och det är därför glädjande att vi är många svenskar som trots vårt höga bistånd skänker en gåva till organisationer för nödställda. Vi skänker pengar för att vi inser vidden av de drabbades hjälplöshet och för att det inte går att förhålla sig likgiltig. Många väljer i dessa tider att i stället för att köpa en pryl ge en meningsfull julklapp genom att skänka en slant till en organisation som hjälper människor i nöd. Vi ska värna svenskarnas generösa inställning till enprocentsmålet i budgeten, men varje ytterligare krona till alla nödlidande via olika svenska, frivilliga organisationer är viktig - särskilt nu när julen närmar sig och många lider på flykt från hem och hus, med barn som inte får annat än oro, krig och konflikt och inte har någon julefrid.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. är en stor biståndsgivare till palestinierna. ger svenska biståndspengar direkt till Palestinska myndigheten genom och finansieringsmekanismen Pegase. Biståndet uppgår till omkring 700 miljoner , varav är statsbyggande bistånd till den palestinska myndigheten. EU, som är den största bidragsgivaren till palestinierna, bidrar med flera miljarder . har EU gett bistånd på drygt 50 miljarder kronor.När mellan och slöts ställdes krav på att PLO skulle ändra de artiklar i den palestinska nationella stadgan som förnekade rätt att existera. togs till exempel artikel 9, som handlar om att väpnad kamp är det enda sättet att befria på, och artikel 15, som handlar om att är en arabisk plikt och kräver att sionismen tillintetgörs, bort års palestinska nationella stadga. Trots detta ligger samma nationella stadga kvar på en rad olika officiella myndighetssidor och Facebooksidor för den palestinska myndigheten. Man kan alltså med fog anta att överenskommelsen aldrig egentligen har varit aktuell att följa från den palestinska sidan. Det övergripande målet från palestiniernas sida att förinta staten och att ingen judisk stat ska få existera kvarstår inom den palestinska myndigheten. Detta styrks också av många andra händelser och ageranden.Herr talman! I palestinska skolböcker raderar man systematiskt alla judiska och israeliska kopplingar till landet. Ett exempel är skolböcker där man visar ett gammalt frimärke från det palestinska mandatet och har raderat den hebreiska texten. Ett annat exempel är boken över gamla civilisationer, där man skriver att Levanten numera består av staterna , , och . Staten nämns över huvud taget inte, trots att det är en naturlig del av det område som förr avsågs med Levanten.På en Facebooksida för den palestinska skolan Taluza från visar man hur elever målar kartor över på skolans väggar. På dessa bilder existerar inget , utan endast . På en annan Facebooksida, för Iktabaskolan för flickor i Tulkarm, visas en bild på med texten: Jag kunde ha dödat alla judar i världen, men sparade några så ni vet varför jag dödade dem. Även på Facebooksidan för flickskolan Anabtas i Tulkarm finns en bild på , med samma budskap.Det PLO-sponsrade barnmagasinet Zayzafuna, som grundades av Palestinska myndigheten, framställer som en förebild. publicerades en uppsats av en flicka som beskriver en dröm i vilken hon möter prominenta personer som beskrivs som förebilder. Bland annat möter hon matematikern al-Khwarizmi, den egyptiske författaren , erövraren Saladin och . Hon skriver om hur hon står framför fyra dörrar. Bakom en av dem finns . Hon ställer en fråga till honom: Är du den som dödade judarna? Han svarar: Ja, jag dödade dem så att ni alla ska förstå att de är en nation som sprider förstörelse över hela världen. Och vad jag ber dig om är att vara uthållig och tålmodig gällande lidandet som upplever från deras sida. Flickan svarar: Tack för rådet.I ett tidningsmagasin från det palestinska talar man om att när man är lika utrustade som israelerna ska man återvända till . Andraklassare får lära sig att har ockuperat och attackerat palestiniernas land, gjort människor rädda, dödat dem och utvisat dem från platser där de levde.