bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Utskottets ställningstagande i det angivna avsnittet innebär att utskottet står bakom den utbyggnad av bl.a. läkarutbildningen som genomförts under den föregående och nuvarande mandatperioden och som innebär att antalet nybörjarplatser på läkarutbildningen ökar –2015. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub406 (SD), 2013/14:Ub467 (SD), 2013/14:Ub469 (SD) yrkande 9, 2013/14:Ub517 (SD) i denna del, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del och 2013/14:Ub570 (S) yrkande 13. Bemyndigande att delta i bildandet av en ny stiftelse Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att delta i bildandet av en stiftelse för främjande av vetenskaplig forskning och utbildning samt informationsverksamhet genom att stödja verksamhet och utveckling samt besluta att tillskjuta medel om högst under förutsättning att motsvarande medel donerats för stiftelsens bildande. Därmed bifalls propositionen. sände in en begäran om att få delta i bildandet av en stiftelse med syftet att medverka till uppförandet av ett och därigenom bidra till att visa historia med ändamålet att främja vetenskaplig forskning och utbildning samt informationsverksamhet i anslutning till detta genom att stödja verksamhet och utveckling (U2013/5261/F). , , , Kungl. , samt har beretts tillfälle att yttra sig över regeringens förslag. Samtliga har tillstyrkt förslaget. Regeringen framförde i budgetpropositionen att den ser positivt på att det i byggs ett Nobelcentrum (Center) där och lokaler för symposier, seminarier m.m. kommer att inrymmas, och regeringen avser att bidra till driften av verksamheten som beräknas inledas 2018. kalkyleras enligt den nämnda propositionen det statliga bidraget uppgå till (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17 avsnitt 2.2.2). De prisutdelande svenska institutionerna , Kungl. och , vilka ingår i fullmäktige, har tillsammans med därefter föreslagit att en ny allmännyttig avkastningsstiftelse ska bildas. Enligt förslaget ska stiftelsens ändamål vara att främja vetenskaplig forskning och utbildning samt informationsverksamhet i anslutning till detta genom att stödja verksamhet och utveckling. kommer att vara en del av det nya Nobelcentret. Avsikten är att medel uppgående till för bildandet av stiftelsen ska tillföras , Kungl. och genom donationer från icke-offentliga forskningsfinansiärer. kan inte vara mottagare av donationerna, eftersom deras medel endast får användas för nobelprisen. Regeringen ser positivt på att icke-offentliga forskningsfinansiärer tar initiativ till att finansiera främjande av vetenskaplig forskning och utbildning. Vidare är stiftelsens ändamål i linje med de prioriteringar för höjd kvalitet och nytänkande i forskningen som regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30 s. 14–23). I och med att är med och utser nobelpristagarna i medicin och fysiologi har och svensk medicinsk forskning fått internationell uppmärksamhet. Regeringen bedömer även att deltagandet i den aktuella stiftelsen främjar verksamhet. Det finns således ett allmänintresse av att stiftelsen bildas, och det är lämpligt att verksamheten bedrivs i stiftelseform. Därmed bör även denna verksamhet bedrivas utanför det statliga uppdraget. Vidare är det en förutsättning för de tilltänkta donatorerna att staten genom ingår i kretsen av stiftare. Sammantaget anser regeringen, trots den restriktivitet som i allmänhet gäller för statliga organ i fråga om användning av stiftelseformen, att det är lämpligt att staten deltar som stiftare. Eftersom ingen statlig verksamhet är planerad att bedrivas i stiftelsen och staten inte kommer att bidra med något grundkapital på annat vis än att en villkorad donation förmedlas, är det inflytande över verksamheten som staten kan utöva genom tillräckligt. Förutsatt att en lämplig donator bidrar med tillräckligt stiftelsekapital bör således staten medverka i bildandet av stiftelsen. avses företräda staten vid stiftelsebildandet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att delta i bildandet av en stiftelse för främjande av vetenskaplig forskning och utbildning samt informationsverksamhet genom att stödja verksamhet och utveckling samt besluta att tillskjuta medel om högst under förutsättning att motsvarande medel donerats för stiftelsens bildande. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag till anslag och bemyndiganden vad gäller forskning och forskningens infrastruktur (anslagen 3:1–3:13) för samt ett antal motioner i anslutning till dessa. Anslagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Först återges några uppgifter (nyckeltal) om verksamhetens omfattning och kostnader. Sedan redovisas utfallet för de indikatorer som regeringen använder för att bedöma måluppfyllelsen. Verksamhetens omfattning och kostnader De statliga medlen för forskning och utveckling (FoU) inom statens budget beräknas av () uppgå till 2013. Därutöver beräknas investeringar i FoU göras med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen, med från EU:s forskningsmedel och med från kommunernas och landstingens medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgå till ca 2013, vilket motsvarar en andel av BNP på . SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2011. Företagens investeringar i FoU motsvarade 2011 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på avsattes därmed av BNP på FoU 2011. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020 (prop. 2010/11:100). I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) bedöms anslagen för FoU öka med ytterligare 2013–2016. Av dessa medel föreslås i denna proposition anvisas . Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. De indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är antalet vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder, antalet vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder, genomsnittligt antal citeringar per artikel för de högst citerade länderna inklusive och genomsnittligt antal citeringar för olika vetenskapsområden i Sverige.3[ Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den akademiska forskningen är som bedrivs i respektive land. Det genomsnittliga antalet citeringar i relation till medelantalet citeringar för varje enskilt område, fältnormaliserade citeringar, är ett mått på vilken påverkan på vetenskapen ett arbete har. Denna synlighet brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet (prop. 2013/14:1, utg.omr. 181).] Indikator: Antal vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder och är de två länder som producerar flest artiklar per capita. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar ökade med 50–. Den svenska ökningstakten är dock låg jämfört med många andra länder. Flera jämförbara länder, inklusive och , har ökat sin produktion av vetenskapliga artiklar, och för flera länder har ökningen varit högre än under de föregående 15 åren. I produceras , trots att det är ett mindre land, fler artiklar än i . Indikator: Antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder Den största ökningen av vetenskaplig produktion har skett i . har ökat sin publicering av vetenskapliga artiklar med och med drygt hälften, . I publicerades ungefär lika många artiklar som i , medan det nu publiceras ungefär så många artiklar i som i . är nu världens näst största producent av vetenskapliga artiklar, följt av , och . Den största producenten är , som publicerar ca 300 000 artiklar , vilket är nästan två gånger så många artiklar som publiceras i och knappt fyra gånger så många som i , eller . Indikator: Genomsnittligt antal citeringar per artikel för de högst citerade länderna inklusive återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklar citeras mest. När kvaliteten på forskning mäts som antal citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område ligger över världsgenomsnittet, dvs. en andel citeringar om ca 1,1. Vetenskapliga arbeten från , , och citeras mer än svenska artiklar. har kvaliteten mätt med detta mått ökat kraftigt för artiklar från , som har ett genomsnittligt citeringsindex som är i nivå med och och avsevärt högre än . och ligger 30–över världsgenomsnittet. , och , som hade citeringsindex jämförbara med , har ökat och citeras över världsgenomsnittet. Indikator: Genomsnittligt antal citeringar för olika vetenskapsområden i När forskningsområden jämförs över tiden ligger på över världsgenomsnittet inom naturvetenskap, teknik och medicin. Kvaliteten inom naturvetenskap och teknik är förvisso jämförelsevis hög men har minskat medan kvaliteten inom medicin har ökat något. Inom humaniora och samhällsvetenskap har publiceringen ökat . Detta har resulterat i en högre andel citeringar. Det genomsnittliga antalet citeringar inom humaniora och samhällsvetenskap ligger nu nära världsgenomsnittet. Anslag och bemyndiganden gällande forskning Flertalet av de 13 anslagen har inte medfört några motionsyrkanden. Beträffande anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation, som regeringen föreslår ska anvisas 5 finns ett motionsförslag från Socialdemokraterna inom samma ram men med en öronmärkning av vissa medel. Vidare finns ett förslag från om en högre anslagsnivå. När det gäller anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet, som regeringen föreslår ska anvisas finns ett förslag från om ett högre anslagsbelopp. Beträffande anslaget 3:8 Kungl. , som regeringen föreslår ska anvisas , finns ett förslag från om en högre anslagsnivå. Slutligen finns ett förslag från om ett nytt anslag som betecknas 99:2 Forskningsinitiativ. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 1 till betänkandet. 3:1 : Forskning och forskningsinformation Utskottets förslag i korthet anvisar 5 till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 2015–2024. bemyndigar regeringen att –2017 besluta om medlemskap i nio konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur och om finansiering av årliga medlemsavgifter till konsortierna. bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till . bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett Eric-konsortium, för konstruktionen och driften av forskningsanläggningen . Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 2 (MP). Anslaget får användas för utgifter för stöd för forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forskningsinfrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser samt resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för kapitaltillskott till , efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anvisar 5 till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för . Regeringens förslag innebär i huvudsak följande. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Tydlig karriärväg för yngre forskare En faktor som äventyrar kvaliteten på svensk forskning är bristande återväxt av forskare. och högskolor saknar en tydlig karriärväg för yngre forskare. Många genomgår forskarutbildning och förutsättningarna att efter en doktorsexamen få en s.k. postdoktoral anställning är relativt goda inom de flesta forskningsområden. I utvärderingar genomförda av Kungl. och har det emellertid framkommit att det efter den postdoktorala perioden finns för få möjligheter till anställning för yngre forskare. De osäkra villkoren och svårigheterna att få tillsvidareanställning gör att många yngre forskare väljer att inte fortsätta en akademisk karriär. Forskarnas karriär hämmas även av kortsiktig och bristfällig finansiering av forskningsprojekt som gör det svårt för yngre forskare att frigöra sig från etablerade forskningsgrupper för att bygga en självständig forskning. Regeringen har initierat flera insatser som skapar förutsättningar för att de främsta yngre forskarna ska kunna meritera sig som forskare och därmed möjliggöra fortsatt forskarkarriär. Som beskrevs i den förra forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2008/09:50) har anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå ökats med 2009–2012. I budgetpropositionen föreslås en ökning av anslagen med 2014. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2016. Vidare har universitet och högskolor, efter en ändring av högskoleförordningen (1993:100), möjlighet att anställa lärare på meriteringsanställningar i högst . Det ger universitet och högskolor förutsättningar att efter postdoktorandanställning ge forskaren möjlighet att meritera sig ytterligare för att kunna bygga upp ett eget forskningsområde med en egen forskargrupp. Avsikten är att respektive lärosäte efter en sådan meriteringsanställning ska pröva förutsättningarna för en tillsvidareanställning. Meriteringsanställningar ska således inte följas av ytterligare tidsbegränsade anställningar, utan är ett led i att skapa rimliga villkor och förutsägbarhet för yngre forskare. Regeringen avser att följa att lärosätena lever upp till denna målsättning. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades även en satsning till med en ökning av anslagsnivån på totalt –2016 för rekrytering av framstående yngre forskare som ett stöd för en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett svenskt lärosäte. Med anledning av budgetpropositionen anvisades till för detta ändamål. Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för detta ändamål, vilket medför att det totalt avsätts för rekrytering av framstående yngre forskare 2014. Mot bakgrund av de redogjorda insatserna har universitet och högskolor både formella och ekonomiska möjligheter att ha ett system med tydliga karriärvägar för yngre forskare där en tillsvidareanställning kan förväntas om uppställda kvalitetskriterier på forskningen uppfylls. Det vilar nu ett ansvar på varje universitet och högskola att säkerställa att det finns ett tydligt system för karriärvägar för yngre forskare. Livsvetenskap, vilket ofta benämns med det engelska uttrycket life science, omfattar vetenskapliga studier av levande organismer. Verksamheterna inom livsvetenskaperna syftar till att förbättra liv och hälsa och är ofta tvärvetenskapliga till sin natur. Livsvetenskap är enligt regeringens mening ett av viktigaste framtidsområden av flera skäl. Svensk livsvetenskaplig forskning håller inom ett antal områden högsta internationella klass. Dessutom är branschen en av landets mest forskningsintensiva, och utveckling och produktion av läkemedel samt utveckling av medicinteknik och bioteknik är områden där traditionellt står sig starkt. För att stärka konkurrenskraft framöver anser regeringen att det behövs en rad åtgärder som främjar forskning av hög klass i hela spektrumet från grundläggande forskning till klinisk forskning och som förbättrar kopplingen mellan dessa. Dessa åtgärder syftar till att gynna akademin, näringslivet och hälso- och sjukvården samt samverkan mellan dessa aktörer. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen ett antal satsningar inom området livsvetenskap –2016, vilket kommer att innebära en nivåökning med totalt 2016 jämfört med . Ett av de främsta hoten mot människors hälsa är infektioner och ökningen av antibiotikaresistens hos sjukdomsframkallande bakterier. Behovet av nya angreppssätt mot infektioner, framför allt genom utveckling av nya läkemedel, inklusive vacciner, motiverar enligt regeringens mening en fortsatt satsning på forskning inom dessa områden. Detta är dessutom ett forskningsområde där står sig väl i internationell jämförelse. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen därför en satsning inom området infektion och antibiotikaresistens med en nivåökning av anslag på totalt –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed en ökning av anslag på 2014 för forskning om infektion och antibiotika. De äldres hälsa förbättras och allt fler äldre fortsätter att arbeta efter . har de allra äldsta oftare flera sjukdomar och funktionsnedsättningar. har internationellt framstående forskning inom flera områden som är förknippade med åldrande och hälsa. Såväl medicinsk som teknisk och socialvetenskaplig forskning behövs för att bidra till att förbättra människors hälsa och funktionsförmåga, öka livskvaliteten och möjliggöra ett ökat och längre arbetskraftsdeltagande. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen därför en satsning inom området åldrande och hälsa med en nivåökning på totalt –2016, varav vardera anvisades till respektive för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår en ökning på vardera till respektive Forte 2014 för forskning om åldrande och hälsa. Resultat från klinisk behandlingsforskning kan bidra till förbättrad hälso- och sjukvård och syftar både till att optimera existerande behandlingsrutiner och till att utveckla och utvärdera nya behandlingsmetoder baserade på ny kunskap. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att det behöver skapas ett stöd på nationell nivå för att kunna utvärdera och utveckla olika metoders och insatsers effekter, så att resultaten kan implementeras i vården. har därför fått i uppdrag (U2012/7074/F) att inrätta ett program för stöd av klinisk behandlingsforskning. Satsningen ska ge stöd till klinisk forskning som är motiverad av hälso- och sjukvårdens behov för att kunna ge patienter effektiv och säker behandling och underlätta samverkan mellan flera aktörer. En kommitté för klinisk behandlingsforskning bör därför inrättas vid . Regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) en satsning med en ökning av anslagsnivå på totalt –2016 för detta ändamål, varav 20 miljoner konor anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för ändamålet behandlingsforskning. En förutsättning för statens fortsatta satsning är att sjukvårdshuvudmännen bidrar med motsvarande finansiering. Utrustning och infrastruktur för forskning blir alltmer avancerad och kostsam. Detta gäller speciellt inom medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning, men i allt högre utsträckning även inom samhällsvetenskap och humaniora där register och databaser allt oftare görs tillgängliga för breda grupper av forskare. Sådan storskalig infrastruktur är ofta för dyr att konstruera och driva för enskilda lärosäten och ibland även för enskilda länder. Investeringar behöver därför göras i breda samarbeten, ofta av internationell karaktär. För att skapa tillgång till den mest dyrbara infrastrukturen för forskning krävs det således nationell samordning och finansiering. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen satsningar inom området infrastruktur för perioden –2016, vilket kommer att innebära en nivåökning på sammantaget 2016 jämfört med . Regeringen föreslår därför att medel anslås för ett antal satsningar på större infrastrukturprojekt. European Spallation Source (ESS) European Spallation Source (ESS) projekteras i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning. Med hjälp av neutronstrålning kan ett föremåls struktur i tre dimensioner bestämmas, och anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop. Materials struktur och funktion samt cellers funktion kan studeras under förhållanden som är nära de naturliga. Anläggningen kommer därför att vara viktig för forskare inom exempelvis materialvetenskap och medicin. ESS är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har gjorts i under . Anläggningen projekterades 2012 till en kostnad på . Planen är att konstruktionen ska påbörjas . Vidare avser regeringen att ansöka hos om att inrätta ett Eric-konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. Om ESS blir ett Eric-konsortium i stället för ett svenskt aktiebolag, vilket är den form verksamheten bedrivs i (), kan det underlätta ett internationellt forskningssamarbete och finansiering av konstruktionen. Totalt 17 länder deltar i förberedelserna för konstruktionen av ESS. finansierar tillsammans med och av kostnaderna för konstruktionen. När det gäller övriga medel är avsikten att de ska tillföras från andra medlemsländer, och förhandlingar förs nu med en rad länder om deras avsättning för konstruktion av anläggningen. andel är av den totala kostnaden, motsvarande ca . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att nivån på anslaget till för konstruktionen av ESS bör öka med totalt –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för konstruktionen av ESS. Synkrotronljuskällan är nu under uppbyggnad norr om och öppnar upp för världsledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper och energi- och miljöforskning. utgör en forskningsinfrastruktur av stor betydelse för norra . Den nuvarande synkrotronljusanläggningen är ett nationellt svenskt laboratorium som används av mer än 900 användare , varav mer än hälften är från utlandet. Regeringen ser fram emot ett starkare internationellt samarbete kring drift och utveckling av anläggningen. Målsättningen är att ska bli en viktig knutpunkt för forskning med hjälp av fotoner i alla discipliner i de nordisk-baltiska länderna. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömde regeringen att anslagsnivån till för konstruktionen av bör öka med totalt –2016. Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för konstruktionen av . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den grundforskning som finansieras av bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar för vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på 16 2015–2024. Bemyndigande att besluta om medlemskap i nio konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur För att underlätta för forskare att samarbeta med andra forskare i olika länder inom forskningsinfrastrukturer har ett antal Eric-konsortier bildats och planeras att bildas. Regeringen bör bemyndigas att besluta om medlemskap i nedan angivna konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Eric-konsortier enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. , med säte i , är en distribuerad infrastruktur med syfte att främja forskning inom humaniora och samhällsvetenskap genom att ge forskare tillgång till en gemensam plattform som integrerar språkbaserade resurser och verktyg på europeisk nivå.