bet · H101JuU1 · 2013-11-22 00:00:00 — Regeringen framhåller (s. 42) vikten av att Kriminalvården fortsätter att följa utvecklingen av antalet rapporterade allvarliga händelser för att genom relevanta åtgärder kunna förebygga sådana situationer. Det är också viktigt att Kriminalvården tar till vara kunskapen på området samt utvecklar och säkerställer förebyggande rutiner. Den nya indelningen i färre säkerhetsklasser fr.o.m. och den låga beläggningen medförde tillsammans med andra åtgärder att förutsättningarna för en flexibel användning av anstaltsorganisationen ökade . Regeringen framhåller (s. 41) att en individuellt utformad och ändamålsenlig verkställighetsplanering är en förutsättning för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. I gruppen klienter som har verkställt minst minskade andelen klienter med verkställighetsplaner som upprättats inom föreskriven tid något . Minskningen avser såväl anstalt som frivård. Den totala sysselsättningsgraden i anstalt låg på samma nivå som de föregående åren. Antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder minskade med . Minskningen avsåg framför allt frigång. En förklaring till utvecklingen kan vara en ökad noggrannhet vid val av utslussningsåtgärd och en begränsad tillgång på efterfrågade behandlingsalternativ. Regeringen framhåller (s. 41) att ungdomarna i kriminalvården har särskilda förutsättningar och behov. tog Kriminalvården fram en särskild handlingsplan för arbetet med ungdomar och en handbok med vägledning för placering av unga. Regeringen konstaterar (s. 42) att Kriminalvårdens åtstramningsåtgärder och effektiviseringar har bidragit till en budget i balans 2012 och en prognostiserad god ekonomisk utveckling. Regeringen har tillfört kriminalvården betydande tillskott, och förväntningarna på myndighetens resultat är höga. Enligt regeringens bedömning har målen för verksamheten uppnåtts till övervägande del. Kriminalvården har en fortsatt hög ambitionsnivå när det gäller innehållet i verkställigheten och bedriver ett säkerhetsarbete med gott resultat. Myndighetens åtgärder för att hålla nere kostnaderna har vidare tillsammans med en lägre beläggning lett till goda förutsättningar för att fortsätta utveckla innehållet i verksamheten. Kriminalvården hade även fokus på att förbättra förutsättningarna för en god intern styrning och kontroll, bl.a. genom att inleda en övergripande översyn av myndigheten. Syftet är att öka myndighetens förmåga att utöva strategisk ledning och styrning samt höja kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Regeringen ser positivt på att Kriminalvården ökar ansträngningarna på detta område. Regeringen ser också positivt på att Kriminalvården fortsätter att vidta åtgärder i syfte att öka flexibiliteten och effektiviteten i användningen av anstaltsbeståndet. Trenden att något färre av dem som har avtjänat ett fängelsestraff återfaller i brott är positiv. Regeringen påpekar (s. 42) att runt hälften av fängelseklienterna dock fortfarande återfaller enligt Brottsförebyggande rådets statistik. Enligt regeringen måste den positiva trenden med något färre återfall förstärkas. Kriminalvården har en central roll i detta arbete. Regeringen framhåller att man genom en rad reformer har skapat förutsättningar för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Med den nya fängelse- och häkteslagstiftningen som trädde i kraft fullföljdes de senaste årens reformarbete för att förbättra Kriminalvårdens förutsättningar för att förebygga återfall i brott genom att anpassa verkställigheten till den intagnes förutsättningar och behov. Regeringen anser (s. 43) att det är angeläget att Kriminalvården kommer till rätta med de återstående problemen med att upprätta verkställighetsplaner i rätt tid och med rätt kvalitet. Kriminalvården måste säkerställa att det redan vid verkställighetens början upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan för varje klient. En skyndsam verkställighetsplanering är särskilt viktig för de klienter som verkställer kortare fängelsestraff. Regeringen understryker vidare (s. 43) betydelsen av att Kriminalvården fortlöpande vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsförberedelser. Det är positivt att Kriminalvården har ökat kontrollen av vårdgivare och säkerställer att det sker en noggrann utredning inför val av lämpliga utslussningsalternativ. Det är däremot inte tillfredställande att användningen av utslussningsåtgärder minskar . Kriminalvården har på regeringens uppdrag tagit fram en plan för hur tillämpad forskning och utveckling av betydelse för det återfallsförebyggande arbetet kan omsättas i praktisk verksamhet. Regeringen framhåller vikten av att detta arbete integreras i styrningen och ledningen av myndigheten. Regeringen konstaterar att Kriminalvården endast har möjlighet att sätta i gång insatser under klienternas verkställighetstid. Regeringen framhåller att ansvaret för det återfallsförebyggande arbetet därför inte ensidigt kan ligga på Kriminalvården. Kommuner, landsting, Arbetsförmedlingen och privata aktörer m.fl. måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. Samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter, organisationer i den ideella sektorn, näringsliv och andra aktörer i det omgivande samhället såväl regionalt som kommunalt är en förutsättning för ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete. I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 72 begärs det att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för om Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. I yrkande 73 begärs det en utredning av möjligheten att inrätta en tillsynsmyndighet för kriminalvården. Enligt motionärerna är ombudsmäns (JO) tillsyn över kriminalvården inte tillräcklig. I yrkande 74 framhålls vikten av en god bemanning på anstalter och häkten. I motion 2013/14:So251 av och (båda KD) yrkandena 3 och 4 föreslås att Kriminalvården ska få ett särskilt uppdrag att stärka föräldraperspektivet i verksamheten. Motionärerna föreslår också att det utarbetas nationella riktlinjer för hur barns rättigheter ska tillgodoses inom verksamhet. I motion 2013/14:Ju210 av (S) begärs att regeringen ser till att det inrättas ett häkte i . I motion 2013/14:Ju353 av och (båda S) föreslås ett häkte i . I Kriminalvårdens regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att säkerställa att den interna styrningen och kontrollen fungerar i enlighet med myndighetsförordningen (2007:515), förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll, internrevisionsförordningen (2006:1228) samt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Kriminalvården skulle bl.a. redovisa en fördjupad analys av behovet av åtgärder för att förstärka den interna styrningen och kontrollen. Av redovisningen skulle bl.a. framgå vilka åtgärder som redan vidtagits med anledning av analysen och vilka som återstår att vidta samt en tidsplan för dessa. Vidare skulle myndigheten bl.a. redovisa åtgärder för att integrera den interna styrningen och kontrollen i verksamhetsstyrningen, åtgärder som vidtagits för att säkerställa förmågan att planera verksamheten inom den tilldelade ekonomiska ramen samt åtgärder som vidtagits med anledning av Utredningen om Kriminalvårdens effektivitet (SOU 2008:71, SOU 2009:13 och SOU 2009:80). När det gäller myndighetens interna styrning och kontroll har Kriminalvården i regleringsbreven fått i uppdrag dels att göra en bedömning av resultatet av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den interna styrningen och kontrollen fungerar, dels att redovisa behovet av fortsatta åtgärder samt en tidsplan för dessa. Myndigheten ska också redovisa bl.a. de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den information och statistik som görs tillgänglig håller en hög kvalitet och de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att verksamheten planeras inom den tilldelade ekonomiska ramen. Regeringen gav (Ju 2010:09) i uppdrag att utreda behovet av ett fristående organ som ska granska bl.a. I direktiven anför regeringen bl.a. att behovet av en fristående granskningsverksamhet för Kriminalvården har påtalats av flera utredningar, senast i betänkandet Kriminalvården – Ledning och styrning (SOU 2009:80), och att även ombudsmän () har uppmärksammat på att Kriminalvården saknar en reguljär tillsyn. Uppdraget ska redovisas (dir. 2012:13). gjorde 2004 en studie av barnperspektivet i Kriminalvården. Studien resulterade i ett antal förslag till Kriminalvården och (. Förslagen handlade bl.a. om att säkerställa rutiner så att Kriminalvården vid den första kontakten med en intagen får kännedom om dennes eventuella barn. Vidare föreslogs det bl.a. att all personal skulle få utbildning om skyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) att göra en anmälan till vid misstanke om att ett barn far illa. Från Kriminalvården har justitieutskottet fått information om att varje klient nu ska tillfrågas särskilt om han eller hon har egna barn eller bor ihop med någon annans barn. Denna fråga ställs i samband med verkställighetsplaneringen, och uppgifterna används sedan vid besöks- och permissionsplaneringen. Kriminalvården har vidare meddelat att all personal får utbildning om anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen. Detta sker under grundutbildningen, då personalen också får kunskap om . finns det minst ett barnombud på varje häkte, anstalt och frivårdskontor. Barnombuden får genomgå en speciell utbildning, och deras uppgift är att se till att följs på varje enhet. Kriminalvården arbetar med att ta fram en särskild handbok om barnrättsfrågor. Planen är att handboken ska publiceras . På Kriminalvårdens hemsida finns särskild information till barn som har en frihetsberövad förälder. Denna information är barnanpassad och handlar bl.a. om hur kan se ut för den som är frihetsberövad och hur ett besök i fängelset går till. Där finns även olika berättelser av barn och ungdomar om hur det är att ha en frihetsberövad förälder. pågår det ett forskningsprojekt som syftar till att öka kunskapen om den psykiska hälsan samt återhämtningsstrategier bland barn till frihetsberövade föräldrar. Projektet är ett samarbete mellan , , och , och från deltar och Riksbryggan. Projektet är barncentrerat, vilket innebär att barnens egna erfarenheter och upplevelser är i fokus i forskningen. När det gäller häkten i och har Kriminalvården lämnat följande information. Häktet är ett tillfälligt häkte som startade sin verksamhet i polisens arrestlokaler. Det finns en överenskommelse med i om ett tillfälligt häkte i till men inte för tiden därefter. Från Kriminalvårdens sida behöver en utredning om fortsatt häktesverksamhet i grundas på en analys av platssituationen på landets häkten och en prognos utifrån projektet flexibelt platsutnyttjande. En fortsatt överenskommelse kan därefter träffas efter en ny förhandling mellan myndigheterna om de villkor som bör gälla. Häktet startade i polisens arrestlokaler som en tillfällig verksamhet i avvaktan på den planerade anstalten i . Häktet tillhör verksamhetsområde och dess kriminalvårdschef. En studie pågår om förutsättningarna för en permanentning av häktet. Slutrapporten kommer att redovisas för Kriminalvårdens generaldirektör . Utskottet behandlade i förra årets budgetbetänkande (bet. 2012/13:JuU1 s. 69) ett motionsyrkande med en begäran om en redogörelse från regeringen för om Kriminalvårdens resurser används effektivt och är tillräckliga för att bedriva en fungerande verksamhet. Efter att ha redogjort för regeringens återrapporteringskrav på myndigheten utgick utskottet från att regeringen noga följer frågan om Kriminalvårdens resurser och effektivitet. Motionsyrkandet avstyrktes, och följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motioner med förslag på var kriminalvårdsverksamhet, såsom häkten, bör lokaliseras, senast i förra årets budgetbetänkande (s. 69). Utskottet vidhöll då sin tidigare uppfattning att detta är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. följde utskottets förslag (rskr. 2012/13:124). Som framgår ovan har Kriminalvårdens åtstramningsåtgärder och effektiviseringar bidragit till en budget i balans, och prognosen för den ekonomiska utvecklingen är god. fortsatte Kriminalvården att fokusera på den interna styrningen och kontrollen, och bl.a. inleddes en övergripande översyn av myndigheten. Utskottet utgår alltjämt från att regeringen noga följer frågan om Kriminalvårdens resurser och effektivitet, och bör därför avslå motion 2013/14:Ju412 (S) yrkandena 72 och 74. utreder behovet av ett fristående organ som ska granska bl.a. Utredningen ska redovisa sitt förslag för regeringen. bör inte föregripa detta, och utskottet avstyrker därför motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 73. Principen om barnets bästa ska vara vägledande på alla områden, och barnperspektivet ska givetvis beaktas även i Kriminalvårdens verksamhet. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att myndigheten arbetar aktivt med barnperspektivet, t.ex. genom den särskilt barnanpassade informationen på hemsidan och genom att ta fram en handbok om barnrättsfrågor. Det är också positivt att det pågår ett internationellt forskningsprojekt för att öka kunskaperna om den psykiska hälsan hos barn till frihetsberövade föräldrar. Utskottet finner inte skäl för att göra något tillkännagivande om barn- och föräldraperspektivet i Kriminalvården, och motion 2013/14:So251 (KD) yrkandena 3 och 4 bör därför avslås. Utskottet, som noterar att det finns planer på att inrätta ett permanent häkte i , vidhåller att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. bör således inte göra något tillkännagivande om häkte i vare sig eller . Utskottet avstyrker motion 2013/14:Ju210 (S) och motion 2013/14:Ju353 (S). Utskottets förslag i korthet avslår åtta motioner som berör Brottsförebyggande rådets verksamhet. Jämför reservationerna 29 (S, V), 30 (S), 31 (MP), 32 (MP, V), 33 (MP, SD, V), 34 (SD) och 35 (SD). För att effektivisera rättsväsendet anser regeringen att det kunskapsbaserade stödet behöver stärkas. Syftet med en sådan förstärkning är att möta det ökade behovet av såväl uppföljning och utvärdering som stöd till olika former av verksamhetsutveckling. (Brå), som har i uppdrag att vara ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet, har en nyckelroll när det gäller arbetet för att utveckla relevant och aktuell kunskap om effektiva metoder och arbetssätt. I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 9 anförs att Brå bör ges i uppdrag att samla kunskap om brottsförebyggande arbete. Enligt motionärerna bör Brå ges ett särskilt uppdrag att samla den kunskap som finns om internationellt och nationellt brottsförebyggande arbete som fungerar och anpassa dessa metoder till praktiskt polisarbete i samverkan med kommuner och andra myndigheter. I yrkande 13 föreslås att Brå ska ges i uppdrag att följa och utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper. I motionens yrkande 92 tar motionärerna upp behovet av mer forskning om hedersrelaterat våld. Motionärerna pekar på att det saknas statistik över hur stor omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck är. Detta beror på att brott som begås i hederns namn inte har någon egen brottsrubricering och att det därför inte går att mäta omfattningen av sådana brott genom antalet anmälda brott. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 37 efterfrågas tillgång till statistik för boende i miljonprogramsområden. Motionärerna anför att det finns uppfattningar om att vissa områden eller delar av områden är mer brottsutsatta än de är, som det finns felaktiga uppfattningar om att områden är tryggare än de är. I kommittémotion 2013/14:Ju399 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås det att det ska utredas i vilken mån islamofobi och antimuslimism har lett till systemhotande brottslighet i . I motion 2012/13:Sf231 av och (båda MP) efterfrågas statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden. Motionärerna anför att brott mot flyktingförläggningar visserligen ingår i Brås hatbrottsstatistik, men de särredovisas inte. Motionärerna vill åtgärda bristen på statistik och föreslår att statistik samlas in om händelser kring och mot boenden. I motion 2013/14:Ju313 av och (båda SD) yrkande 3 efterfrågas en särskild brottskod för anmälningar som kan relateras till eko- och djurrättsaktivism. I motion 2013/14:Ju324 av (SD) begärs att Brå ska få i uppdrag att genomföra en ny studie om hur brottsligheten bland personer födda i och i utlandet har utvecklats sedan den senaste studien från Brå. (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Utöver detta ansvarar Brå dessutom för statistiken över anmälda hatbrott och för den nationella trygghetsundersökningen (NTU). Kriminalstatistiken indelas i statistikområdena anmälda brott, uppklarade brott, personer misstänkta för brott, personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Kriminalstatistiken redovisas förutom för hela riket, länsvis, kommunvis och vad gäller de tre storstäderna även uppdelat på stadsdelar. Dessutom redovisar Brå statistik över anmälda brott i stadsdelar med lokala utvecklingsavtal, så kallade LUA-områden. Grunden för detta är att regeringen gav Brå 2009 i uppdrag att stödja de 21 kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten enligt förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete. Genom att ta fram brottsstatistik på stadsdelsnivå skulle Brå stödja kommunerna i uppföljningen av trygghet. presenterade Brå statistik över anmälda brott för LUA-områden, för åren 2008–2010. Brå har därefter i regleringsbrevet fått detta uppdrag förnyat och ska därmed ta fram anmälda brott och uppgifter om upplevd trygghet på kommun- och stadsdelsnivå i de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet. Någon särredovisning av vad de dömda och misstänkta har för ursprung förekommer inte i kriminalstatistiken. Brå presenterade däremot 2005 rapporten bland personer födda i och i utlandet (2005:17). Rapporten var en uppföljning av rapporten och invandrares barns brottslighet – en statistisk analys som Brå publicerat (1996:2). Brå har i rapporten av hedersrelaterat våld (2012:1) studerat hur polisen arbetar med hedersrelaterade ärenden och vad i polisens arbete som skulle kunna förbättras. Brå ska enligt sin instruktion (2007:1170) bl.a. medverka till att rättsväsendet och andra brottsförebyggande aktörer får kunskap och information om såväl nationella som internationella forsknings- och utvecklingsprojekt på det kriminalpolitiska området. Regeringen gav i ett beslut i uppdrag att aktivt stödja arbetet med sociala insatsgrupper. I skälen för beslutet anförs att det är viktigt att erfarenheter och lärdomar från pilotverksamheten tas till vara i utvecklingsarbetet. Enligt information från Brå tar rådet genom omvärldsbevakning del av olika metoder för brottsförebyggande arbete som man sedan sprider. Det rör sig om arbete på olika internationella nivåer, t.ex. på den nordiska nivån och på EU-nivå inom ramen för EUCPN (). Brå gör eller vid behov, i samråd med , , och , översyner av brottskoderna. Enligt information från Brå har man inte några planer på att införa någon särskild brottskod för eko- och djurrättsbrott. Regeringen lämnade i en skrivelse till (2011/12:44) ett förslag till handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. I handlingsplanen redovisas åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka medvetenheten om demokratin och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Handlingsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism, för att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och för att underlätta avhopp för dem som redan har anslutit sig till sådana grupper. Vidare innehåller handlingsplanen åtgärder för att stärka strukturer för samverkan och åtgärder för att motverka grogrunderna för det ideologiskt motiverade våldet. Handlingsplanen behandlades av (se bet. 2011/12:KU18), som föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:199). Arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism måste enligt regeringen bli effektivare. En särskild utredare fick därför i uppdrag (dir. 2012:57) att ta fram utbildningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism främja samverkan och kunskapsutbyte inom det förebyggande arbetet mellan kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället verka för att det förebyggande arbetet breddas för att kunna bemöta olika former av extremism lämna förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete kan utvecklas och organiseras på lokal nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Brå har en nyckelroll när det gäller arbetet för att utveckla relevant och aktuell kunskap om effektiva metoder och arbetssätt. Av rådets instruktion följer att det ska medverka till att rättsväsendet och andra brottsförebyggande aktörer får kunskap och information om såväl nationella som internationella forsknings- och utvecklingsprojekt på det kriminalpolitiska området. Utskottet anser därför inte att det är nödvändigt med ett tillkännagivande till regeringen om att Brå bör ges i uppdrag att samla kunskap om brottsförebyggande arbete. Motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 9 bör därför avslås. Utskottet anser att det är positivt om arbetet med sociala insatsgrupper följs upp och utvärderas. Utskottet, som noterar att fått i uppdrag att aktivt stödja arbetet, anser dock inte att något tillkännagivande om detta från sida är nödvändigt. Motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 13 bör därför avslås. Utskottet anser att forskning om hedersrelaterat våld är viktig och nödvändig för att rättsväsendet ska klara sin uppgift på ett bra sätt. Något initiativ från sida med anledning av motion 2013/14:Ju412 (S) yrkande 92 är dock inte nödvändigt. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet behandlade i förra årets budgetbetänkande (bet. 2012/13:JuU1 s. 72) ett yrkande om förbättrad kriminalstatistik. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att den nuvarande statistikredovisningen som sker för hela riket, länsvis, kommunvis och vad gäller de tre storstäderna även uppdelat på stadsdelar var tillräckligt detaljerad. Utskottet, som konstaterar att brottsstatistik dessutom tas fram för stadsdelar i kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten enligt förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Motion 2013/14:C419 (MP) yrkande 37 bör därför avslås. Utskottet har förståelse för synpunkterna i motion 2012/13:Sf231 (MP) om att det kan vara värdefullt med statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden. Något tillkännagivande behövs dock inte. Motionen bör därför avslås. En motion med likalydande innehåll som motion 2013/14:Ju399 (MP) yrkande 7, om i vilken mån islamofobi och antimuslimism har lett till systemhotande brottslighet i , behandlades i fjolårets budgetbetänkande. Utskottet anförde då att det saknades skäl till ett tillkännagivande till regeringen i frågan, mot bakgrund av att en handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism hade antagits och att en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. ta fram utredningsmaterial om förebyggande metoder mot våldsbejakande extremism. Utskottet vidhåller denna uppfattning, varför motionsyrkandet bör avslås. Utskottet ser allvarligt på brottslighet som är kopplad till s.k. eko- och djurrättsaktivism men anser det inte nödvändigt med något initiativ från sida för att brottet ska få en egen brottskod. Motion 2013/14:Ju313 (SD) yrkande 3 bör därför avslås.