bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — Enligt regeringen motiveras en sådan policy av styrelsernas oberoende och behovet av att tydliggöra grunderna för regeringens årliga utvärderingar som ska balansera detta oberoende. Som en del av regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna ingår de ovan nämnda riktlinjerna för ersättningar till ledande befattningshavare i AP-fonderna. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet (skr. 2010/11: 130 s. 84) kritiserar regeringen för att det saknas underlag för att granska styrelsernas övergripande bedömning av om ersättningarna till de anställda överensstämmer med regeringens riktlinjer. Regeringen lägger stor vikt vid ersättningsfrågor eftersom de har betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och ytterst för pensionssystemet. Mot den bakgrunden har regeringen beslutat om riktlinjer för fondernas styrelser när det gäller anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Riktlinjerna omfattar både anställda i fonderna och hur fonderna agerar i rollen som ägare av börsbolag. Styrelserna ansvarar för fondernas verksamhet. Regeringen konstaterar att det baserat på revisorernas granskning och AP-fondernas årsredovisningar saknas underlag för att granska styrelsernas övergripande bedömning av om ersättningarna till fondens anställda överensstämmer med regeringens riktlinjer, bl.a. att de ska vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet. Regeringen ser allvarligt på att det inte är möjligt att bedöma om ersättningarna uppfyller principerna i riktlinjerna. Ersättningarna förefaller höga i förhållande till andra myndigheter med kapitalförvaltande verksamhet, såsom , och Kammarkollegiet, men ungefär i nivå med ersättningar i några stora privata pensionsförvaltare. Regeringen förutsätter att fonderna skyndsamt tillgängliggör underlag kring ersättningar till fondens anställda och en bedömning av hur de förhåller sig till principerna i riktlinjerna såvitt avser konkurrenskraft, icke löneledande och måttfullhet. Regeringen avser att noga följa upp frågan. I utvärderingen av AP-fondernas verksamhet (Skr. 2011/12: 130) uttalar regeringen följande (s. 65): AP-fonderna redovisar underlag kring ersättningar till fondens anställda och en bedömning av hur ersättningarna förhåller sig till regeringens riktlinjer. Regeringen välkomnar den genomgång fonderna har gjort och den ökade genomlysning av ersättningar till fondernas anställda som blir resultatet. Regeringen förutsätter att styrelserna löpande följer upp och bedömer löneläget i förhållande till regeringens riktlinjer samt öppet redovisar underlag och bedömningar. Vidare uttalade regeringen följande (s. 69): I enlighet med riktlinjerna har gett AP-fondernas revisorer ett särskilt uppdrag att granska fondernas genomförande av regeringens riktlinjer för anställningsvillkor. Av revisorernas granskning framgår att revisorerna bedömer att regeringens riktlinjer i allt väsentligt följs. Revisorerna konstaterar vissa undantag som avser att två av fonderna avvikit från riktlinjerna vad gäller uppsägningstid för vissa ledande befattningshavare. konstaterade regeringen att det saknades underlag för att granska styrelsernas övergripande bedömning av om ersättningarna till fondens anställda överensstämmer med regeringens riktlinjer, bl.a. att de ska vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet. Mot den bakgrunden har regeringen i årets utvärdering särskilt granskat att styrelsens bedömning har redovisats offentligt inklusive motiv för bedöm- I årsredovisningarna avseende 2011 finns i flertalet fall ett uttalande från styrelsens sida om att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor följs. har i sin årsredovisning också redogjort för den process och hur de tagit fram underlag för analys för att kunna göra ett ställningstagande om att fonden följer regeringens riktlinjer. Samtliga AP-fonder har därutöver presenterat information om hur de arbetar med att följa regeringens riktlinjer på sina hemsidor. Även här framgår bl.a. den process de arbetar efter beträffande underlaget för ställningstagandet om att fonden följer regeringens riktlinjer. När det gäller detta underlag framkommer att AP-fonderna har genomfört jämförelser av ersättningarna med företag och myndigheter som har motsvarande uppdrag och att fonderna i förekommande fall har motiverat och förklarat eventuella avvikelser. AP-fonderna har således redovisat hur de arbetar med att följa riktlinjerna och, på övergripande nivå, det underlag som har legat till grund för styrelsens bedömning av ersättningarna till fondens anställda. Regeringen bedömer att AP-fonderna nu har utvecklat en process som tar fasta på regeringens riktlinjer. Det är angeläget att arbetet fortsätter med denna inriktning i syfte att säkerställa en även på detta område god genomlysning av fonden. Regeringen anser att styrelsen löpande bör analysera och resonera kring ersättningsnivån i fonden och öppet redovisa sin bedömning i enlighet med principerna i regeringens riktlinjer. Årsredovisningarna bör även fortsättningsvis innehålla information om riktlinjerna har följts eller inte och skälen för eventuell avvikelse. Styrelserna bör därutöver också löpande tillgängliggöra resultatet av de återkommande analyserna och jämförelserna av ersättningsnivåerna inom fonderna. Regeringen avser att i enlighet med riktlinjerna löpande följa hur fonderna följer riktlinjerna. Utskottsbehandling av frågor gällande AP-fonderna har i betänkandet 2012/13:FiU6 behandlat skrivelse 2011/12: 130 Redovisning av fondernas verksamhet . Utskottet uttalar följande i frågan om ersättningsfrågor: Löne- och ersättningsfrågor har enligt utskottets mening stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet. Därför är det viktigt att fonderna följer regeringens riktlinjer för anställnings- och ersättningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att fonderna nu i allt väsentligt följer riktlinjerna. Det är också bra att fonderna, till skillnad från tidigare, har utvecklat rutiner för hur riktlinjerna ska följas, dokumenteras och öppet redovisas. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anger att man löpande kommer att följa hur fonderna fortsätter att leva upp till riktlinjerna. har i betänkande 2009/10:KU20 bl.a. behandlat en granskningsanmälan gällande regeringens beslut om riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Utskottet anför följande under rubriken utskottets ställningstagande: AP-fonderna får i sin förvaltning inte ta närings- eller ekonomisk-poli- tiska hänsyn, men ska bidra till samhällsintresset genom att ta hänsyn till miljö och etik utan att göra avkall på målet om hög avkastning. Ägarrollen ska också utövas med särskilt beaktande av den starka statliga prägeln. Enligt förarbetena till lagen om AP-fonder har regeringen möjlighet att förtydliga sin syn på pensionssystemets åtagandesida och förvaltningsuppdraget i övrigt. Av förarbetena framgår vidare att ansvaret för fondernas profil när det gäller hur etik- och miljöhänsyn ska tas i fondernas förvaltning åvilar de enskilda fondstyrelserna, men att regeringen har möjlighet att precisera sin syn i detta avseende. AP-fondernas oberoende ställning slås fast i lag. Vid beslut om att utfärda riktlinjer och vid utformningen av riktlinjer måste en noggrann avvägning göras, så att AP-fondernas oberoende upprätthålls. Riktlinjer som regeringen utfärdat kan inte anses formellt bindande för fonderna. Det är först genom beslut av styrelsen som riktlinjerna kan omsättas i verksamheten. Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP- fonderna, som är statliga myndigheter, har i någon form funnits . Dessa ingår som en del av regeringens policy för styrning och utvärdering av AP fonderna. Enligt utskottets mening är detta godtagbart. Granskningen föranleder i övrigt inte något uttalande. Statsrådet svarade på en skriftlig fråga (2011/12:678) om statens ägarstyrning av AP-fonderna. Statsrådet anförde i svaret följande: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av tidningsuppgifter om olika förmåner till APfondernas personal och om utebliven beskattning av personalförmåner. AP-fonderna är självständiga myndigheter. Av detta faktum följer tydliga krav på att verksamheten bedrivs på ett ansvarsfullt sätt och som säkerställer brett förtroende. Ett sådant krav framgår även direkt av förarbetena till lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP- fonder). Som framgått har jag genomfört samtal med AP-fondernas styrelseordförande som då utfäste sig att utarbeta riktlinjer för personalförmåner som är gemensamma för AP-fonderna och som tar sin utgångspunkt i existerande riktlinjer från det statliga myndighetsområdet. Vad gäller beskattning av personalförmåner finns det tydliga skatteregler som föreskriver vad som gäller och som självklart ska följas. Jag avvaktar därutöver förslag från den sittande (Fi 2011:11) angående möjligheten att skärpa styrningen av AP-fondernas kostnader. Översyn av personalrelaterade policyer Med anledning av uppmärksamheten kring personalförmåner m.m. i de statliga AP-fonderna har, enligt uppgifter publicerade av bl.a. Första och Andra AP-fonderna, de sex ordförandena i FörstaFjärde AP-fonderna samt Sjätte och Sjunde AP-fonden initierat en gemensam översyn av personalrelaterade policyer. Syftet är att åstadkomma en harmonisering av det aktuella regelverket. Arbetet inleddes och ska bedrivas skyndsamt. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder och lagen (2000:193) om (dir. 2011:84). Utredningen fick i uppgift att utvärdera fondernas uppdrag och placeringsregler och att undersöka möjliga effektiviseringar av förvaltningen, med beaktande av risken för maktkoncentration. Utredningen antog namnet . Utredningens uppdrag har varit att utvärdera uppdrag, placeringsregler, struktur och styrning av förvaltningen utifrån behovet av ökad effektivisering och omvärldsförändringar. Sjätte mål, uppdrag och placeringsregler har ägnats särskild analys. I uppdraget har ingått att göra en allsidig analys av alternativa förvaltningsformer och struktur på kapitalförvaltningen för att finna en struktur och skapa ett ramverk som ger förutsättningar för största möjliga nytta för finansieringen av pensionssystemet, som verksamheten bedrivs ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Utredaren skulle enligt direktiven beakta behovet av öppenhet, i syfte att främja allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet. Utredningen avlämnade betänkandet AP-fonderna i pensionssystemet effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Genom en skrivelse till har utskottet begärt svar på vissa frågor. Som svar överlämnades en promemoria från (bilaga A3.3.2). På frågan om vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av de uppgifter som framkommit i tidningsartikeln publicerad svarades att statsrådet vid ett möte med styrelseordförandena i samtliga AP-fonder klargjorde att han såg allvarligt på uppgifterna som framkommit om olika former av förmåner inom AP- fonderna. På initiativ av diskuterades frågan om gemensamma riktlinjer för AP-fonderna avseende personalförmåner, ersättningar, representation och tjänsteresor. Styrelseordförandena åtog sig vid mötet att utarbeta sådana gemensamma riktlinjer. överlämnade AP-fonderna en gemensam policy avseende de aktuella frågorna till . höll statssekreteraren ett möte med styrelseordförandena i Första, Tredje, Sjätte och Sjunde AP-fonderna samt vice ordförandena i Andra och Fjärde AP-fonderna. Vid mötet diskuterades bl.a. den policy som AP-fonderna gemensamt tagit fram. AP-fondernas revisorer har därefter fått i uppdrag att, utöver den årliga revisionen, särskilt granska AP-fondernas kostnader för ersättningar, personalförmåner, representation och tjänsteresor . mer att utgöra ett av underlagen till uppföljningen av frågorna i den skrivelse med redovisning av AP-fondernas verksamhet som regeringen lämnar till . önskade i sin skrivelse en redogörelse för om den årliga utvärderingen, i dess nuvarande utformning, har gett regeringen tillräckligt underlag för den statliga ägarstyrningen av AP-fonderna vad avser ersättningsfrågan. I svarspromemorian anförs att underlaget till den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet förutom av fondernas årsredovisningar utgörs av rapporter från revisorerna och andra konsulter med särskild fackkunskap som anlitas för utvärderingen. Detta underlag har enligt varit tillräckligt. Vidare önskade utskottet en redogörelse för vilka återrapporteringskrav i övrigt som regeringen har ställt på AP-fondernas styrelser i fråga om anställningsförmåner m.m. och efterlevnad av riktlinjer på området. Frågan om dessa krav även gäller andra än ledande befattningshavare inom AP-fon- derna ställdes också. I svarspromemorian framhålls att lagstiftningen ger de enskilda AP-fon- derna en självständig ställning i förhållande till regeringen i den löpande verksamheten. Möjligheterna att styra eller ställa krav på AP-fonderna begränsas i lag och skiljer sig därmed från vad som i allmänhet gäller för andra statliga myndigheter. Det innebär att regeringen inte har möjlighet att genom regleringsbrev eller annat regeringsbeslut ställa krav på återrapportering från AP-fonderna. Inom ramen för utvärderingen av AP-fondernas verksamhet har regeringen uttalat att det i AP-fondernas årsredovisningar bör framgå om regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP- fonderna har följts eller inte och skälen för en eventuell avvikelse. AP- fondernas revisorer ska göra en bedömning av om riktlinjerna har följts eller inte. Ersättningsprinciperna i regeringens riktlinjer omfattar även övriga anställda i AP-fonderna, med tillägget att rörlig lön motsvarande högst två månadslöner kan ges under vissa förutsättningar. Utskottet önskade vidare en redogörelse för om det har funnits tillräckligt underlag i bl.a. fondernas årsredovisningar för att man ska kunna bedöma om fondernas ersättningar följer riktlinjerna genom att vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet. I svarspromemorian påtalas att frågan endast kan besvaras , eftersom arbetet med utvärderingen av AP-fondernas verksamhet precis inletts. gjorde AP-fonderna själva en jämförelse av ersättningarna med företag och myndigheter som har motsvarande uppdrag och motiverade och förklarade eventuella avvikelser. I skrivelsen 2011/12:130 konstaterade regeringen att AP-fonderna har redovisat hur de arbetar med att följa riktlinjerna om ersättning till ledande befattningshavare. Regeringen konstaterade vidare att AP-fonderna på en övergripande nivå har redovisat det underlag som legat till grund för styrelsens bedömning av ersättningarna till fondens anställda, men att det är angeläget att arbetet fortsätter i syfte att säkerställa en på detta område god genomlysning. På utskottets fråga om på vilket sätt nya ledamöter i AP-fondernas styrelser ges utbildning i gällande regelverk och riktlinjer svarar att detta säkerställs genom att regeringens riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare bifogas i ett introduktionsbrev till nya styrelseledamöter. Man överväger att utöka den information som lämnas i samband med introduktionsbrevet. Därutöver ansvarar varje enskild AP- fond för att utbilda och informera såväl styrelseledamöter som anställda om gällande regelverk och riktlinjer. Utskottet önskade i sin skrivelse en redogörelse för om omfattningen av förmånerna för anställda inom AP-fonderna har uppmärksammats vid gjorda revisioner. Vid ett nekande svar önskades en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits för att se till att så görs framledes. Av svaret från framgår att frågan om eventuella förmåner för anställda inom AP-fonderna inte har uppmärksammats vid gjorda revisioner. Däremot påtalas att ett flertal åtgärder vidtagits i syfte att närmare granska AP-fondernas personalförmåner, ersättningar, representation och tjänsteresor. Slutligen önskade utskottet en redogörelse för hur regeringen följer arbetet med en gemensam översyn av personalrelaterade policyer hos de sex AP- fonderna. I svarspromemorian anförs att ett antal åtgärder har vidtagits i syfte att följa upp de uppgifter som framkommit och AP-fondernas gemensamma översyn av personalrelaterade policyer. Avsikten är att utöver dessa åtgärder även fortsättningsvis kontinuerligt bevaka frågorna och föra en dialog med AP-fonderna när det gäller kostnaderna för ersättningar m.m. Utskottet konstaterar att lagstiftningen ger de enskilda AP-fonderna en självständig ställning i förhållande till regeringen i den löpande verksamheten. Möjligheterna att styra över eller ställa krav på AP-fonderna begränsas i lag och skiljer sig därmed från vad som i allmänhet gäller för andra statliga myndigheter. Utskottet konstaterar vidare att ett antal åtgärder har vidtagits för att ersättningar m.m. ska vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet. Vad som framkommit i granskningen om regeringens hantering av uppföljningsansvaret av AP-fondernas verksamhet ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. 3.4 AB försäljning av 70 besiktningsstationer I en anmälan, bilaga A3.4.1, begärs det att utskottet granskar försäljningen av 70 av AB () besiktningsstationer. Anmälaren skriver att regeringen har uppdrag att förvalta statens tillgångar så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och så att i förekommande fall de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. I anmälan anförs att 2009 bemyndigade regeringen att öka, minska eller avveckla statens ägande i . Vidare anförs att har tecknat ett avtal om att köpa 70 besiktningsstationer från för . Av denna summa lånar genom en säljrevers från . Dessutom har en företrädesemission ingåtts som innebär att det befintliga aktiekapitalet ska ökas med . har finansierat genom banklån. Vidare anförs i anmälan att regeringen har hemlighållit om det fanns andra intressenter och att ägare finns på . Det senare betyder enligt anmälaren att kan bedriva skatteplanering och inte betala skatt i . Anmälaren anser att frågan om information och öppenhet om försäljningen av statligt ägda bolag är en demokratifråga. Medborgarna ska så långt det är möjligt ha rätt att granska att rikets förvaltning av de gemensamma tillgångarna sköts på ett effektivt sätt. I anmälan anförs att utskottet bör granska om regeringen berett försäljningen enligt 7 kap. 2 § regeringsformen gjort försäljningen enligt sitt uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar iakttagit det som anges i budgetlagen om effektivitet och hushållning iakttagit en långtgående öppenhet för att den demokratiska kontrollen och ansvarsutkrävande ska fungera. Till underlag för granskningen ligger bl.a. två promemorior upprättade inom , bilaga A3.4.23. beslutade att allmän periodisk fordonskontroll, säkerhetsinspektion, skulle införas . Inspektionsverksamheten skulle skötas av ett för ändamålet särskilt bildat aktiebolag med staten som huvudägare. Vid sidan av staten skulle olika intresseorganisationer inom fordonsområdet vara ägare. Bolaget bildades och började med att bygga upp verksamheten inför den allmänna periodiska fordonskontrollen 1965. ägdes tidigare av staten. Övriga ägare var olika branschorganisationer. Genom ett nytt aktieägaravtal har ägarna till beslutat att dela upp bolaget mellan sig. Förslag om förändringar av och fordonsbesiktningen bemyndigade 1991 regeringen att sälja statens aktier, delar av verksamheter inklusive fast egendom i bl.a. (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). En utredare presenterade 1992 ett betänkande: Kontroll i konkurrens (SOU 1992:115). I betänkandet föreslog utredaren att besiktningsmarknaden skulle öppnas för konkurrens från . godkände att fristående, ackrediterade besiktningsföretag i konkurrens skulle få utföra kontrollbesiktning av fordon fr.o.m. (prop. 1993/94:167, bet. 1993/94:TU35, rskr. 1993/94:433). föreslog dock att besiktningsverksamheten inte skulle öppnas för konkurrens förrän tidigast . Skälet till detta var att det skulle krävas ett omfattande förberedelsearbete i form av bl.a. myndighetsföreskrifter och nya besiktningsrutiner innan den nya ordningen kunde träda i kraft. beslutade därefter att skulle få utföra kontrollbesiktningar med ensamrätt till (prop. 1994/95:69, bet. 1994/95:TU8, rskr. 1994/95:137). Därmed skulle det skapas tid för regeringen att försäkra sig om att en omreglering av kontrollbesiktningen inte skulle leda till att trafiksäkerheten, miljön eller servicen försämrades eller att kostnaderna ökade. Regeringen överlämnade en skrivelse till om organisationen av den periodiska fordonskontrollen (skr. 1995/96:93). Regeringen angav i skrivelsen att ensamrätt att få utföra kontrollbesiktningar skulle fortsätta att gälla även efter . Regeringen bedömde att ytterligare underlag behövdes när det gäller vissa frågor om bl.a. servicen i glesbygd och en kontroll av produktkvaliteten innan ett förslag till lösning av organisationen av den periodiska fordonskontrollen kunde läggas fram för . gav regeringen i uppdrag att tillsammans med ett antal andra myndigheter ta fram ett system för besiktningsverksamhet i glesbygd. föreslog en kombination av åtgärder för att man skulle kunna behålla servicen i besiktningsverksamheten i glesbygd. I budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22) föreslogs att den gällande ordningen med ensamrätt för vissa organ att utföra kontrollbesiktningar inom fordonsområdet skulle behållas. delade i betänkande 1996/97:TU1 regeringens uppfattning att monopol i fråga om kontrollbesiktningar borde bibehållas. biföll utskottets förslag (rskr. 1996/97:115). Efter budgetpropositionen har frågan om en omreglering av verksamhet behandlats i vid ett flertal tillfällen. Bland annat avstyrkte trafikutskottet ett antal motioner om att monopol på kontrollbesiktningar skulle avskaffas (bet. 2005/06:TU5). Proposition om omreglering av besiktningsverksamheten I proposition 2009/10:32 Fordonsbesiktning föreslog regeringen att besiktningsverksamhet som gäller kontroll-, registrerings-, moped- och lämplighetsbesiktning av fordon skulle omregleras så att sådan verksamhet kunde konkurrensutsättas. Behörig myndighet skulle föreskriva bl.a. vad som ska ingå i en besiktning, krav på utrustning vid utförande av besiktning och vilken utbildning och kompetens en besiktningstekniker ska ha. Besiktningsorgan som utför besiktningar av fordon ska vara ackrediterade av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac). För att kunna ackrediteras som besiktningsorgan måste ett företag utöver tekniska krav också uppfylla vissa krav av annan karaktär, t.ex. krav på oberoende och allmänt gott anseende, föreslog regeringen. (2009/10:TU8) tillstyrkte förslagen i propositionen och biföll utskottets förslag (rskr. 2009/10:161). Proposition om förändrad ägarstruktur i I proposition 2009/10:54 Förändrad ägarstruktur i Aktiebolaget , m.m., föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att ge ett nytt uppdrag. Syftet var att göra det möjligt för bolaget att kunna verka på fullt marknadsmässiga villkor på en omreglerad marknad för fordonsbesiktning med oberoende och självständiga organ i konkurrens. I propositionen föreslogs även att skulle bemyndiga regeringen att, om regeringen finner det lämpligt, minska eller öka statens ägande i . I propositionen föreslogs också att regeringen skulle bemyndigas att vidta de åtgärder som krävs för att fr.o.m. skulle kunna bedriva verksamhet på en konkurrensutsatt marknad för fordonsbesiktning. verksamhet hade sedan bolagets bildande styrts av riksdagsbeslut, aktieägaravtal (även kallat konsortialavtal) Bolaget skulle bedriva sin verksamhet på självkostnadsbasis.