bet · H101FöU2 · 2013-12-20 00:00:00 — Försvarsmakten har inlett ett arbete med att bygga upp ett riksomfattande stöd för veteransoldater i samarbete med veteran- och anhörigorganisationer, vilket vi socialdemokrater välkomnar. Vikten av att samordna och finansiera veteranfrågorna och veteranorganisationerna, vara kontaktpunkt för veteranfrågor för personal utanför Försvarsmakten, stödja och följa forskningen samt stödja den ceremoniella verksamheten för veteraner kan inte nog understrykas. Vi anser att veteransoldatarbetet ska ha fokus på preventivt arbete och bedrivas med ett långsiktigt perspektiv. Det ska i möjligaste mån vara ett decentraliserat arbete som fokuserar på veteransoldatpolitiken primärt före, men även under och efter en insats. De ideella organisationerna har en viktig kamratstödjande roll, och deras kunskaper ska tas till vara såväl inom Försvarsmakten som i övriga samhället. Eftersom veteraner är såväl civila som militära bör finansiering av det ideella veteranarbetet ske genom att ett veteranråd skapas i likhet med t.ex. . Vi menar också att personal som sänds ut av andra statliga myndigheter än Försvarsmakten bör ges samma lagstadgade rättigheter som de veteransoldater som tjänstgjort i internationella insatser. Det är angeläget att fånga upp veteranernas erfarenheter och vi vill därför särskilt framhålla vikten av forskning och internationella kunskapsutbyten på området. I finns forskning i mindre skala, men veteranernas och de anhörigas behov behöver belysas mer. Det behövs oberoende forskning för att samhället ska kunna erbjuda ett allt bättre veteranstöd och för att detta stöd ska kunna anpassas efter de krav som olika insatser ställer. I internationella sammanhang finns forskning på veteransoldaternas erfarenheter från olika typer av tidigare konflikter, och det är av stor vikt att vi deltar i internationella kunskapsutbyten på området, men också att vi främjar egen forskning och framtagande av en svensk god veteransoldatsstatistik. Fler politikområden än försvaret måste vidare involveras i veteransoldatarbetet. En skada av exempelvis psykisk karaktär kan ge sig till känna efter avslutad insats, och det därför viktigt att kunskap om veteransoldaternas och de anhörigas särskilda behov finns på bred front i samhället. Vi menar att Kommuner och Landsting (SKL) och har ett särskilt ansvar för att synliggöra och utveckla en bred förståelse för veteransoldatfrågorna i det övriga samhället. Vi vill se över möjligheten att på nationell nivå införa ett särskilt veteransoldatkort för utlandsveteranerna, med förmåner vid besök på museer o.d. Vi anser också att möjligheter till samverkan mellan Försvarsmakten och polisen när det gäller posttraumatisk stress (PTSD) bör ses över. Poliser som drabbas av PTSD får stöd genom lokala hjälpinsatser i form av kontakt med psykologer, psykoterapeuter osv. Även veteransoldater borde kunna få stöd och vård i sin närmiljö av professionella terapeuter med särskilda kunskaper just om PTSD. Vad som anförts ovan om inriktningen och innehållet i veteranpolitiken bör som sin mening ge regeringen till känna. Veteran- och anhörigfrågor, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 28 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 20 och 2012/13:Fö211 av (KD), 2012/13:Fö242 av (KD), 2012/13:Fö255 av m.fl. (S), 2013/14:Fö209 av (S) och 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 16. Veteransoldatpolitiken ska vara sådan att stort stöd ges till dem som verkat i internationell tjänst, och ska omfatta de anhöriga. Medaljer och utmärkelser ska symbolisera de beundransvärda bedrifter och stora offer som gjorts för världsfreden och för undvikandet av mänskliga katastrofer. Minnesdagen för svenska veteraner bör enligt min mening förläggas till – förslagsvis den – så att veteraner och deras anhöriga kan delta i firandet utan att tvingas att ta ut en semesterdag. Genus- och jämställdhetsfrågor, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 15, 2013/14:U220 av (FP) yrkandena 7 och 8 samt 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 7, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkandena 4–6. Vi kan konstatera att Försvarsmakten bedriver ett aktivt arbete för att skapa en jämställd organisation, men vill understryka att detta ska vara en ständigt pågående process som inte kan anses bli färdig. Vi menar att kontinuerliga genusanalyser i förbanden och försvarsgrenarna är en nödvändig del i det kvalitetsarbete som är kopplat till personalförsörjningen. Det handlar bl.a. om att utbyta erfarenheter mellan förbanden och försvarsgrenarna, vilket i sin tur ska bidra till god arbetsmiljö och öka attraktionskraften i soldatyrket. Genom ett kontinuerligt genusarbete blir Försvarsmakten också ständigt mer trovärdig i uppdraget att försvara demokratiska värderingar, och förutsättningarna för personalen att vara goda företrädare för demokrati och mänskliga rättigheter även i internationella operationer ökar. Vikten av att förverkliga FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820 måste också betonas, och betydande resurser måste satsas på kvinnors och flickors behov av skydd och stöd under och efter en konflikt. Vi välkomnar Försvarsmaktens nyinrättade centrum för genusfrågor, NCGM, och vill satsa på utbildning i genuskunskap och i de nämnda FN-resolutionerna för både den personal som tjänstgör i och den personal som ska delta i internationella operationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Genus- och jämställdhetsfrågor, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2013/14:U220 av (FP) yrkandena 7 och 8 samt 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 15 samt 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 7, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkandena 4–6. antog 2000 resolution om kvinnor, fred och säkerhet som handlar om att stärka kvinnors rättigheter och deltagande och att värna om kvinnors deltagande och kvinnor som aktörer i fredsprocesser. 2008 antog säkerhetsrådet också resolution som utgör en fördjupning av aspekten av sexuellt våld i konflikter i resolution . Bakgrunden till de båda resolutionerna är att en av förutsättningarna för att uppnå långsiktig fred och stabilitet är att involvera fler parter än de stridande i fredsprocessen, vid fredsförhandlingar och i försoningsarbetet. I de flesta fall stängs halva befolkningen, kvinnorna, ute från det arbetet. Det är viktigt att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med resolutionerna och 1820. Andelen kvinnor i civila och militära krishanteringsinsatser behöver öka, och fler kvinnor måste finnas på högre nivåer. Detta förutsätter att Försvarsmakten på allvar arbetar med frågan även på hemmaplan, menar vi. Samverkan och erfarenhetsutbyte, inklusive kartläggning av befintlig kunskap, om resolution måste öka nationellt. Ska Försvarsmakten vara en attraktiv arbetsgivare för kvinnor måste organisationen återspegla moderna och riktiga värderingar som baserar sig på en modern värdegrund. Och där är jämställdheten grundläggande. Att Försvarsmaktens arbete med jämställdhetsfrågorna går trögt återspeglas i att Försvarsmakten inte lyckas rekrytera tillräckligt många kvinnor till organisationen. Att få fler kvinnor att göra grundläggande militärutbildning är viktigt för att öka andelen kvinnor i stående och kontrakterade förband och i förlängningen få fler kvinnor i internationella fredsfrämjande insatser. Vi anser vidare att uppföljning och utvärdering av genomförandet av resolution och redovisning av framsteg och motgångar i processen är nödvändigt för ett fullständigt genomförande. Regeringen uppdrar åt de berörda myndigheterna genom regleringsbrev att redovisa insatser för att genomföra resolution , och i samband med att den nationella handlingsplanen för att genomföra resolutionen löper ut ska det göras en övergripande utvärdering av de mål som satts upp i handlingsplanen. Det är vår uppfattning att denna utvärdering ska redovisas för när den är klar, liksom de slutsatser man drar för det fortsatta arbetet. Vad som här anförts om att följa upp FN:s resolutioner och 1820 på ett mer adekvat sätt anser vi att bör ge regeringen till känna som sin mening. Genus- och jämställdhetsfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 7, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2013/14:U220 av (FP) yrkandena 7 och 8, 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 15. Försvarsmakten är och har alltid varit mansdominerad och den manlige soldaten är den norm som präglar hela verksamheten. Om fler kvinnor ska bli intresserade av att söka sig till Försvarsmakten och de nationella skyddsstyrkorna måste de veta att tjänstgöringen är anpassad även till deras behov och att de får möjlighet att genomföra sin utbildning på samma premisser som männen. För att kunna uppnå ett mer jämställt svenskt försvar krävs bl.a. en ökad kvinnlig representation. Jag anser därför att regeringen bör ge hemvärnet i uppdrag att upprätta en handlingsplan med delmål och mål för att av hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. Hemvärnet självt har ett uttalat mål om att det ska vara 50–50-representation inom organisationen. Regeringen bör också uppdra åt hemvärnet att genomföra en kvalificerad genusutbildning vid samtliga utbildningar och för organisationens anställda. Försvarsmakten bedriver en omfattande utbildningsverksamhet, där attityder i frågor om hur människor ska förhålla sig till varandra både skapas och förmedlas. Ett obligatoriskt genusperspektiv i utbildningssystemet på alla nivåer inom Försvarsmakten, hemvärnet och frivilligorganisationerna är helt avgörande för att skapa en jämställd organisation och verksamhet. Utbildningen bör även omfatta kunskaper om FN-resolutionerna och 1820 som berör sexuellt våld mot civila och våldtäkt som krigsbrott. Jag anser vidare att en utvidgning av Svenska uppdrag kan vara ett led i att rekrytera fler kvinnor till försvaret och i förlängningen också till utlandstjänstgöring. ger kvinnor en aktiv möjlighet att göra en insats både för och för krigsdrabbade människor världen över och är, som största kvinnliga frivilliga försvarsorganisation, den kanske främsta rekryteringsbasen för kvinnor till frivilligengagemang inom försvaret. Regeringen bör därför undersöka möjligheten att utvidga uppdrag till att omfatta mer än den personalförsörjning för avtalsbefattningar, främst i hemvärnet, som man har samt ge möjlighet att rekrytera fler kvinnor till utbildning och därmed öka rekryteringsunderlaget till frivilligengagemang. Jag vill vidare framhålla vikten av att se kvinnors rättigheter som en central del av säkerhetspolitiken. Oförmågan eller oviljan till detta hos många av dagens beslutsfattare är inte bara ett svek mot hälften av världens befolkning utan leder dessutom till bristfälliga beslut när det gäller internationell fred och säkerhet. I arbetet med mänsklig säkerhet saknas oftast det genusperspektiv som behövs för att se skillnader i mäns och kvinnors säkerhetsbehov. Kvinnor och barn är de som drabbas hårdast i en konflikt, och betydande resurser måste därför satsas på de behov som kvinnor och barn har av skydd och stöd under och efter en konflikt. Jag menar att en ökad andel kvinnor i t.ex. fredsfrämjande insatser, såsom resolution syftar till, är ett viktigt mål i sig. Representation är en viktig byggsten i demokratin och bottnar i rättvisekrav. anser alla riksdagspartier att kvinnor behövs inom försvaret, men inte mycket görs för att skynda på processen. Jag menar att regeringen bör sätta upp mål och delmål för att nå målet att av deltagarna vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor. Vad som ovan anförts om att regeringen bör uppdra åt hemvärnet att upprätta en handlingsplan med delmål och mål för att av hemvärnets personal ska bestå av kvinnor och genomföra en kvalificerad genusutbildning vid samtliga utbildningar och med organisationens anställda, sätta upp mål och delmål för att nå målet att av deltagarna vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor samt undersöka möjligheten att utvidga Svenska uppdrag bör som sin mening ge regeringen till känna. Utbildning och övning i hemvärnet, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi anser att hemvärnet och de frivilliga försvarsorganisationerna kan utgöra ett komplement till Försvarsmaktens arbete t.ex. när det gäller civil kris- och katastrofhantering, inte minst vid miljö- och naturkatastrofer. Det moderna hemvärnet ska vara en nationell skyddsstyrka som möter de behov som finns inom flera samhällssektorer. En stor fördel med hemvärnet är att det har egna resurser för ledning, samband, sjukvård och transporter. Hemvärnet har också stor folklig förankring och skapar därmed trygghet och tilltro till förmågan att skydda och hjälpa befolkningen vid såväl stora som små kriser och katastrofer. Väpnad strid är förvisso ett grundfundament i hemvärnet, men den civila krisberedskapens betydelse har ökat. Vid Försvarsmaktens insatser i samband med t.ex. skogsbränder och översvämningar är det ofta hemvärnssoldater som gör jobbet. omfattade hemvärnssoldaternas stöd till samhället ca . Vi anser därför att de övningar och utbildningar som hemvärnet genomför i högre grad än bör vara inriktade på civila hjälpinsatser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Krav på sökande till GMU, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö204 av (SD). De två grundläggande kraven för att genomgå grundläggande militär utbildning (GMU) är att man ska vara svensk medborgare (dubbelt medborgarskap accepteras) och ha fyllt . I likhet med vad som anförs av (SD) i motion 2013/14:Fö204 anser jag att kraven på de sökande bör skärpas. Med hänvisning till de lojalitetskonflikter som kan uppstå vid en konflikt mellan och en annan stat kan man med fog ifrågasätta att dubbelt medborgarskap tillåts för tjänstgörande inom Försvarsmakten. Risken är överhängande att man på så vis bygger in femtekolonnare i det svenska försvaret och utsätter svenska soldater, svenska folket och hela för fara. Eftersom ställer jämförelsevis låga krav för medborgarskap bör Försvarsmakten vidare begära att den som söker till GMU, utöver de gällande kraven, ska ha varit bosatt i landet och ha uppvisat anpassningsvilja och motivation att bidra till det gemensamma samt ha undertecknat en deklaration där den sökande bekräftar sin lojalitet med och förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler. Villkor för militär personal, punkt 2 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: Försvarsmaktens nuvarande personalförsörjningssystem brottas med avgörande problem. Det handlar dels om omfattande avhopp av heltidsanställda soldater, dels rekryteringsproblem när det gäller deltidsanställda soldater. Stabiliteten i den nya personalförsörjningen är inte tillfredsställande, vilket också skapar en osäkerhet om försvarsmaktens samlade förmåga . Mot bakgrund av bl.a. detta tillkännagav , efter en politisk uppgörelse inom ramen för försvarsutskottet, vikten av att personalförsörjningssystemet utreds i syfte att stärka långsiktighet, stabilitet och uthållighet. Utredningen begränsas av att eventuella förändringar bör ske inom den ram som anges av den försvarspolitiska inriktning som har beslutat om. Utredningen kommer att analysera sådant som att säkerställa en bred rekryteringsbas, folkförankringen, eventuella förbättringar i fråga om sociala villkor, åtgärder för att stärka rekryteringen för tidvist anställda soldater, stöd till rehabilitering, civila meritvärden, jämförelser med frivillig personalförsörjning i andra länder, jämställdhetsperspektivet samt hemvärnets roll i det framtida försvaret. Detta är ett arbete som är nödvändigt att genomföra, även om det med största sannolikhet inte löser alla de komplexa problem som dagens personalförsörjning möter. För att åtgärda de problem vi nu upplever kan det komma att krävas lösningar och förhållningssätt som inte kan utvecklas i det här sammanhanget på grund av begränsningar i utredningens direktiv och inriktning. Utredningen bör dock kunna presentera analyser och underlag som kan bidra till att utveckla det nuvarande systemet i positiv riktning. noterar vi att utredaren troligtvis inte kommer att kunna bidra till försvarsberedningens arbete i någon avgörande utsträckning. I samband med uppgörelsen inom ramen för försvarsutskottet var detta en tydlig ambition. Eftersom försvarsberedningens arbete avslutas och utredningen om personalförsörjningen pågår försvagas effekten av utredningen i detta hänseende. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2011/12:115 2011/12:Fö7 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag och lösningar på hur man kombinerar värnplikt med insatsförsvar samt könsneutral mönstring. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fö209 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att utvidga Svenska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur en återinförd utbildning av civilpliktiga kan se ut. 2011/12:Fö231 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett återinförande av pliktlagen. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fö204 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att utvidga Svenska uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur en återinförd utbildning av civilpliktiga kan se ut. 2012/13:Fö211 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra familjestödet för försvarsanställda och deras familjer. 2012/13:Fö227 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvarsutbildningar bör ge ett bättre civilt meritvärde. 2012/13:Fö229 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utreda införandet av ett försvar baserat på värnplikt. 2012/13:Fö242 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett svenskt veterancentrum med specialkompetens och forskning kring soldaternas tjänst. 2012/13:Fö245 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän får bo kvar på logementen till en låg hyra även efter provanställningstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän som bor på logement ska ha tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän får subventionerade hemresor . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antagningsprovning för värnplikt ska göras av 10 000 utgallrade lämplighetsbedömda unga män och kvinnor . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktsutbildning inom GMU av cirka 3 500 värnpliktsuttagna soldater . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktsutbildning efter GMU av cirka 2 300 soldater för krigsplacering successivt i sex mekaniserade brigader och tre kustartilleribrigader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införandet av värnplikten och krigsbrigader innebär endast naturlig pensionering för eventuellt övertaliga högre officerare, att befintliga GSS-T överförs till värnplikt och att GSS-K kvarstår för kontinuerliga tjänster på brigaderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmakten ska söka krigsplacera 5 000 äldre värnpliktiga som har tillräckligt färska kunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompromissalternativet värnpliktsutbildning av 1 000 soldater för krigsplacering på vakanser i befintliga manöverbataljoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska vara minnesdag för svenska veteraner med syftet att veteranerna och deras anhöriga inte ska tvingas att ta ut en semesterdag för sitt deltagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör genomföras tre veckors KFÖ med hel mekaniserad brigad, varvid värnpliktiga och GSS-T kallas in. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör genomföras tre veckors KFÖ med hel kustartilleribrigad, varvid värnpliktiga och GSS-T kallas in. 2012/13:Fö255 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning och internationella utbyten på veteranområdet Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U209 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör sätta upp mål och delmål för att nå målet att av deltagarna vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor. 2013/14:U220 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att fler kvinnor ska finnas med i internationella styrkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genusfrågor bör få ett större utrymme i utbildningen av insatsstyrkorna. 2013/14:Fö203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör utreda hur ett värnpliktsförsvar kan införas och när detta kan ske. 2013/14:Fö204 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa kraven på sökande till Försvarsmakten. 2013/14:Fö209 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning mellan Försvarsmakten och polisen gällande posttraumatisk stress. 2013/14:Fö214 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Hemvärnets övningar och utbildningar i mycket högre grad än ska vara inriktade på civila hjälpinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt Hemvärnet att upprätta en handlingsplan med delmål och mål för att av Hemvärnets personal ska bestå av kvinnor.