bet · H001KrU4 · 2013-06-03 00:00:00 — 2012/13:KrU4 Mål för friluftslivspolitiken I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:51 Mål för friluftslivspolitiken och 8 motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen. Dessutom behandlas 3 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om friluftsliv. I skrivelsen redovisar regeringen mätbara mål för friluftslivspolitiken och redogör för de satsningar som har gjorts i syfte att utveckla dessa mål. Vidare redogör regeringen för sin syn på det framtida arbetet med utveckling och uppföljning av målen för friluftslivspolitiken. Slutligen redogör regeringen för andra relevanta åtgärder och initiativ som berör friluftslivspolitikens utveckling och genomförande. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns 7 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tio mål för friluftslivet 2012/13:Kr5 av (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (MP, V) Tillgänglig natur för alla 2012/13:Kr5 av (MP) yrkande 3. Reservation 2 (MP, V) 2012/13:Kr5 av (MP) yrkande 5. Reservation 3 (MP) Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling 2012/13:Kr5 av (MP) yrkande 6. Reservation 4 (MP) Ett rikt friluftsliv i skolan 2012/13:Kr5 av (MP) yrkande 7 och 2012/13:Ub457 av m.fl. (MP). Reservation 5 (MP) God kunskap för friluftslivet 2012/13:Kr5 av (MP) yrkande 8 och 2012/13:Kr256 av m.fl. (FP) yrkande 2. Reservation 6 (MP) lägger skrivelse 2012/13:51 till handlingarna. 2012/13:Kr256 av m.fl. (FP) yrkande 1. 2012/13:Kr5 av (MP) yrkande 4. Reservation 7 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (S), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (M), (MP), (KD), (M), (S), (M), (S), (V) och (SD). Ärendet och dess beredning lämnade regeringen propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) till . Propositionen innehöll förslag till övergripande mål för friluftslivspolitiken och en inriktning för det fortsatta arbetet med att utveckla politiken. antog det övergripande målet för friluftslivspolitiken och gav dessutom regeringen till känna att den borde komplettera det övergripande målet för friluftslivspolitiken med ett antal mätbara mål (bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Regeringen gav med anledning av tillkännagivandet i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter utveckla friluftslivsmålen. Verket redovisade förslag till mätbara mål för friluftslivspolitiken och föreslog också hur arbetet med att uppfylla målen skulle genomföras och följas upp (6476). I regeringens aktuella skrivelse Mål för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51) presenterar regeringen tio mätbara mål för friluftslivspolitiken som i huvudsak överensstämmer med förslagen i . Dessutom redogör regeringen för de satsningar som har gjorts i syfte att utveckla dessa mål samt regeringens syn på det framtida arbetet med utveckling och uppföljning av målen för friluftslivspolitiken. Tio mål för friluftslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om friluftslivsmålens koppling till andra politikområden och integrering i miljömålssystemet med hänvisning till att motionerna delvis får anses tillgodosedda. Jämför reservation 1 (MP, V). Friluftslivspolitiken bör utvecklas med tio mätbara mål som förtydligar de tio punkterna i det övergripande målet för friluftslivspolitiken. I propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) fastslogs ett övergripande mål för friluftslivspolitiken som specificerades i tio punkter. Det övergripande målet är att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Regeringen anser nu att de tio punkterna ska utgöra mätbara mål för friluftslivspolitiken. Tillgänglig natur för alla Starkt engagemang och samverkan Tillgång till natur för friluftsliv Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling Skyddade områden som resurs för friluftslivet Ett rikt friluftsliv i skolan Friluftsliv för god folkhälsa God kunskap om friluftsliv (MP) anser i motion 2012/13:Kr5 att det behövs en koppling mellan målen för friluftslivet och andra politikområden (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 anger motionären att ytterligare steg bör tas för att integrera målen för friluftslivspolitiken i miljömålssystemet. Beträffande det första motionsyrkandet anger regeringen i skrivelsen att friluftslivspolitikens mål är av övergripande art och nära kopplade till andra politikområden. Arbetet med att konkretisera och uppfylla mål bedrivs därför i nära samarbete med företrädare för andra politikområden, sektorer, myndigheter och organisationer. Utskottet anser, med hänsyn till den koppling med andra politikområden som konstaterats och det samarbete som finns, att motionen delvis får anses tillgodosedd. Motion 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 1 avstyrks. När det gäller motionens yrkande 2 kan nämnas att 1999 fattade beslut om ett antal miljökvalitetsmål för att ge en tydlig struktur åt miljöarbetet.1[ Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183.] De har utvecklats till det som kallas miljömålssystemet. Regeringen och har förstärkt och utvecklat miljömålssystemet, och ett tydligare fokus har lagts på genomförande och åtgärder för att möta dagens miljöutmaningar. I den aktuella skrivelsen anger regeringen följande: De föreslagna målen för friluftslivet utgör en komplettering till de preciseringar om friluftslivet som finns i flera av miljökvalitetsmålen. har ett samordningsansvar för såväl miljömålsuppföljningen som uppföljningen av friluftslivsmålen. har därmed ansvar för att samordna uppföljningarna av målsystemen och säkerställa att uppföljningen blir effektiv och entydig. Även de myndigheter som har ansvar att samordna uppföljningen av ett eller flera miljökvalitetsmål eller ett eller flera friluftslivsmål har ansvar för att samordna uppföljningen av en viss målsättning, om friluftslivsmål och miljökvalitetsmål överlappar. Dessutom anges i skrivelsen att målstrukturen för friluftslivspolitiken har anpassats efter miljömålssystemet och att man dessutom valt som miljömålssystemet, 2020, då målen för friluftslivspolitiken ska ha nåtts. Vidare anges i skrivelsen att uppföljningen av friluftslivsmålen bör samordnas med miljömålsuppföljningen och bör redovisas med första rapportering . Mot bakgrund av att de föreslagna målen för friluftslivet är nära kopplade till miljömålssystemet anser utskottet att motionen delvis får anses tillgodosedd. Motion 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 2 avstyrks. Tillgänglig natur för alla Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att målet om tillgänglig natur bör skrivas in i skogsvårdslagen, med hänvisning till att kunskapssammanställning bör avvaktas. Jämför reservation 2 (MP, V). Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att naturen ska vara tillgänglig för alla. Detta bör innebära följande: Möjligheten att vistas i och njuta av natur- och kulturlandskapet är stor, och människors olika behov är tillgodosedda. Områden med god tillgänglighet finns utpekade, är kända och uppskattade och förvaltas långsiktigt. Tillgänglighet har hög prioritet inom planering, information och förvaltning av natur- och kulturlandskapet samt andra områden av betydelse för friluftslivet. (MP) anser i motion 2012/13:Kr5 att målet om tillgänglig natur för alla bör skrivas in i skogsvårdslagen. Motionären påpekar att den politik som har förts genom förändringar av skogspolitiken och strandskyddet har fört oss längre bort från en god tillgång till naturen (yrkande 3). Skogsvårdslagens (1979:429) första paragraf lyder: Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. I 30 § föreskrivs bl.a. att hänsyn ska tas till kulturmiljö- och naturvärden. Av föreskrifterna till denna s.k. hänsynsparagraf (30 §) framgår också att hänsyn till sociala värden ska tas vid avverkning. I () regleringsbrev finns ett uppdrag att göra en kunskapssammanställning om arbetet med skogens sociala värden. Myndigheten ska titta på vilka problem som finns om det finns, vad kan göras för att åtgärda dem, var ligger ansvaret för sociala värden i skogen? SKS ska även titta på alla de åtgärder och verksamheter som redan görs inom skogsbolag, mindre markägare och ideella organisationer. Uppdraget ska rapporteras till Landsbygdsdepartementet . Vidare kan nämnas att regeringen tillsatte en parlamentarisk beredning, Miljömålsberedningen (dir. 2010:74). Beredningen har i uppdrag att ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning. väntas beredningen lämna en delredovisning med förslag om ett arbete med skydd och skötsel av områden samt miljöhänsyn i skogsbruket. Utskottet anser att kunskapssammanställning om arbetet med skogens sociala värden bör avvaktas och avstyrker därmed motion 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 3. Starkt engagemang och samverkan Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara ett starkt engagemang och samverkan där personligt och ideellt engagemang står i centrum. Organisationerna bör i högre grad än samverka. Ökad samverkan kan bidra till att fler människor oftare ägnar sig åt friluftsliv. Det bör även finnas etablerade strukturer för dialog och samordning av friluftslivet lokalt, regionalt och nationellt. Utskottet delar regeringens bedömning. Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att allemansrätten är grunden för friluftslivet. Målet bör innebära att allemansrätten värnas och att allmänheten, markägare, föreningar och företag har god kunskap om allemansrätten. Utskottet delar regeringens bedömning. Tillgång till natur för friluftslivet Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att det finns tillgång till natur för friluftslivet. Detta bör innebära att samhällsplaneringen och markanvändningen tar hänsyn till friluftslivets behov av tillgång till attraktiva natur- och kulturlandskap. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att tidigarelägga med hänvisning till regeringens ambition att starta arbetet med att nå de uppsatta målen och till det arbete som bedrivs för att skydda tätortsnära natur. Jämför reservation 3 (MP). Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att det finns attraktiv tätortsnära natur för friluftslivet. Målet bör innebära att befolkningen har tillgång till grönområden och ett tätortsnära landskap med höga frilufts-, natur- och kulturmiljövärden. (MP) anser i motion 2012/13:Kr5 att för att uppnå målet med tillgång till ett tätortsnära landskap med höga friluftsvärden bör tidigareläggas (yrkande 5). I skrivelsen anges att målstrukturen har anpassats efter miljömålssystemet och att har valts då målen ska ha nåtts, dvs. Arbetet med att nå målen, säger regeringen, bör starta . Vissa åtgärder kan inte vänta till 2020 utan behöver genomföras skyndsamt. Vidare framhålls i skrivelsen att den tätortsnära naturen och bebyggelsens grönområden är viktiga för rekreation och friluftsliv för den stora andel av befolkningen som bor i tätorter. Regeringen har gett i uppdrag åt länsstyrelserna i de tre storstadslänen, , och , att ta fram särskilda program för skydd av tätortsnära natur. Genom programmen kommer viktiga tätortsnära naturområden att få ett långsiktigt skydd i storstadsområdena, där konkurrensen om mark är som störst. Programmen ska vara genomförda 2015, och länsstyrelserna ska redovisa sina insatser i sina respektive årsredovisningar. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) anges att regeringens ambition är att uppmuntra bildandet av fler nationalstadsparker i . Nationalstadspark är ett begrepp som avser ett skyddat område i urban miljö, som är ett riksintresse som har stor betydelse för det nationella kulturarvet, för en tätorts eller tätortsregions ekologi och för människors rekreation. Med hänsyn till regeringens ambition att starta arbetet med att nå de uppsatta målen för friluftslivspolitiken och till det arbete som bedrivs för att skydda tätortsnära natur avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 5. Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om betydelsen av ett mångsidigt och tillgängligt friluftsliv för en hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Jämför reservation 4 (MP). Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att bidra till en hållbar landsbygdsutveckling och regional tillväxt i alla delar av landet. Detta bör innebära att friluftslivet samt natur- och kulturturismen bidrar till att stärka den lokala och regionala attraktiviteten och medverkar till en stark och hållbar utveckling och regional tillväxt. Natur- och kulturturism bör uppmärksammas och prioriteras som strategiska verksamheter inom besöksnäringen. Upplevelserna bör kännetecknas av hållbarhet, kvalitet, värdeskapande, tillgänglighet och säkerhet. (MP) framhåller i motion 2012/13:Kr5 betydelsen av ett mångsidigt och tillgängligt friluftsliv för en hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling. Enligt motionären handlar det både om att människor vill bo kvar, att utflyttade vill återvända och att andra vill flytta till landsbygden (yrkande 6). Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av att skapa bra förutsättningar för friluftsliv för att på så sätt bidra till landsbygdsutveckling. Tillgången till friluftsliv är en faktor som främjar såväl goda livs- och boendemiljöer som förutsättningar för naturturism. Naturturism, t.ex. jakt- och fisketurism eller hästturism, är en av de snabbast växande delarna inom svensk turism, och det finns enligt regeringen goda förutsättningar att utveckla unika, attraktiva, tillgängliga och hållbara aktiviteter i det svenska natur- och kulturlandskapet. Utskottet konstaterar att det råder samsyn i frågan och anser att motionen inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 6 avstyrks. Skyddade områden som resurs för friluftslivet Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att skyddade områden är en resurs för friluftslivet. Målet bör innebära att skyddade områden med värden för friluftslivet skapar goda förutsättningar för utevistelse genom förvaltning och skötsel som främjar friluftsliv och rekreation. Utskottet delar regeringens bedömning. Ett rikt friluftsliv i skolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ta fram metoder eller en policy för att säkerställa alla barns rätt till friluftsliv och naturupplevelser i skolan, med hänvisning till att det är upp till varje enskild skola att välja hur man vill genomföra läroplanens kursplan när det gäller friluftsliv. Jämför reservation 5 (MP). Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara ett rikt friluftsliv i skolan. Detta bör innebära att förskolor, förskoleklasser, grundskolor och motsvarande skolformer samt fritidshem bedriver friluftslivsverksamhet och undervisning om förutsättningar för en god miljö och hållbar utveckling i enlighet med verksamheternas styrdokument. Barn och elever bör ges goda möjligheter att vistas utomhus. I motion 2012/13:Kr5 av (MP) begär motionären att en utredning tillsätts med målet att ta fram metoder för att säkerställa alla barns rätt till friluftsliv och naturupplevelser i skolan. Alternativt kan ges i uppdrag att ta fram en policy för det rörliga friluftslivet i skolan (yrkande 7). Liknande synpunkter framförs av m.fl. (MP) i motion 2012/13:Ub457. Regeringen och sätter upp mål och riktlinjer för skolan i olika styrdokument. Läroplanen är ett sådant styrdokument. kom en ny läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11). I denna preciseras kursplanen på ett tydligare sätt än i den förra läroplanen. I kursplanen för idrott och hälsa för anges som syfte bl.a. att eleverna genom undervisningen ska utveckla förmågan att vistas i utemiljöer och naturen under olika årstider och få förståelse för värdet av ett aktivt friluftsliv. För t.ex. årskurs 79 anges vidare att det centrala innehållet för friluftsliv och utevistelse är följande: Att orientera i okända miljöer med hjälp av kartor och andra hjälpmedel för positionering. Hur olika friluftslivsaktiviteter kan planeras, organiseras och genomföras. Rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten. Kulturella traditioner i samband med friluftsliv och utevistelse. Badvett och säkerhet . Hantering av nödsituationer i och vid vatten med alternativa hjälpredskap, enligt principen för förlängda armen. Som framgår ovan finns i läroplanen angivet och preciserat det centrala innehållet för friluftsliv och utevistelse i skolan. Varje skola har en skyldighet att följa läroplanen, men det är upp till varje enskild skola att välja hur man vill genomföra den. Med hänsyn till detta anser utskottet att yrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från . Motionerna 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 7 och 2012/13:Ub457 (MP) avstyrks. Friluftsliv för god folkhälsa Ett mål för friluftslivet bör vara att skapa goda förutsättningar för människor att vara regelbundet fysiskt aktiva i natur- och kulturlandskapet. Målet bör innebära att evidensbaserade kunskaper om insatser som skapar förutsättningar för friluftsliv och främjar hälsa sammanställs och sprids till kommuner, landsting, ideella organisationer och andra berörda aktörer. Utskottet delar regeringens bedömning. God kunskap för friluftslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning och kunskapsutveckling med hänvisning till bl.a. regeringens preciseringar i skrivelsen om vad regeringen avser att göra på området. Jämför reservation 6 (MP). Ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att det finns god kunskap om friluftslivet. Målet bör innebära att det finns etablerad forskning och statistikinsamling om friluftsliv som utgår från ämnesfältets bredd och mångvetenskapliga karaktär, är långsiktig över tiden och bygger på behoven hos friluftslivets aktörer. Myndigheter, organisationer, kommuner, markägare och företag bör ha god kunskap och kompetens i frågor om friluftsliv, landskapets utformning, hållbart nyttjande och natur- och kulturturism. (MP) anser i motion 2012/13:Kr5 att regeringen bör säkerställa att den forskning och kunskapsutveckling som behövs för att utveckla friluftslivet och stärka dess ställning finns (yrkande 8). m.fl. (FP) påtalar i motion 2012/13:Kr256 vikten av fortsatt friluftslivsforskning (yrkande 2). Det sexåriga nationella forskningsprogrammet i förändring, som startade , har avslutats. Totalt avsattes för programmet. Forskningsprogrammet, och har tagit fram förslag på hur man kan utforma forskning för friluftslivet. Som stöd i genomförandet och uppföljningen av friluftslivsmålet, om god kunskap om friluftslivet, anger regeringen i skrivelsen att följande preciseringar kan användas när det gäller forskning: Forskning om friluftsliv stöds på ett sätt som tillvaratar ämnets bredd, skapar bra möjligheter till finansiering och utveckling. En nationell nätverksorganisation är etablerad, angelägna forskningsområden är identifierade och en nationell forskarskola är inrättad. Forskning om friluftsliv uppfattas som en attraktiv karriärväg och svensk friluftsforskning står sig väl internationellt. I skrivelsen anges också att regeringen avser att ge i uppdrag att vara samordnande myndighet för detta mål. Vidare anges i skrivelsen att regeringen avser att se över frågan om hur relevant underlag kan tas fram för att ge större stöd till friluftslivspolitiken. Regeringen konstaterar i skrivelsen att forskningen om friluftsliv har fått ett kraftigt lyft genom det forskningsprogram som pågått . Resultaten från forskningen har bidragit till att ge underlag för myndigheternas arbete med att bevara och utveckla förutsättningarna för friluftslivet i . Utskottet ser med tillfredsställelse på de positiva effekter som forskningsprogrammet har bidragit till och förutsätter att resultaten av programmet tas till vara. Utskottet anser i likhet med regeringen att forskning om friluftsliv är av stor vikt för att öka kunskapen om friluftslivets betydelse för individer, samhälle och naturvård samt vill understryka vikten av att de preciseringar som regeringen anger i skrivelsen, för att uppfylla målet om god kunskap om friluftslivet, noga följs upp. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr5 (MP) yrkande 8 och 2012/13:Kr256 (FP) yrkande 2. Genomförande, samordning och uppföljning bör få samordningsansvar för uppföljningen av de tio friluftslivsmålen med tillhörande rapportering. För varje mål bör det utses en till två samordnande myndigheter. Ansvar och uppdrag bör ses över och förtydligas i t.ex. instruktioner, regleringsbrev eller uppdrag till myndigheter. Länsstyrelsernas arbete med samordning på regional nivå bör stärkas. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2012/13:51 till handlingarna. Utskottet anser att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om friluftsrörelsens betydelse för folkhälsa, integration och kunskap om allemansrätten, med hänsyn till den samsyn som råder. m.fl. (FP) framhåller i motion 2012/13:Kr256 friluftsrörelsens betydelse för folkhälsa, integration och kunskap om allemansrätten (yrkande 1). Friluftsorganisationernas verksamhet är enligt utskottets uppfattning en grundläggande förutsättning för möjligheten att utöva ett rikt friluftsliv, och staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett varierat friluftsliv. Av denna anledning anslås också statsbidrag till friluftsorganisationer. Detta bidrag höjdes med ca och ligger 2013 på nära . För att visa på att regeringen lyfter fram friluftsrörelsens betydelse för folkhälsan kan nämnas att regeringen i skrivelsen anger att Svenskt Friluftsliv bör vara en samrådspartner till i dess uppdrag att stärka kunskapen om och följa upp utvecklingen av friluftslivets betydelse för folkhälsan. Att friluftsorganisationer också har betydelse för integration visar t.ex. Svenska Jägareförbundets integrationsprojekt, som riktar sig till nya svenska ungdomar och där fritidsfiske och natur är centrala inslag. I projektet ingår även matlagning med viltkött, vilket enligt regeringen har gett engagemang för jakt och natur bland nya svenskar. När det gäller friluftsrörelsens betydelse för kunskap om allemansrätten kan påpekas att det ingår i många friluftsorganisationers verksamhet att informera om allemansrätten. har även möjlighet att ge bidrag till friluftsorganisationer, t.ex. Svenskt friluftsliv, för att informera om allemansrätten. Sammantaget delar utskottet motionärernas uppfattning om friluftsrörelsens betydelse för folkhälsa, integration och kunskap om allemansrätten. Med hänsyn till den samsyn som råder bör motion 2012/13:Kr256 (FP) yrkande 1 inte föranleda någon åtgärd från , utan avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ta fram en strategi för hur man skulle kunna nyttja EU-medel för att finansiera investeringar i infrastruktur för friluftslivet. Jämför reservation 7 (MP). (MP) anser i motion 2012/13:Kr5 att de berörda myndigheterna bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för hur man skulle kunna nyttja EU-medel, såsom regionala strukturfonder och landsbygdsprogrammet, för att finansiera investeringar i infrastruktur för friluftslivet (yrkande 4). Det nuvarande landsbygdsprogrammet och de regionala strukturfondsprogrammen gäller och håller på att ses över för nya perioder. Såväl som länsstyrelserna lämnar ut information om landsbygdsprogrammet på sina respektive webbplatser, och ansökan om medel lämnas in till . Bland annat informerar på sin webbplats om de regionala strukturfondsprogrammen och har även hand om ansökningsförfarandet.