bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — framhåller att sammanslagningen av och bidrar till en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör. Förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden stärks för att bättre kunna tillgodose varierande behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. erinrar även om att den s.k. i ett delbetänkande (SOU 2012:66) lämnade förslag när det gäller skatteincitament för forskning och utveckling. Kommittén föreslår att det ska vara möjligt för arbetsgivare att i vissa fall få nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling. När det gäller skydd mot patentintrång framhåller näringsutskottet att regeringen gjort insatser för att stödja framför allt kunskapsintensiva små och medelstora företag med anpassad finansiering, rådgivning och kompetenshöjning för affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar genom uppdrag till Verket för innovationssystem och . Frågan om försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent främst för små och medelstora företag har utretts i . Det har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra med hänvisning till att den skulle bli alltför dyr för staten. Förnyelse av näringslivet i Utskottet delar uppfattningen i motionen om att det är angeläget att skapa förutsättningar för en hållbar omställning av basindustrin. Utskottet instämmer även i att tjänsteinnovationer har stor potential att bidra till utveckling och jobbskapande. Utskottet är dock övertygat om att de omfattande satsningar som regeringen redogör för i forsknings- och innovationspropositionen kommer att skapa de förutsättningar som motionärerna efterlyser. Regeringen lyfter särskilt fram små och medelstora företag och menar att dessa får en allt större betydelse som förändringsagenter, som viktiga kanaler för kommersialisering av ny kunskap och teknik och inte minst som källor till nya växande företag. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det är viktigt att stimulera systematiskt innovationsarbete i många små och medelstora företag. Utskottet menar därmed att motionärernas förslag kan anses tillgodosedda och avstyrker motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 15 och 16. I fråga om motionsyrkanden som gäller förstärkning av industriforskningsinstituten vill utskottet erinra om den anslagsökning som beslutat om vid behandling av budgetpropositionen . Utskottet anser, i likhet med regeringen, att en fortsatt stark och växande institutssektor bidrar till att höja näringslivets och inte minst små och medelstora företags innovationsförmåga, som i sin tur kan omsättas i hållbar tillväxt, effektivare offentlig verksamhet och ökad sysselsättning. En stärkt institutssektor kan också bidra till det långsiktiga arbetet med regionala strategier som avser starka innovationsmiljöer. RISE-institutens breda verksamhet och samarbete sinsemellan genererar dessutom tvärsektoriella och branschöverskridande samarbeten som är viktiga för att främja innovationer som uppstår när beprövad teknik används inom nya sektorer. I likhet med näringsutskottet välkomnar utbildningsutskottet regeringens satsning på industriforskningsinstitutens strategiska kompetensutveckling och bedömer att de medel som beslutat om skapar förutsättningar för instituten att ta en mer aktiv roll vad gäller att stödja små och medelstora företag i deras innovationsarbete. avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 28 och 40 i denna del samt 2012/13:Ub3 (V) yrkande 11. Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Utskottet kan konstatera att högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap genom samverkan med det omgivande samhället har varit en av tyngdpunkterna i den svenska forsknings- och innovationspolitiken under den föregående och den nuvarande mandatperioden. I 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) föreskrivs att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan ska komma till nytta. Genom beslut med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation förtydligades universitets och högskolors uppgift till att även inkludera nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Det tydliggjordes också att samverkan ska vara en integrerad del av högskolans huvuduppgifter att bedriva forskning och utbildning. Utskottets utgångspunkt är, i likhet med regeringens, att forskningsbaserad kunskap från universitet och högskolor har ett grundläggande värde för samhället och att sådan kunskap utgör en central källa till innovation. Regeringen redogör i propositionen för en rad åtgärder som syftar till att ytterligare stärka universitets och högskolors samverkan och möjliggöra en mer aktiv roll, såväl lokalt som globalt, när det gäller att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. Möjligheten för universitet och högskolor att använda anslagen för forskning och forskarutbildning och för konstnärlig forskning och konstnärligt forskningsarbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap bör enligt regeringen ses över . Regeringen avser vidare att ge Verket för innovationssystem i uppdrag att, i samråd med , stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Även de medel för nya innovationskontor vid universitet och högskolor som beslutat om i samband med budgetpropositionen bidrar enligt utskottets mening till att förbättra universitets och högskolors möjligheter till nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Utskottet välkomnar dessa insatser och bedömer sammantaget att den långsiktiga forsknings- och innovationspolitik som grundlades i och med den förra forsknings- och innovationspropositionen och som utvecklas ger mycket goda förutsättningar för en strategisk samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 18 och 19, 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 4, 5 och 40 i denna del, 2012/13:Ub480 (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:T357 (FP) yrkande 3. När det gäller motionsyrkanden om bl.a. riskkapital konstaterar utskottet att det i stort instämmer med motionärerna om att en fungerande kapitalförsörjning är av stor betydelse i arbetet med att öka värdeskapandet med bas i forskningsbaserad kunskap och andra kunskapsintensiva affärsidéer och att det finns behov av offentligt stödkapital. Internationella jämförelser visar att det finns jämförelsevis gott om offentligt och privat riskkapital i , men i relation till flera andra jämförbara länder är en mindre andel av det tillgängliga kapitalet riktat till de allra tidigaste faserna, där behovet av marknadskompletterande offentlig stödfinansiering är som störst. Utskottet konstaterar att Utredningen om stödsystem för hantering av innovationer och immateriella tillgångar vid universitet och högskolor i sitt slutbetänkande Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor (SOU 2012:41) anser att det statliga riskkapitalet måste komma i tidigare faser för att på ett bättre sätt komplettera det privata riskkapitalet. Utredningens förslag bereds inom . Med anledning av motionsyrkandet som bl.a. tar upp sammanslagning av bolag kan utskottet konstatera att regeringen i behandlingen av vårändringsbudgeten (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) bemyndigades att överlåta sina aktier i till som ett steg i att slå samman de två bolagen till ett bolag. Regeringen framhåller i forsknings- och innovationspropositionen att det sammanslagna bolaget genom att realisera potentialen för synergier och effektivisering bör öka fokus på insatser i de allra tidigaste investeringsskedena, inte minst när det gäller kunskapsintensiva affärsidéer, och därmed förbättra förutsättningarna för tillväxt i hela landet. Kundnyttan, tillgängligheten och tydligheten ökar genom att marknadskompletterande statlig finansiering, i tidiga faser, samlas hos en aktör med tillräcklig kritisk massa för att upprätthålla och effektivt utnyttja specialiserad kompetens kring affärsutveckling. anser, i likhet med näringsutskottet, att sammanslagningen av och bidrar till en tydligare aktörsstruktur där finansieringen i tidiga faser samlas hos en aktör. Förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer i tidiga skeden stärks för att bättre kunna tillgodose varierande behov av marknadskompletterande finansiering i hela landet. När det gäller motionsyrkandet om inrättande av en riskkapitalfond som bl.a. finansieras genom vinstuttag från konstaterar utbildningsutskottet att ett motsvarande yrkande avslogs av i samband med beslutet om utgiftsramar vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, rskr. 2011/12:32). Utskottet kan sammantaget konstatera att det tycks finnas en bred politisk samsyn kring vikten av en väl fungerande infrastruktur för innovationer som bl.a. innefattar kapitalförsörjning. Med hänvisning till att utskottet inte ser någon anledning att föregripa det beredningsarbete som pågår inom och med hänvisning till redan gjorda insatser avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 31, 2012/13:Ub3 (V) yrkande 12 och 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 3. När det gäller motionsyrkandet om en försäkring mot patentintrång kan utbildningsutskottet, i likhet med näringsutskottet, konstatera att regeringen gjorde insatser för att stödja framför allt kunskapsintensiva små och medelstora företag med anpassad finansiering, rådgivning och kompetensförsörjning för affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar genom uppdrag till Verket för innovationssystem och . Frågan om försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent främst för små och medelstora företag har utretts i . Det har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra med hänvisning till att den skulle bli alltför dyr för staten. Mot bakgrund av detta avstyrker utbildningsutskottet motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 32. Beträffande motionsyrkandet om lärarundantaget anförde regeringen i den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50 s. 122) att regeringen avser att återkomma i fråga om att även lärare bör ha en skyldighet att underrätta sin arbetsgivare om en patenterbar uppfinning som han eller hon har gjort. Denna fråga bereds inom , och utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas. Därför avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 20. Vad gäller skatteincitament för forskning och utveckling erinrar utskottet om att regeringen har tillsatt en kommitté, , med uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). Som en del av uppdraget ska kommittén belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling samt lämna förslag på skatteincitament för forskning och utveckling, utöver de avdragsmöjligheter som redan ges i befintlig lagstiftning. I ett delbetänkande (SOU 2012:66) föreslår kommittén att det ska vara möjligt för arbetsgivare att i vissa fall få nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling. Utskottet anser att det inte finns skäl att föregripa beredning av detta ärende och avstyrker därför motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 30. Instrument för ökad innovation I syfte att möta de globala samhällsutmaningarna anser utskottet, i likhet med regeringen, att strategiska innovationsområden bör användas som ett sätt att lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer utvecklas. Utskottet kan också konstatera att det av motionsyrkandena att döma även tycks finnas ett stöd för inrättandet av strategiska innovationsområden hos oppositionspartierna. Strategiska innovationsområden är ett sätt att stärka konkurrenskraft, och utskottet vill betona att denna nya företeelse dessutom har en bred förankring genom att många myndigheter har kommit med underlag inför regeringens proposition. När det gäller motionsyrkandet om inriktningen på de strategiska innovationsområdena anser utskottet, i likhet med regeringen, att det bör vara varken eller regeringen som avgör vilka områden som kan bli aktuella utan att detta bör avgöras utifrån gemensamma processer för problemformulering omfattande bl.a. företag, universitet, högskolor och forskningsinstitut. Regeringen framhåller också i propositionen att insatserna bör utformas så att det finns möjlighet att ompröva inriktning och struktur allt eftersom för att möta nya utmaningar i samhället. Regeringen framhåller vidare att återkommande uppföljning av de strategiska innovationsområdena bör genomföras. Dessutom bör en eller flera utvärderingar av effekter, både i termer av uppnådda resultat och av effekter på samverkansmönster mellan aktörer, på medellång och genomföras. Utskottet anser att den ordning som regeringen har presenterat för omprövning, uppföljning och utvärdering av de strategiska innovationsområdena är ändamålsenlig och skapar goda möjligheter till kursändringar om sådana skulle visa sig vara befogade. När det gäller nivån på satsningen vill utskottet erinra om att genom beslutet om budgetpropositionen har anslagit betydande medel och att omfattningen beräknas öka stegvis. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 29 och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 10. Inrättande av ett innovationsråd i När det gäller motionsyrkandet om ett innovationsråd i instämmer utskottet i vikten av att regeringen har tillgång till kvalificerad rådgivning i forsknings- och innovationspolitiska frågor. Utskottet noterar dock att det redan finns rådgivande organ till regeringen i dessa frågor. finns en forskningsberedning under . Därtill finns ett innovationsråd under . Vidare har med anledning av motionsyrkanden som rört organisation tidigare anfört att det främst måste ankomma på regeringen att ta ställning till hur arbetet inom ska organiseras för att regeringen ska kunna styra landet på ett så effektivt sätt som möjligt. Varje regering bör inom de ekonomiska ramar som fastställer få fördela arbetet mellan sina medlemmar och mellan olika delar av med hänsyn till den parlamentariska situationen, regeringens sammansättning, olika ärendegruppers samband och betydelse osv. får sedan i olika sammanhang tillfälle att bedöma resultaten av regeringens arbete (bet. 1987/88:KU9 s. 12). Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 6. I likhet med finansutskottet vill utbildningsutskottet påminna om att syftet med de strikta reglerna för offentlig upphandling är att värna skattebetalarnas intresse av en effektiv resursanvändning inom offentlig förvaltning och vid offentliga inköp. konstaterar att regeringen aktivt verkar för att stärka innovationsupphandlingen genom det arbete som pågår med en översyn av upphandlingsdirektiven inom EU. Förslagen till nya EU-direktiv har som mål att ge upphandlare bättre möjligheter att använda offentlig upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål, såsom skyddet av miljön, högre resurs- och energieffektivitet, kampen mot klimatförändringar, främjande av innovation, sysselsättning och social integration samt säkerställande av bästa tänkbara villkor för tillhandahållande av sociala tjänster av hög kvalitet. Den pågående upphandlingsutredningen (dir. 2010:86) ska också, i översynen av upphandlingsregelverket i , ta hänsyn till eventuella ändringar av EU-direktiven. ser, i likhet med regeringen, i huvudsak positivt på de förslag till revideringar som presenterats och ställer sig därmed bakom regeringens arbete för att bättre stimulera innovationer. I sammanhanget kan utbildningsutskottet påminna om att beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 24, bet. 2011/12:NU1, rskr. 2011/12:101) innebar att Verket för innovationssystem tillfördes medel för att stötta uppbyggnad av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling. beslutade regeringen en ändring av förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. Av förordningen framgår att myndigheten ska tillhandahålla metod- och kompetensstöd för offentlig upphandling av innovationer. bedömer sammantaget att motionärernas förslag kan komma att tillgodoses genom ett befintligt uppdrag till Verket för innovationssystem, arbetet med att utveckla EU-direktiven, den pågående upphandlingsutredningen och den fortsatta beredningen av . Därmed avstyrker utbildningsutskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 33 och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 13. Utskottet noterar att även motionärerna anser att en innovationsfrämjande forskningspolitik behövs och att öppen innovation och samarbete bör främjas. Enligt utskottets bedömning utgör propositionen ett helhetsgrepp på forsknings- och innovationspolitiken som stärker internationella konkurrenskraft. Genom att satsningarna som regeringen redogör för i propositionen bygger vidare på de bedömningar som presenterades i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) betonas långsiktigheten i politiken. Utskottet välkomnar detta och kan konstatera att samverkan i en rad olika aspekter utgör en av grundpelarna i politiken. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 14 och 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningens infrastruktur, och registerbaserad forskning. Jämför reservation 63 (S). Med forskningens infrastruktur avses t.ex. centrala eller distribuerade forskningsanläggningar, databaser, biobanker eller storskaliga beräknings-, analys- och modelleringsresurser som instrument för forskningen. Dessa resurser är avgörande för möjligheten att bedriva högklassig forskning. I takt med att infrastrukturerna blir alltmer omfattande och kostnadskrävande är det nödvändigt att utveckla dem gemensamt på regional, nationell eller internationell nivå. har i uppdrag att finansiera nationell forskningsinfrastruktur och medverkan i internationell infrastruktur medan universiteten och högskolorna har ett ansvar för lokal infrastruktur och utrustning. Europeiska spallationskällan (ESS) Den europeiska spallationskällan (European Spallation Source, ESS) är en spallationskälla för neutronstrålning. Med hjälp av neutronstrålning kan ett föremåls struktur i tre dimensioner bestämmas. Detta möjliggör studier av exempelvis ett proteins struktur och funktion i förhållanden som liknar dem där molekylen verkar i sin ursprungliga miljö. planerar man att bygga ESS i . ESS är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i . Stödet från andra länder för att bygga ESS i är ett tecken på den starka ställning som svensk forskning har i . Konstruktionen kommer att främja utvecklingen av svensk forskning ytterligare. Dessutom beräknas konstruktionen och driften av ESS att leda till positiva effekter för näringslivet både regionalt och nationellt. bildades det svenska aktiebolaget (European Spallation Source) som har till uppgift att planera, uppföra och driva spallationskällan ESS (prop. 2009/10:1 utg.omr. 16, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs nu till av den svenska staten och till av den danska staten. För att möjliggöra bildandet av och finansiera dess verksamhet, såsom uppdatering av projektplanen, den inledande konstruktionen och det europeiska samarbetet, har anslag för forskning och forskningsinformation ökat med . Vidare kommer och att delfinansiera ESS. Dessa medel är dock inte tillräckliga för att täcka åtagande för ESS. Uppräknat med inflationen kan andel av totalkostnaden beräknas bli ca . Det kommer att krävas ytterligare statlig finansiering på ca . Kostnaderna för konstruktionen av ESS är inte desamma under alla konstruktionsåren, utan de högsta kostnaderna finns i början av konstruktionsfasen. Anslagsökningen 20132016 för planering, konstruktion samt framtida kostnader för drift och utveckling av infrastrukturanläggningen ESS presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Synkrotronljuskällan är nu är under uppbyggnad norr om och öppnar för världsledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper och energi- och miljöforskning. finansieras huvudsakligen av men även av Verket för innovationssystem, och i län. utgör en forskningsinfrastruktur av stor betydelse för hela regionen norra . Anslagsökningen 20142016 för finansiering av synkrotronen presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Internationella termonukleära experimentreaktorn (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER) För närmare information om ITER, se avsnittet om europeiskt forskningssamarbete och internationella frågor nedan. Infrastrukturer för registerbaserad forskning I finns det register hos olika statliga myndigheter, t.ex. hos statistikansvariga myndigheter som och . Därutöver finns det register hos andra aktörer, t.ex. register med uppgifter genererade i olika forskningsprojekt. Med register avses i det följande register, databaser och olika elektroniska ärendehanteringssystem. De svenska registren är i sig unika. Att kombinera uppgifter från dem ger helt nya möjligheter för forskningen. Det finns ett antal viktiga frågeställningar som kan besvaras genom forskning om man kan kombinera olika register och datamaterial. Genom att använda historiska befolkningsdata kan olika samband undersökas, bl.a. genom modellberäkningar av effekter av genomförda förändringar. Härigenom kan effekter av olika insatser och behandlingar (interventioner) och policyförändringar studeras och simuleras. Detta kan göras med hjälp av s.k. simuleringsmodeller, som använder data ur databaser och register. Register innehåller ofta personuppgifter, dvs. information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person. Därför är det viktigt att den enskildes personliga integritet värnas i arbete med register. De registerbaserade uppgifterna är underutnyttjade. En av anledningarna är att samordningen av register och databaser är mycket begränsad. En annan orsak är att det är både tekniskt och juridiskt komplicerat att samanvända data i register och databaser som inrättas och används för särskilda ändamål. Datakällor är spridda över ett stort antal aktörer. Forskare känner ofta inte till innehållet i registren eller hur de kan få tillgång till dem. Den nuvarande författningsregleringen kring reglering av register och deras användning för forskning är svåröverskådlig och spridd på en mängd olika lagar, varav de mest grundläggande är offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), personuppgiftslagen (1998:204) och lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor. Det finns också särregleringar för ett stort antal register (ca 200 registerförfattningar). De särskilda registerförfattningarna kan se olika ut för olika myndigheter och register, eftersom de riktar sig till olika verksamheter. De har också olika ändamålsbegränsningar och detaljeringsgraden varierar. Det finns sålunda oklarheter i tillämpningen och svårigheter att överblicka regelverket. Det är viktigt att forskarna har kunskap om vilka register som finns och hur de kan använda uppgifter i registren för sin forskning. Det är dessutom angeläget att forskarna har kunskap om relevant lagstiftning och att regelverket som tillgodoser enskildas integritetsskydd följs. Det finns ett stort antal register som skulle kunna utnyttjas på ett effektivare och mer samordnat sätt för att fullt ut ta till vara deras möjligheter för att ta fram ny kunskap.