bet · H101SfU3 · 2013-11-19 00:00:00 — Om den andra föräldern har fått föräldrapenning efter fyraårsgränsen, ska motsvarande dagar i första hand räknas av från de dagar som denna förälder själv har rätt till. Föräldrapenning ska lämnas för tid efter fyraårsgränsen på sjukpenningnivån, dock lägst grundnivån, till den som omfattas av arbetsbaserad föräldrapenning och på grundnivån till den som omfattas av bosättningsbaserad föräldrapenning Har en förälder för tid före fyraårsgränsen inte fått föräldrapenning i sådan utsträckning som motsvarar samtliga reserverade dagar, ska de dagar som kvarstår hänföras till tiden efter fyraårsgränsen. Det nuvarande 240-dagarsvillkoret för att få föräldrapenning på sjukpenningnivån ska inte tillämpas på föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen. När föräldrar får rätt till förmånen först efter fyraårsgränsen ska föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå lämnas under sammanlagt för föräldrarna. Vid flerbarnsfödsel ska föräldrapenning kunna lämnas under för varje barn utöver det första. Har föräldrarna gemensam vårdnad om barnet ska föräldrapenning lämnas med hälften till vardera föräldern. Om rätten till föräldrapenning inträder först efter fyraårsgränsen och den ena föräldern eller båda har fått en utländsk förmån ska viss avräkning göras. Om en av föräldrarna blir försäkrad först efter fyraårsgränsen När en förälder får rätt till föräldrapenning först än den andra föräldern får vardera föräldern rätt till hälften av de dagar som det kan lämnas föräldrapenning för, vilket i de flesta fall är . Fördelningen av de återstående dagarna görs med utgångspunkt från det antal dagar som faktiskt har tagits ut. Det innebär t.ex. att om en förälder får vårdnad om barnet än den första föräldern får föräldern rätt till hälften av det ursprungliga antalet dagar som kunde betalas ut för barnet. Den föräldrapenning som redan lämnats räknas i första hand av från den förälder som fått den, men om dagarna inte räcker till räknas den även av från den andra förälderns dagar. Regeringen föreslår att samma princip bör gälla också när den ena föräldern får rätt till föräldrapenning först efter fyraårsgränsen. Utgångspunkten bör dock vara att de dagar som finns kvar efter fyraårsgränsen, dvs. maximalt , ska delas lika mellan föräldrarna. Har den först berättigade föräldern fått föräldrapenning efter fyraårsgränsen bör motsvarande antal dagar i första hand räknas av från denna förälders egna dagar. Regeringen bedömer att det inte är nödvändigt att beakta ett eventuellt uttag av föräldrapenning som har gjorts före barnets fyraårsdag. En eventuell reducering av antalet dagar vid fyraårsgränsen har redan skett, och den förälder som har blivit försäkrad för föräldrapenning först efter fyraårsgränsen har aldrig haft någon faktisk rätt till föräldrapenning för de föräldern skulle ha tilldelats om denne varit försäkrad vid barnets födelse. I det nu tänkta fallet har föräldern i stället kommit in i systemet då det maximalt kan finnas kvar . Därför anser regeringen att det är det antal dagar som kvarstår efter fyraårsgränsen som bör ligga till grund för fördelningen av dagar efter fyraårsgränsen. När fler än kvarstår för barnet vid fyraårsgränsen måste det avgöras vilken ersättningsnivå som föräldrarna i första hand ska få möjlighet att spara för senare användning. En förälder som bor och arbetar i är normalt försäkrad för såväl arbetsbaserad som bosättningsbaserad föräldrapenning. Den som enbart är försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på sjukpenningnivån, dock lägst grundnivån, medan den som enbart är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på grundnivån och på lägstanivån. Regeringen föreslår att för tiden efter fyraårsgränsen bör föräldrapenning i första hand lämnas på sjukpenningnivån eller grundnivån. Om antalet kvarvarande dagar på dessa ersättningsnivåer är lägre än det totala antal dagar som föräldern får behålla efter fyraårsgränsen, bör föräldrapenning för det överskjutande antalet dagar lämnas på lägstanivån. Den som är försäkrad för enbart arbetsbaserad föräldrapenning har inte rätt till ersättning på lägstanivå. Därför kan enbart föräldrapenning på sjuk- eller grundnivå lämnas till denna grupp. Dagar för vilka rätten till föräldrapenning inte kan avstås till den andra föräldern Regeringen anser att de reserverade dagarna bör ha en särställning i förhållande till andra dagar som föräldern har kvar vid fyraårsgränsen. De reserverade dagarna skapar incitament för föräldrarna att ta ut föräldrapenning för att inte gå miste om möjligheten att få föräldrapenning. Regeringen föreslår därför att om en förälder inte utnyttjat sina reserverade dagar bör i första hand följa med den föräldern till tiden efter fyraårsgränsen. Föräldern bör inte kunna hävda att det är de reserverade dagarna som har reducerats vid fyraårsgränsen och att de dagar som återstår efter den tidpunkten därmed skulle kunna överlåtas fritt på den andra föräldern. Föräldrapenning för ett barn lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå. För att ha möjlighet att få föräldrapenning på sjukpenningnivå under dessa måste föräldern vara försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning samt uppfylla det s.k. 240-dagarsvillkoret. Detta innebär att föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen måste ha varit försäkrad för sjukpenning och under hela haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning (per dag). Om föräldern inte uppfyller detta villkor betalas föräldrapenning i stället på grundnivån (per dag). För en förälder som omfattas enbart av den arbetsbaserade föräldrapenningen krävs dock att 240-dagarsvillkoret är uppfyllt även för att få föräldrapenning på grundnivån. Föräldrar som enbart är försäkrade för bosättningsbaserad föräldrapenning får förmånen på grundnivå . För föräldrar som invandrar med barn från ett EU/EES-land finns möjlighet att uppfylla 240-dagarsvillkoret genom inkomster och arbete i annat land. Den tid föräldrarna arbetat inom EU/EES räknas på samma sätt som om föräldrarna arbetat i . Nuvarande regler innebär att de föräldrar som kommer till efter fyraårsgränsen från ett land utanför EU/EES inte skulle ha någon möjlighet att uppfylla 240-dagarsvillkoret. Det skulle innebära att de, även när de etablerat sig på arbetsmarknaden och fått en sjukpenninggrundande inkomst, inte kan få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Därmed kan de inte under någon del av tiden för uttag av föräldrapenning () få ersättning i relation till inkomsten. Regeringen anser att detta är en orimlig konsekvens och med hänsyn till att ett viktigt syfte med införandet av de nya åldersgränserna i föräldrapenningen är att skapa incitament för föräldrar att etablera sig på arbetsmarknaden bör det finnas möjligheter för dem att genom eget arbete kvalificera sig till en högre föräldrapenning än grundnivån. Regeringen föreslår därför att 240-dagarsvillkoret inte bör gälla för tid efter fyraårsgränsen. Däremot krävs det för rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå att föräldern är försäkrad för förmånen på denna ersättningsnivå och har en sjukpenninggrundande inkomst under avsedd ersättningsperiod. Föräldrapenning när föräldrar får rätt till förmånen först efter fyraårsgränsen Regeringen föreslår att föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn och som blir försäkrade för föräldrapenning i efter fyraårsgränsen bör kunna få föräldrapenning med sammanlagt . Regeringen föreslår vidare att föräldrapenning för de bör lämnas enbart på sjukpenningnivå, eller om en sjukpenninggrundande inkomst saknas, på grundnivå. Eftersom 240-dagarsvillkoret inte bör gälla för tid efter fyraårsgränsen, finns det möjligheter för de föräldrar som får en sjukpenninggrundande inkomst att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Till följd av nuvarande regel om att den ena föräldern kan avstå sin rätt till föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag på sjukpenningnivå kommer de , om de avser sjukpenningnivå, inte vara möjliga att avstå till en annan förälder. Om en sjukpenninggrundande inkomst saknas och dagarna således avser grundnivå, vilket kan vara vanligt i de fall föräldrarna kommer till senare i barnets liv, är emellertid dagarna inte reserverade och kan avstås. Regeringen anser att nuvarande reglering avseende de reserverade dagarna bör fortsätta att gälla, även för dem som får rätt till föräldrapenning i först efter fyraårsgränsen. Avräkning av tid med föräldrapenning enligt utländsk lagstiftning I de fall en förälder kommer till efter barnets födelse och har fått en sådan utländsk förmån som är att likna med föräldrapenning finns en bestämmelse om avräkning innan föräldern får rätt till föräldrapenning i . Syftet med bestämmelsen är att undvika att oavkortade förmåner betalas från två eller flera länder för vård av samma barn. Avräkningen görs för den utländska ersättningen oavsett vem av föräldrarna som har fått ersättningen. Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra på de rådande principerna om avräkning. Regeringen föreslår därför att en utländsk förmån även i fortsättningen bör räknas av från det högsta antal dagar föräldrapenning kan lämnas för, vanligen , oavsett om den utländska förmånen har lämnats för tid före eller tid efter fyraårsgränsen. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag i nu berörda delar. Förslagen tillstyrks därför. Begränsning av förmånen tillbaka i tiden Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att föräldrapenning inte ska lämnas tillbaka än före den dag då ansökan om föräldrapenning kom in till och att föräldrapenning ändå ska kunna lämnas tillbaka om det finns synnerliga skäl. avslår ett motionsyrkande om avslag på förslaget om synnerliga skäl. Jämför reservation 6 (SD). har en förälder, enligt de vanliga preskriptionsreglerna, upp till på sig att ansöka om föräldrapenning efter att anmälan gjorts till . Regeringen anser att det bör införas en gräns för hur efter den aktuella ersättningsperioden som en förälder ska kunna komma in med sin ansökan om föräldrapenning. Vid införande av förslaget om att begränsa antalet dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas och fördela om dem mellan föräldrarna vid fyraårsgränsen blir det viktigt både för föräldrarna och för att känna till hur många dagar vardera föräldern har kvar vid fyraårsgränsen. Regeringen föreslår därför att föräldrapenning inte ska kunna lämnas tillbaka än räknat från den dag då ansökan om föräldrapenning kom in till . Med hänsyn till att föräldrapenningen är en ersättning som ska kompensera föräldrar för den inkomstförlust från arbete som uppstår vid föräldraledighet bör enligt regeringens mening vara helt tillräckligt för att föräldrar ska kunna komma in med en ansökan för en föräldraledighetsperiod. När möjligheten att ansöka om föräldrapenning retroaktivt stramas upp kan det dock uppstå ömmande fall där föräldrarna kan anse sig haft goda skäl till att de inte ansökt om förmånen . Därför föreslår regeringen att det införs en möjlighet att bevilja föräldrapenningen tillbaka än , om föräldern kan visa på synnerliga skäl för det. Den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft med övriga författningsändringar, dvs. För att ska hinna nå ut med information till samtliga föräldrar bör emellertid den nya bestämmelsen tillämpas första gången på föräldrapenning som avser tid fr.o.m. . I motion 2013/14:Sf2 av och (båda SD) begärs i yrkande 3 att beslutar om avslag på förslaget om ändring i 12 kap. 12 a § SFB. Eftersom förslaget om synnerliga skäl ska börja tillämpas först anser motionärerna att bör hinna lämna sådan information till föräldrarna om ändringen att några ömmande fall inte uppkommer. Utskottet anser i likhet med regeringen att det måste finnas en möjlighet att i undantagsfall bevilja förmånen även tillbaka än . En sådan ventil är särskilt viktig vid en sådan uppstramning av reglerna som är aktuell. Eftersom det kommer att krävas synnerliga skäl är det dock endast i rena undantagsfall som bestämmelsen kommer att behöva tillämpas. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag i nu berörd del och avstyrker motion 2013/14:Sf2 (SD) yrkande 3. Utökad tidsperiod för tillfällig föräldrapenning Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att tidsperioden för tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit ska förlängas så att förmånen får tas ut fr.o.m. dagen efter den då barnet har avlidit t.o.m. den efter den dag barnet har avlidit. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som inte fyllt har avlidit. Ersättningen kan tas ut tidigast fr.o.m. dagen efter den då barnet har avlidit och senast för den dag som infaller efter den dag då barnet har avlidit. Ersättningen kan inte lämnas som föräldern förvärvsarbetar. Det har visat sig att tidsgränsen för att använda den tillfälliga föräldrapenningen i samband med att ett barn avlidit är för kort och att många föräldrar som är sjukskrivna inte hinner använda förmånen. Även när ett barn avlider i samband med förlossning kan nuvarande tidsperiod för uttag av tillfällig föräldrapenning vara för snäv eftersom mamman har rätt till föräldrapenning t.o.m. den efter förlossningsdagen. Om mamman skulle använda sig av den möjligheten har hon i realiteten endast på sig att ta ut tillfällig föräldrapenning för ett avlidet barn. För att fler föräldrar ska få möjlighet att utnyttja förmånen föreslår regeringen att tidsperioden förlängs från den 30:e till den räknat från när barnet avled. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag. Det tillstyrks därför. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om ändring i socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft men att bestämmelserna om åldersgränser ska tillämpas på föräldrapenning för ett barn som är fött efter ikraftträdandet. Vid adoption ska detta gälla när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. Detta innebär att det kommer att ta efter ikraftträdandet innan begränsningen av dagar för barn får genomslag. Trots att det innebär en viss fördröjning för effekten av reformen har regeringen ändå funnit att fördelarna med att sätta gränsen vid barn födda efter ikraftträdandet överväger. Två system för föräldrapenning kommer därmed att tillämpas parallellt och föräldrar som har barn födda före och efter införandet av de nya åldersgränserna kommer därför att behöva förhålla sig till båda regelverken . När det gäller begränsning av föräldrapenning tillbaka i tiden föreslås att den nya bestämmelsen ska tillämpas första gången på föräldrapenning som avser tid fr.o.m. . Bestämmelsen om tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit ska tillämpas fr.o.m. ikraftträdandet. Regeringen föreslår att bestämmelserna om åldersgränser inom föräldrapenningen tillämpas på föräldrapenning för ett barn som är fött efter ikraftträdandet. Effekterna till följd av ändrade uttagsmönster uppkommer därmed först runt 2017. beräknar regeringen en utgiftsminskning på . Regeringens förslag bedöms stärka jämställdheten mellan män och kvinnor genom att framför allt ge utrikes födda kvinnor starkare incitament att komma in och utvecklas i arbetslivet och få ekonomisk självständighet. Det gemensamma ansvaret om barnen betonas även i fortsättningen och förutsättningarna för en jämnare fördelning av uttaget av föräldrapenning mellan föräldrarna förstärks. En fördelning av föräldrapenningens ersättningsnivåer är enligt regeringen ägnat att driva på utvecklingen så att fler föräldrar tar gemensamt ansvar. En jämn fördelning av föräldraledigheten mellan föräldrarna främjar även jämställdheten på arbetsmarknaden och ger båda föräldrarna möjlighet att kombinera omsorg om barnen med arbete. När det gäller kostnaderna för administrationen beräknas dessa öka dels inledningsvis till följd av kostnader för it-utveckling, övriga införandekostnader och ett ökat informationsbehov, dels till följd av fler ärenden med föräldrapenning . De ökade kostnaderna finansieras med de administrativa besparingar som borttagandet av intyget om barns frånvaro innebär och med de medel som avsattes för en föräldraförsäkringsreform i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Utskottet antar regeringens förslag om ändring i socialförsäkringsbalken samt förslag om ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Föräldrapenning efter fyraårsdagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 12 § och motsvarande delar i övergångsbestämmelserna. 2013/14:Sf1 av m.fl. (V) och avslår proposition 2013/14:4 i denna del. Regeringen har föreslagit att föräldrapenning får lämnas under efter barnets fyraårsdag. Det innebär att en kvoterad föräldraförsäkring införs enbart för de föräldrar som har gemensam vårdnad, vars barn är födda utanför , inte är adopterade och kommer till när de är . En liten grupp föräldrar ska således dela lika medan den stora majoriteten själva får bestämma hur de ska fördela större delen av dagarna. Dessutom är det en ytterst liten grupp kvinnor som är utgångspunkten för regeringens förslag. Av nu nämnda skäl bör förslaget i fråga avslås. Föräldrapenning efter fyraårsdagen, punkt 1 – motiveringen (S, MP) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (MP) och (S). Regeringens förslag om åldersgränser motiveras enligt vår uppfattning på ett felaktigt sätt. I stället för att ta en jämställdhetspolitisk utgångspunkt för att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, väljer regeringen att lägga fokus på att stigmatisera utrikes födda kvinnor. Vi anser att förslaget som sådant bör genomföras eftersom det ökar jämställdheten mellan kvinnor och män. Vi ställer oss således bakom regeringens förslag, men med en annan motivering. Höjd åldersgräns till , punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 13 § och motsvarande delar i övergångsbestämmelserna. 2013/14:Sf2 av och (båda SD) yrkande 2 och avslår proposition 2013/14:4 i denna del och motion 2013/14:Sf391 av (SD). Regeringens förslag om att ändra gränsen för att ta ut föräldraledighet från åtta till är onödigt eftersom barn redan gått i skolan . Förslaget bör därför avslås. Ny åldersgräns i föräldraförsäkringen m.m., punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf3 av och (båda MP) yrkande 1 och 2013/14:Sf3 av och (båda MP) yrkande 2. Regeringen har föreslagit att åldersgränsen för uttag av föräldrapenning ska höjas från åtta till . Unga som har det jobbigt i tonåren kan behöva särskild tid med föräldrarna, varför föräldrapenning bör kunna tas ut fram till dess barnet fyllt . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Proportionell fördelning av dagar mellan föräldrarna, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 15 a § och motsvarande delar i övergångsbestämmelserna. 2013/14:Sf2 av och (båda SD) yrkande 1 och avslår proposition 2013/14:4 i denna del. Regeringens förslag om att fördela de dagar som får sparas efter fyraårsgränsen proportionellt mellan föräldrarna är bara ytterligare ett sätt för regeringen att styra familjerna. Eftersom familjen själv bör få avgöra hur dagarna ska fördelas bör regeringens förslag i denna del avslås. Begränsning av förmånen tillbaka i tiden, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 12 a § och punkten 3 i övergångsbestämmelserna. 2013/14:Sf2 av och (båda SD) yrkande 3 och avslår proposition 2013/14:4 i denna del. Eftersom förslaget om begränsning av förmånen tillbaka i tiden inte ska börja tillämpas förrän bör hinna informera föräldrarna om ändringen så att det inte uppkommer några ömmande fall. Med hänsyn härtill bör förlaget om synnerliga skäl avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:4 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen : antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2013/14:Sf1 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag till lag om ändring i 12 kap. 12 § socialförsäkringsbalken om att föräldrapenning får lämnas under efter barnets fyraårsdag. 2013/14:Sf2 av och (båda SD): avslår regeringens förslag om en proportionerlig uppdelning av de resterande . avslår regeringens förslag om ändring i 13 § socialförsäkringsbalken för att ändra gränsen för att ta ut föräldraledighet från 8 till . beslutar om ändring i lagändringsförslaget i 12 § socialförsäkringsbalken enligt motionen. 2013/14:Sf3 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föräldrapenning ska kunna tas ut av förälder fram tills barnet fyllt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett särskilt system, riktlinjer eller på annat sätt säkerställa att traumatiserade barn ska kunna vara hemma med en vuxen när det finns skäl till det och är till barnets bästa. Motion från allmänna motionstiden 2013/14:Sf391 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för föräldraförsäkringen. säger ja till nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen. Vi instämmer i rimligheten att merparten av dagar ska tas ut när barnen är små och även att det ur ett jämställdhetsperspektiv är bra att underlätta kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Huvudtanken med föräldraförsäkringen är att föräldrar ska kunna ta ut den när barnen är små, och vi tycker därför att det är rimligt med en huvudsaklig fyraårsgräns, men med möjlighet att spara dagar. Däremot vill vi öka flexibiliteten för hur dessa ska kunna sparas.Det finns delar i den problematisering och därmed den motivering som regeringen avger när det gäller invandrade kvinnor och deras situation som vi inte ställer oss bakom.Regeringen lyfter särskilt fram faktumet att dagens regler "möjliggör en längre föräldraledighet även för äldre barn och kan därmed medföra en försenad etablering på arbetsmarknaden" - och det skriver man trots att den så kallade i sitt delbetänkande Förmån och fälla - nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9) konstaterar att det bland de kvinnor som invandrat och ingått i studien var ovanligt att ta ut ett stort antal dagar i rad. Trots att vet att det inte förhåller sig så använder man sig av det som argumentation i betänkandet. tog inte ut alls. För är motivet till att ansluta oss till förslaget om att föräldrapenning huvudsakligen ska tas ut innan barnet är en fråga om barnperspektiv och något som gäller alla föräldrar, oavsett härkomst. Därför vill vi ha en annan motivtext i betänkandet. Vi vill också komplettera regeln med större flexibilitet genom att kunna ta ut de sparade dagarna tills barnet fyller . Därutöver vill vi stärka jämställdhetsperspektivet men också säkerställa skyddet för särskilt utsatta barn. Jag är glad över att utskottet också ställde sig bakom detta.Enligt de nya reglerna ska kunna sparas efter barnets fyraårsdag. Det är en fullt rimlig regel för de allra flesta.