bet · H001TU16 · 2013-05-07 00:00:00 — anordnade därefter 2007 en workshop för transportbranschen, transportföretagen och yrkesförarna där förordningens tillämpningsområde, vilotidens reglering och kontrollinstrumentet diskuterades. En fråga som lyfte fram var möjligheten att ersätta tidboken med någon form av elektronisk registrering via färdskrivare eller taxameter. Av framför allt kostnadsskäl ville ingen av deltagarna låta installera färdskrivare. Däremot sågs det positivt på möjligheten att bygga in en funktion för registrering i taxametern. Utskottet har fått information om att frågan åter har aktualiserats av Transportstyrelsen då myndigheten redovisade ett förslag till regelförenkling till . Transportstyrelsen föreslog då bl.a. en övergång från den hanteringen (fylla i en personlig tidbok) till en teknisk lösning genom införande av elektronisk registrering. Enligt Transportstyrelsen skulle en avgörande principiell effekt därmed uppkomma genom att medan tidboksanteckningarna i huvudsak syftar till att redovisa förordningens krav på vila, så skulle förslaget medföra en omställning till registrering av arbetstid. Denna omställning skulle enligt Transportstyrelsen utgöra en i många avseenden eftersträvansvärd åtgärd och ligga i linje med färdskrivarens roll vad avser tung trafik. De tekniska alternativ som nämndes var registrering i taxametern via ett s.k. smartcard eller via ett personligt chip på taxiförarlegitimationen. De förslag som redovisats har ännu inte resulterat i några åtgärder. Från Transportstyrelsen pekar man på att ett fortsatt arbete behöver göras. Utskottet välkomnar därför att det enligt Transportstyrelsens regelutvecklingsplan ska ingå att göra en översyn av kör- och vilotidsförordningen. Utskottet finner utifrån detta inte anledning att vidta något ytterligare initiativ och avstyrker därmed förslagen i motionerna 2012/13:T229 av och (båda S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 36. Kontroller och indragning av taxilegitimationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om stärkta kontroller och skärpningar av regelverket kring taxilegitimation. Utskottet hänvisar till de åtgärder som vidtas för att underlätta kontrollen av taxiförarlegitimationer och anser att motionsförslagen därigenom kan förväntas bli tillgodosedda. Jämför reservation 8 (SD). Frågan om kontroller av taxiförarlegitimation har även tidigare varit föremål för beredning i utskottet, (bet. 2011/12:TU8). Utskottet framhöll då vikten av en sund taxinäring och att detta förutsätter en effektiv kontrollverksamhet för att förhindra att taxiförare kör taxi trots att de fått taxiförarlegitimationen återkallad. Utskottet framhöll även vikten av att resenärerna vid en taxiresa alltid kan vara säkra på att föraren kör med giltig taxiförarlegitimation och att resan kan genomföras på ett tryggt och säkert sätt. Utskottet förutsatte att regeringen återkommer till utskottet med en redovisning av de åtgärder som har vidtagits och som planeras med anledning av det pågående arbetet med att stärka kontrollen av taxibranschen. Utskottet pekade på att en sådan information bör innefatta dels en redovisning av de åtgärder som vidtas för att underlätta informationsutbytet med taxibranschen om återkallade taxiförarlegitimationer så att branschen kan stärka egenkontrollen, dels en redovisning av de åtgärder som vidtas för att stärka myndigheternas tillsyn och kontroll. Utskottet angav även att om det vid denna återrapportering visar sig att problemen kvarstår med att taxiförare fortsätter att köra taxi trots att taxiförarlegitimationen är återkallad är utskottet berett att återkomma i frågan för att missförhållandena ska kunna undanröjas. Mot bakgrund av detta fann utskottet inte att det fanns anledning att vidta någon åtgärd från med anledning av de då aktuella motionerna. I motion 2012/13:T204 av (SD) anförs att många som tar taxi gör det för att komma hem snabbt och tryggt. Då taxinäringen är en viktig samhällsinstitution ska ingen behöva utsättas för brott vid användning av detta färdsätt oavsett om man är man eller kvinna, i sällskap eller ensam, i nyktert eller berusat tillstånd. Motionären efterlyser att samtliga taxibolag i görs skyldiga att dels vid nyanställning rapportera individuella förare till Transportstyrelsen, dels rapportera samtliga förare som varit verksamma föregående år till samma myndighet. Vidare anförs att Transportstyrelsen vid inkommen rapport ska granska varje förares lämplighet och sedan meddela taxibolagen om olämpliga förare samt om myndighetens beslut att neka eller dra in den granskade förarens taxilegitimation. Taxibolaget ska därefter svara med en kopia på uppsägningsavtalet, eller beslutet om att inte nyanställa, för varje förare som Transportstyrelsen har rapporterat som olämplig. Motionären föreslår utifrån detta att taxibolagens kommunikation med Transportstyrelsen om kontroller ska göras oftare, striktare och säkrare (yrkande 1). För att förhindra att grova brott begås i anslutning till taxiresor föreslås att Transportstyrelsen när den nekar taxilegitimationsansökningar och drar in taxilegitimationer alltid ska meddela arbetsgivaren taxibolaget och inte endast den berörda föraren (yrkande 2). Motionären föreslår vidare att en taxiförare som nekats taxilegitimation på grund av brottslighet, eller fått denna indragen av samma skäl, ska nekas ny taxilegitimation som motsvarar brottslighetens preskriptionstid (yrkande 3). och (båda S) framför i motion 2012/13:T311 att det är viktigt att stärka kontrollen av taxilegitimationer för att öka tryggheten för taxiresenärer, speciellt kvinnor. Motionärerna föreslår att Transportstyrelsen mycket snabbt bör meddela taxiföretag då en anställd som är innehavare av taxilegitimation döms för ett allvarligt brott och får taxilegitimationen indragen (yrkande 2). Vidare föreslås att kontrollen måste stärkas för att säkerställa att förare inte kör med ogiltig taxilegitimation eller utan taxilegitimation (yrkande 3). m.fl. (S) anför i kommittémotion 2012/13:T477 att det är viktigt att kontrollen av taxilegitimationer stärks för att öka tryggheten för taxiresenärer. Det måste säkerställas att förare som får sina legitimationer indragna verkligen slutar att köra taxi. Motionärerna efterlyser ökade kontroller för att säkerställa att förare inte kör med ogiltig taxilegitimation eller utan taxilegitimation då detta skulle främja den seriösa taxinäringen och öka tryggheten för taxiresenärerna och föreslår att regelverket kring taxilegitimation skärps (yrkande 35). Frågan om kontroller av taxiförarlegitimationer har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen, (bet. 2011/12:TU8). Utskottet vill liksom tidigare framhålla vikten av en sund taxinäring och klargöra att detta förutsätter en effektiv kontrollverksamhet för att förhindra att taxiförare fortsätter att köra taxi trots att de har fått taxiförarlegitimationen återkallad. Utskottet vill vidare betona att det är viktigt att taxiresenärerna vid en resa alltid ska kunna känna sig säkra på att föraren kör med giltig taxiförarlegitimation och att resan kan genomföras på ett tryggt och säkert sätt. När det gäller tillsynen över taxibranschen för att se om de företag som beviljats tillstånd att bedriva taxitrafik fortlöpande uppfyller kraven i 2 kap. 5 § taxitrafiklagen hör detta till Transportstyrelsens uppgifter. Enligt taxitrafiklagen får taxitrafiktillstånd endast ges till den som med hänsyn till yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämplig att bedriva verksamheten. När det gäller kontroll av giltig taxilegitimation kan utskottet även konstatera att taxiföretagen i enlighet med yrkestrafiklagen har en lagstadgad skyldighet att kontrollera att de som kör i taxitrafik har giltiga taxiförarlegitimationer. Om ett taxiföretag av oaktsamhet anlitar en förare som inte är behörig att köra taxi är maxstraffet sex månaders fängelse. Enligt gällande reglering finns inget automatiskt system som meddelar taxiföretagen om indragna körkort och taxiförarlegitimationer. Taxiföretagen har däremot möjlighet att vända sig till Transportstyrelsen för att kontrollera sina förares behörighet. Enligt uppgift från Transportstyrelsen skickar myndigheten kopior på beslut om återkallade taxiförarlegitimationer till som organiserar cirka två tredjedelar av landets taxiföretagare. I syfte att ytterligare underlätta bl.a. taxiföretagens möjlighet att kunna kontrollera förarnas behörigheter har Transportstyrelsen initierat ett arbete med att hitta former för direktåtkomst till vägtrafikregistret. Syftet är att kunna lösa de problem som finns när det gäller att på ett snabbt och säkert sätt kunna kontrollera sina anställda förares behörigheter som t.ex. körkort och taxiförarlegitimation. Enligt Transportstyrelsen pågår det ett arbete med olika systemtekniska lösningar där det även ingår att lösa branschens önskemål om att kunna ställa behörighetsfråga på fler än en förare åt gången. Transportstyrelsen anger att myndigheten under den tidigare delen av 2013 avser att lägga förslag om att starta ett pilotprojekt och att ett sådant system därefter bedöms kunna vara klart för drift . Mot bakgrund av vad som här anförts om åtgärder som vidtas för att underlätta kontrollen av taxiförarlegitimationer kan motionsförslagen förväntas bli tillgodosedda. Utskottet avstyrker därmed förslagen i motionerna 2012/13:T204 av (SD) yrkandena 13, 2012/13:T311 av och (båda S) yrkandena 2 och 3 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 35. Samverkan i tillsynen av taxibranschen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utse taxiansvariga inom Transportstyrelsen och om stärkt myndighetssamverkan. Utskottet hänvisar bl.a. till den myndighetssamverkan som redan sker. Utskottet hänvisar vidare till att ett riskvärderingssystem, där även taxi ingår, kommer att tillämpas . Jämför reservation 9 (S, MP, V). I motion 2012/13:T311 av och (båda S) anförs att regeringen i regleringsbrevet anger att Transportstyrelsen särskilt ska fokusera på att utveckla sina insatser gällande marknadsövervakning och tillsyn. Motionärerna menar att det därför är viktigt att Transportstyrelsen deltar i de organiserade möten som kontinuerligt genomförs med andra myndigheter och organisationer. Utifrån detta föreslås att taxiansvariga inom Transportstyrelsen utses med ett uttalat uppdrag att delta aktivt i tillsynsarbetet (yrkande 4). I motionen föreslås vidare att myndigheternas samverkan avseende taxi måste intensifieras på nationell och regional nivå och att branschorganisationerna måste inbjudas att delta i detta arbete (yrkande 5). Utskottet kan konstatera att det finns en motsvarande tillsyn över företag som har tillstånd att bedriva taxitrafik som för innehavare av tillstånd för yrkesmässig trafik. Syftet med tillsynen är att kraven på trafiksäkerhet, trafikmiljö och arbetsmiljö uppfylls samt att taxitrafik bedrivs under konkurrensförhållanden som är lika för alla. Ett företag ska uppfylla krav på yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och gott anseende för att beviljas taxitrafiktillstånd. Transportstyrelsen utövar tillsyn över om det har förekommit allvarliga missförhållanden eller om förutsättningarna för tillstånd av någon annan anledning inte är uppfyllda vid driften av trafikrörelsen, eller i annan näringsverksamhet som tillståndshavaren bedriver. Vid missförhållanden kan taxitrafiktillståndet återkallas eller varning meddelas. Enligt uppgift från Transportstyrelsen finns /13 en taxiansvarig person utsedd inom myndigheten. När det gäller tillsynen av hela den yrkesmässiga trafiken på väg, såväl taxi som buss och godstrafik, har utskottet fått information om att myndighetssamverkan förekommer i en nationell grupp och fyra regionala, där regionindelningen motsvaras av Transportstyrelsens fyra regioner: västra, östra, södra och norra. I den nationella gruppen ingår förutom Transportstyrelsen även , och . I de regionala grupperna ingår samma myndigheter, men det finns en öppning i utredningen som innebär att fler myndigheter kan inbjudas vid behov. träffades de regionala grupperna vardera och det första mötet i den nationella gruppen hölls . Enligt har taxibranschen varit föremål för en särskilt riktad kontroll från myndighetens sida då ett projekt startades för att ta tag i de problem med oredovisade intäkter och svarta löner m.m. som finns i branschen. Med anledning av att det s.k. taxiprojektet påbörjades etablerade kontakt med . Enligt har detta samarbete varit mycket värdefullt för myndighetens arbete då man har fått mycket nödvändig kunskap om branschen via förbundet. Enligt har det också funnits en samsyn mellan myndigheten och taxiförbundet i många frågor gällande taxibranschen och om hur den illojala konkurrensen ska kunna bekämpas. kom signaler från taxibranschen om att arbete behövde en fortsättning, och därför startades åter en samordnad granskning av branschen. Denna granskning pågår fortfarande. Granskningen har främst berört de tre storstadsområdena, dvs. , och , men utvidgar nu granskningarna till ytterligare delar av landet. uppger att arbetet i storstäderna långt ifrån är avslutat och att man därför även kommer att fortsätta att granska branschen där. granskar både beställningscentraler, dvs. större taxiväxlar, och s.k. friåkare och har utarbetat olika metoder för att kunna granska de olika kategorierna av taxiföretag. Enligt vad har beskrivit för utskottet har dess arbete utöver kontrollinsatser även innefattat bransch- och myndighetssamverkan samt information och förebyggande insatser i samarbete med taxibranschen. Det löpande, förebyggande arbetet går enligt ut på att aktörerna begär ut offentliga uppgifter (om skatteregistrering, arbetsgivaravgifter och skatteskulder) om aktuella taxiåkerier från , för att sedan själva gå igenom dessa och kontrollera att åkerierna sköter sina skatter och avgifter. När taxiprojektet startade tog initiativ till ett förebyggande samarbete med olika aktörer inom taxibranschen, bl.a. beställningscentraler. Detta arbete har lett till att nu samarbetar med ett flertal beställningscentraler i främst storstadsregionerna, men också med upphandlande enheter för exempelvis färdtjänst och med företag som har kontroll över marknadsplatser för taxi, t.ex. flygplatser. försöker påverka de aktörer som tecknar avtal med branschens företag om transporter eller om tillgång till marknadsplatser. understryker vikten av att redan när avtal tecknas ställa vissa krav på taxiåkerierna eller beställningscentralerna. Det handlar exempelvis om att färdtjänsten i sina avtal med beställningscentralerna ställer krav på att dessa ska ha ett förebyggande samarbete med . Även ett flertal av de aktörer som driver taxistationer vid olika platser i landet har tagit in sådana krav i sina avtal. När det gäller att förbättra myndigheternas samverkan i tillsynen av taxibranschen vill utskottet uppmärksamma ett av de lämnade förslagen i Transportstyrelsens och om regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. Enligt förslaget ska tillsynen över dem som har taxitrafiktillstånd vara riskbaserad och omfattas av ett riskvärderingssystem där riskvärdet ska anges i vägtrafikregistret. Förslaget innebär att riskvärderingssystemet för taxi kommer att tillämpas fr.o.m. . Utskottet välkomnar detta och kan konstatera att ett genomförande av förslaget innebär att myndigheterna därmed kommer att fortsätta att utveckla formerna för utbyte och samverkan såväl sinsemellan som med taxibranschen. Transportstyrelsens och förslag bereds inom . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2012/13:T311 av och (båda S) yrkandena 4 och 5. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att det behövs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med fusket inom taxibranschen och att det nu är hög tid att obligatoriska redovisningscentraler för taxi införs. bifaller därmed motionsförslag om införande av obligatoriska redovisningscentraler. Jämför reservation 10 (M, FP, C, KD). Svenska taxiföretag konkurrerar på en fri och avreglerad marknad. Merparten av taxiföretagen är organiserade i beställningscentraler (redovisningscentraler), som är den organisation resenärerna vanligen ringer till och beställer en taxi från. I finns ca 350 beställningscentraler. För att beräkna och visa vad resenären ska betala för sin taxiresa används taxametrar. Priset på resan baseras som resan tagit och den sträcka som körts. För att konsumenterna ska kunna lita på att priset för en taxiresa stämmer överens med den taxa som gäller måste taxametern mäta tid och körd sträcka rätt, och därigenom räkna ut priset. För att kunna utöva tillsyn över taxibranschen är det viktigt att taxameterutrustningen kan spara viss information och korrekt skriva ut exempelvis körpassrapporter och uppgifter för taxameterkontroll. Enligt finns det problem inom taxibranschen, och skattefelet inom branschen bedöms vara stort. Enligt går det dock inte att med säkerhet säga hur stort skattefelet är då myndigheten inte har gjort några slumpkontroller för att göra denna bedömning av hela branschen. Enligt beror skattefelet till största delen på oredovisade inkomster och svarta löner. Bland de oredovisade inkomsterna ingår även bidrag för anställda från t.ex. Arbetsförmedlingen, som hos enskilda aktörer kan uppgå till miljonbelopp. Förutom att dessa bidrag inte blir beskattade så ligger det i ett flertal fall även ett bidragsbrott i grunden för utbetalningen av bidraget. Det förekommer även felaktiga avdrag. Enligt beror felaktigheterna som hittas både på en ovilja att göra rätt för sig och på att det förekommer omedvetna fel på grund av okunskap och bristande rutiner. Taxameterns minne är konstruerat så att det inte sparar mer än ett fåtal körpassrapporter innan dessa raderas ut. Summan på körpassrapporterna läggs då till de ackumulerade registren i taxametern. Enligt är de taxiföretag som är anslutna till en beställningscentral relativt lätta att kontrollera, eftersom man hos de flesta välorganiserade beställningscentraler, tömmer över informationen från körpassen elektroniskt till beställningscentralen och sparar uppgifterna där . Enligt är det dock mycket svårare att kontrollera de s.k. friåkarna, som inte är anslutna till någon beställningscentral. I motion 2012/13:T311 och (båda S) föreslås att obligatoriska redovisningscentraler bör införas för taxametrar inom taxinäringen (yrkande 1). Enligt motionärerna bör anslutning till en redovisningscentral skrivas in som villkor för taxitillstånd. Alla redovisningscentraler ska även vara skyldiga att lämna årliga uppgifter om inkört belopp till taxiägaren och . Beställningscentralerna ska vidare också vara skyldiga att lämna in uppgifter om kontantinkört belopp på åkaravräkningarna. m.fl. (S) anför i kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 34 att det för att framgångsrikt kunna slutföra arbetet mot skattefusk i taxibranschen behövs obligatoriska redovisningscentraler till vilka köruppdrag och ersättningar rapporteras. Enligt skulle de årliga skatteintäkterna från taxinäringen kunna öka om obligatoriska redovisningscentraler införs. I motionen anges att dagens beställningscentraler kan sköta denna funktion. Vidare framförs att krav på anslutning till en redovisningscentral ska skrivas in som villkor för taxitillstånd. I likhet med vad som gällde med certifierade kassaregister ska en övergångsperiod förbereda införandet. Motionärerna påminner om det tillkännagivande som riktade till regeringen om att obligatoriska redovisningscentraler ska införas och att efter beslut ska utreda frågan. I motionen framhålls att det nu är hög tid att agera när det gäller obligatoriska redovisningscentraler. Enligt utskottet är det inte acceptabelt att oseriösa taxiföretag kan bedriva verksamhet som i förlängningen innebär att de kan tillskansa sig konkurrensfördelar på bekostnad av de seriösa taxiföretagen. Utskottet anser att det behövs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med fusket inom taxibranschen. uppger att av branschen tömmer sina taxametrar till redovisningscentraler, vilket förenklar möjligheter att kontrollera att de enskilda taxiföretagen har betalt skatt för de belopp de kör in genom att stämma av de inlämnade uppgifterna mot uppgifterna från taxametern. Utskottet kan dock konstatera att det är en betydande andel av taxiföretagen som valt att inte ansluta sig till en redovisningscentral. Enligt utskottets mening behövs redovisningscentraler till vilka köruppdragen och ersättningarna redovisas för att kunna uppnå sunda villkor inom taxiföretagen. De riktade kontroller av taxibranschen som har genomfört visar att det inte räcker med att det som är upp till taxiföretagen att bestämma om företaget ska vara anslutet till en beställningscentral. I har sedan deras särskilda kontrollarbete inleddes kunnat göra mätningar hos de största beställningscentralerna som visat att antalet åkare med inte obetydliga oredovisade inkomster har minskat med mer än hälften. Denna minskning kunde konstatera och när myndigheten återigen gjorde en kontroll kvarstod detta goda resultat. Enligt uppgifter som har redovisat till utskottet har myndighetens kontroll av branschen lett till beslut om ytterligare skatt, avgifter och skattetillägg med ca . har gjort ca 730 brottsanmälningar och lämnat ca 660 underrättelser till Transportstyrelsen (och tidigare länsstyrelserna). Enligt har antalet restförda skatteskulder hos företag som följts upp minskat betydligt sedan myndighetens samarbete med taxibranschen inleddes, och även skatteskulderna på skattekontot har minskat. Vidare är det betydligt färre åkare som inte redovisar sina arbetsgivaravgifter i deklarationen. Taxiföretag som inte redovisar och betalar sina skatter och avgifter blir i många fall avstängda från att trafikera en viss marknadsplats, och i vissa fall även uteslutna från den beställningscentral de tillhör. Dessa åtgärder syftar enligt till att öka medvetenheten och insikten hos taxiföretagen om att för den som vill bedriva fortsatt verksamhet är det grundläggande att redovisa och betala sina skatter. Utskottet vill påminna om att den dåvarande regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de bestämmelser som reglerar taxinäringen. I utredningens uppdrag ingick bl.a. att analysera vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med den olagliga yrkesmässiga trafiken samt att överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Utredningen, som antog namnet Utredningen om taxinäringen, överlämnade sitt betänkande Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen (SOU 2004:102). Efter att utredningen remissbehandlats överlämnade den dåvarande regeringen propositionen 2005/06:109 Åtgärder mot svarttaxi m.m. behandlade propositionen i betänkande 2005/06:TU14. I sitt ställningstagande uttalade utskottet att det utgick från att åtgärder skulle komma att vidtas för att komma åt den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen och att utskottet förutsatte att regeringen, som beredde frågan om obligatoriska redovisningscentraler, skulle presentera sina ställningstaganden för . Utskottet uttalade även att detta förutsätter att en lagrådsremiss kunde presenteras . Utifrån detta beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om åtgärder mot ekonomisk brottslighet inom taxinäringen. utarbetades därefter ett lagförslag om redovisningscentraler m.m. Vid remissbehandlingen av förslaget framkom synpunkter från remissinstanserna som var av sådan art att det inte ansågs möjligt att gå vidare med förslaget om redovisningscentraler. Utskottet noterar att gjorde en begäran till regeringen () om att obligatoriska redovisningscentraler för taxameter inom taxinäringen borde införas. bedömde att man därmed inte bara skulle uppnå en ökad rättvisa i beskattningen utan att det även skulle skapas en likformighet i möjligheten att kontrollera företag inom taxinäringen.