bet · H001SoU13 · 2013-03-21 00:00:00 — 2012/13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor I betänkandet behandlas drygt 200 motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet från den allmänna motionstiden . Av dessa tar drygt 100 yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas i förenklad ordning. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete på olika områden. I betänkandet finns 21 reservationer och 6 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården 2012/13:So362 av (FP), 2012/13:So475 av och (båda M), 2012/13:So486 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:So491 av Finn och (båda M), 2012/13:So493 av (C) och 2012/13:So497 av (SD). Reservation 1 (MP, V) 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 3, 2012/13:So319 av (KD), 2012/13:So404 av och (båda M), 2012/13:So446 av (FP) och 2012/13:So461 av och (båda S). Reservation 2 (MP) 2012/13:So305 av och (båda KD) och 2012/13:So567 av (M). 2012/13:So281 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (MP) 2012/13:So515 av och (båda SD). Reservation 4 (SD) 2012/13:So310 av (M) och 2012/13:So401 av (M). 2012/13:So460 av och (båda S). 2012/13:So300 av och (båda FP), 2012/13:So302 av (FP) och 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (MP) 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 3 i denna del. Reservation 6 (MP, V) 2012/13:So322 av (S). Reservation 7 (S, V) Kompetens i hälso- och sjukvården 2012/13:So246 av (S) och 2012/13:So378 av (S). Långsiktig handlingsplan för psykiatrin 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 28, 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 27. Reservation 8 (S, MP, V) Övriga insatser inom området psykisk ohälsa 2011/12:So272 av (M), 2011/12:So449 av (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6 och 8 samt 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 6 och 8. Reservation 9 (MP) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Vård och behandling av olika sjukdomar 2012/13:So218 av (KD), 2012/13:So256 av (S) yrkandena 1 och 3, 2012/13:So317 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So357 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:So368 av (KD) yrkande 1, 2012/13:So398 av och (båda SD), 2012/13:So474 av och (båda M), 2012/13:So524 av Per Ramhorn (SD), 2012/13:So551 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 27 och 2012/13:So559 av och (båda S). Reservation 12 (S, MP) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Framtagande och förtydligande av olika nationella riktlinjer 2012/13:So203 av och (båda FP), 2012/13:So205 av (KD), 2012/13:So210 av (S), 2012/13:So211 av (S) och 2012/13:So214 av (S). Ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning 2012/13:So434 av och (båda M) och 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 51. Reservation 15 (S, MP, V) Nationella riktlinjer vid behandling av ofrivillig barnlöshet 2012/13:So271 av (S), 2012/13:So324 av (S), 2012/13:So328 av och (båda S) yrkande 1, 2012/13:So335 av (S) och 2012/13:So418 av (M). Reservation 16 (S) 2012/13:So272 av och (båda S), 2012/13:So316 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So331 av och (båda M) yrkande 2, 2012/13:So349 av (S), 2012/13:So429 av Finn m.fl. (M), 2012/13:So445 av (FP) yrkandena 14, 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2012/13:So586 av och (båda M) yrkandena 16. 2012/13:So352 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2012/13:So365 av (FP) och 2012/13:So411 av (M). 2012/13:So215 av (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So233 av (S) och 2012/13:So405 av (M). Reservation 17 (S, MP, V) 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 25. 2012/13:So359 av (KD) yrkandena 1 och 3 samt 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 18 (SD) Elektronisk kommunikation för patienter inom rättspsykiatrin 2011/12:So503 av och (båda S), 2012/13:So207 av (SD), 2012/13:So217 av (KD) och 2012/13:So424 av (M). Reservation 19 (S, MP) Reservation 20 (SD) 2011/12:So202 av (S), 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 21 (MP, V) Hälso- och sjukvårdsfrågor förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S), (FP) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet drygt 200 motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet från den allmänna motionstiden . Av dessa behandlas drygt 100 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Socialminister informerade utskottet om regeringens arbete kring de fall av narkolepsi som uppkom efter vaccineringen mot influensapandemin A/H1N1 vid ett sammanträde . Huvudsekreteraren och medarbetare informerade utskottet om utredningen av de statliga verksamheterna inom vård- och omsorgssystemet (SOU 2012:33) . Vid ett utskottssammanträde redovisade statssekreterare , , vilka åtgärder som vidtagits från regeringens sida sedan utskottets tillkännagivande om organdonation i betänkande 2011/12:SoU9 samt vilka åtgärder som var under övervägande eller planerades, se mera om detta i avsnittet Organdonation, s. 54 f. Ordföranden från (Smer) informerade utskottet om huvudlinjerna i pågående diskussioner inom rådet inför en kommande rapport om assisterad befruktning vid ett sammanträde , se mera om detta i avsnittet Assisterad befruktning, s. 49 f. Riksrevisor informerade utskottet om granskningsrapporten inom ambulanssjukvården (RiR 2012:20) vid ett sammanträde . Myndighetschefen , Myndigheten för vårdanalys, informerade utskottet om myndighetens arbete vid ett sammanträde . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården, patienträttigheter, vårdval, patientsäkerhet, , nationella center och kompetens i hälso- och sjukvården. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (MP), 3 (MP), 4 (SD), 5 (MP), 6 (MP, V) och 7 (S, V) samt särskilt yttrande 1 (S). Allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården I kommittémotion 2012/13:So486 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om inriktningen för den nationella politiken för hälso- och sjukvården. I motionen anförs att det viktigaste målet för vården är en bra och jämlik hälsa. Sjukvården ska enligt motionärerna jobba förebyggande och hälsofrämjande och utgå från en social helhetssyn. Vården ska vidare aktivt samarbeta med andra samhällsaktörer för minskade klassklyftor i hälsa, och kommunernas roll inom vården måste stärkas. I motion 2012/13:So493 av (C) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge i uppdrag att arbeta mer med en holistisk människosyn inom vården och omsorgen. I motion 2012/13:So497 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att förstatliga sjukvården. I motion 2012/13:So491 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av möjligheterna att ändra huvudmannaskapet för universitetssjukhusen. I motion 2012/13:So475 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att erbjuda hivprovtagning vid fler vårdinrättningar. Motionärerna anför att en frikostig hivtestning kan ge möjlighet till förbättrad hälsa hos personer som är infekterade med hiv och därmed minska risken för att smittan förs vidare. I motion 2012/13:So362 av (FP) begärs ett tillkännagivande om krisen i neurosjukvården. Motionären anser att en utredning bör få till uppgift att ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för komma till rätta med de uppenbara brister som finns inom svensk neurosjukvård. I motion 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en samlad lagstiftning för patienträttigheter. I motion 2012/13:So461 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om ett bättre stöd till kvinnor som genomgått abort. Motionärerna anför att sjukvården på ett bättre sätt bör beakta kvinnors behov av stöd och råd i omedelbar anslutning till att aborten görs genom ett obligatoriskt kuratorsbesök. I motion 2012/13:So404 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om vårdrelaterade tjänster. Motionärerna anser att regeringen bör överväga en översyn av det regelverk och den praxis som finns när det gäller vårdrelaterade tjänster. I motion 2012/13:So446 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att bör utfärda allmänna råd till och vårdinstitutioner om att de bör inrätta rum som är könsbestämda. I motion 2012/13:So305 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om att uppmärksamma att avancerad behandling, naprapati och kiropraktik bör ingå i patienternas möjligheter att själva välja och söka vård under vårdvalet för samtliga landsting. I motion 2012/13:So567 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa vårdval inom psykiatrin. I motion 2012/13:So319 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till en värdighetsgaranti inom hälso- och sjukvården. I motion 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en statlig utredning om hur patienters insyn i och inflytande över journalen kan stärkas. Utredningen bör särskilt belysa hur en eventuell förändring av journalsystemen kan genomföras med hänsyn till patientens integritet och förstärkt patientsäkerhet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stärka sjukvårdshuvudmännens kontrollansvar för att förhindra obehöriga från att läsa journaler. I motion 2012/13:So281 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om journalföring för sjukvårdspersonal som ingriper på sin fritid. Motionären efterlyser en översyn av vad som gäller. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att inte klassa ideellt första-hjälpen-arbete som journalföringspliktigt. I motion 2012/13:So401 av (M) begärs ett tillkännagivande om prövning av läkares förskrivningsrätt av receptbelagda läkemedel. Ur patientsäkerhetssynpunkt bör lagstiftningen enligt motionären ses över och förskrivningsrätten jämställas med andra olika former av licenskrav. I motion 2012/13:So515 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att tillsynen över spermabanker bör bedrivas med större noggrannhet. I motion 2012/13:So310 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att se över patientnära verksamhet, s.k. PNA-verksamhet. Motionären efterlyser en översyn och kontroll som gör att tester kan kvalitetssäkras och sjukdomar följas upp och medicineras på ett riktigt sätt så att människors hälsa inte äventyras. För att åstadkomma detta bör regeringen enligt motionären bl.a. se över huruvida det är möjligt att säkerhetsställa att PNA-verksamhet ingår i ett kvalitetssystem och har samma krav på kvalitet som de analyser som utförs på ett kliniskt laboratorium och bedrivs i samverkan med ett ackrediterat eller kvalitetssäkrat kliniskt laboratorium. I motion 2012/13:So460 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om ett nationellt ansvar för . I kommittémotion 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram ett förslag på utformning och inrättande av ett nationellt kunskapscenter för ensamkommande barn. Motionärerna anser att det redan finns en hel del kunskap i landet, men att kunskapen behöver fördjupas och spridas. Alla de kommuner som tar emot dessa flyktingbarn kan behöva hjälp och stöd i hur de i sin tur ska utforma stödet till barnen på bästa sätt; det gäller t.ex. sjukvårdspersonal, och personal i boendeenheter. I motion 2012/13:So300 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett centrum för samisk hälsa. Ett sådant centrum skulle enligt motionärerna kunna ha flera uppgifter som t.ex. utbildnings- och informationsinsatser riktade mot hälso- och sjukvården inom , rådgivning gentemot hälso- och sjukvården när det gäller samiska frågor, bistå i forskningsprojekt om den samiska befolkningens hälsosituation m.m. I motion 2012/13:So302 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett nationellt centrum för glesbygdsmedicin i , . Kompetens i hälso- och sjukvården I kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 3 (delvis) begärs ett tillkännagivande om att hbtq-kompetens bör ingå som en naturlig del i all verksamhet samt behovet av speciella mottagningar. I motion 2012/13:So322 av (S) begärs ett tillkännagivande om dietisternas roll i kommuner och primärvård. Motionären anser att dietisterna har en viktig roll i den framtida vården och att det framtida behovet av dietister i kommuner och primärvård därför behöver analyseras. I motion 2012/13:So246 av (S) begärs ett tillkännagivande om självhjälpsprogram. Motionären anser att landstingen och regionerna har ett stort ansvar att utveckla och sprida effektiva metoder när det gäller självhjälpsprogram för olika grupper och livssituationer och anser att staten på lämpligt sätt bör stödja, initiera och stimulera ett sådant utvecklingsarbete. I motion 2012/13:So378 av (S) begärs ett tillkännagivande om hälso- och sjukvård specialiserad på könsstympning. Motionären anför, med anledning av kampanj End Female Genital Mutilation, att tillgången till hälso- och sjukvård specialiserad på könsstympning och medicinsk intimkirurgi måste förbättras. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, är en målinriktad ramlag som lägger ansvar på landsting och landstingsfria kommuner att erbjuda god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom eller kommunen. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (2 §). Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom (3 §). HSL ger huvudmannen utrymme att utforma vården efter lokala och regionala behov och förutsättningar. När det gäller forskning ska landstingen och kommunerna medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Landstingen och kommunerna ska i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra samt med berörda universitet och högskolor (26 b §). upphävdes inskränkningarna i landstingens möjligheter att överlämna driften av regionsjukhus, regionkliniker och övriga sjukhus till någon annan. Det innebär att landstingen kan sluta avtal om driften av sjukhus utan krav på att avtalen innehåller villkor om att verksamheten ska drivas utan syfte att ge vinst åt ägaren eller motsvarande intressent. Avtalen behöver inte innehålla villkor om att vården ska bedrivas uteslutande med offentlig finansiering och vårdavgifter. Vidare kan landstingen överlämna driften av regionsjukhus och regionkliniker till någon annan (3 §). ska enligt 5 § organisera primärvården så att alla som är bosatta inom kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster och få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När beslutat att införa vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Patientsäkerhetslagen (2010:659) trädde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser om att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Det innebär bl.a. att utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada, att ge patienter och närstående information och möjligheter att bidra till patientsäkerhetsarbetet samt att till rapportera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som bedöms utgöra en fara för patientsäkerheten. I 8 kap. patientsäkerhetslagen finns bestämmelser om begränsning av förskrivningsrätten (10 §). Om en läkare missbrukar sin behörighet att förskriva narkotiska läkemedel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit, ska denna behörighet dras in eller begränsas. Behörigheten ska också dras in eller begränsas om läkaren själv begär det. Av 11 § framgår att om det finns sannolika skäl för misstanke om sådant missbruk av förskrivningsrätt som avses i 10 § ska behörigheten dras in eller begränsas fram till dess frågan om indragningen eller begränsningen av behörigheten har prövats slutligt. Detta gäller dock endast om det behövs för att trygga patientsäkerheten eller om det annars är nödvändigt från allmän synpunkt. Ett beslut enligt första stycket gäller . Om det finns särskilda skäl får beslutets giltighet förlängas en gång med ytterligare högst . prövar frågor om återkallelse av legitimation samt indragning eller begränsning av förskrivningsrätten. I patientdatalagen (2008:355) finns bestämmelser om skyldigheten att föra journal. Enligt 3 kap. 2 § är syftet med att föra en patientjournal i första hand att bidra till en god och säker vård av patienten. föreskrifter om informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården (SOSFS 2008:14) kompletterar patientdatalagens bestämmelser. Den som arbetar hos en vårdgivare får enligt 4 kap. 1 § patientdatalagen ta del av dokumenterade uppgifter om en patient endast om han eller hon deltar i vården av patienten eller av annat skäl behöver uppgifterna för sitt arbete inom hälso- och sjukvården. I patientdatalagen finns vidare bestämmelser om vårdgivarens ansvar för att hälso- och sjukvårdspersonalen har rätt behörighet för åtkomst till patientuppgifter i exempelvis journalsystemen. Ytterligare bestämmelser om detta finns i 2 kap. föreskrifter om informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården. Alla användare ska efter en behovs- och riskanalys tilldelas en individuell behörighet som är begränsad till vad som är nödvändigt för att ge en god och säker vård (6 §). Det innebär att användarnas behörighet i vårdgivarens informationssystem måste vara anpassad till deras arbetsuppgifter. Vårdgivaren ska även ansvara för att det finns rutiner för tilldelning, förändring, borttagning och regelbunden uppföljning av behörigheterna. Om en användare får nya arbetsuppgifter eller om användarens behörighet att utöva yrket är begränsad ska behörigheten till åtkomst till patientuppgifter följas upp och förändras så att den stämmer överens med de nya arbetsuppgifterna. Även beslut om begränsad eller indragen förskrivningsrätt måste möjligt få genomslag i behörighetsstyrningen, exempelvis på sådant sätt att den som fått indragen förskrivningsrätt kan använda ordinationsverktyget för att ordinera dosläkemedel. och lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler I lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. finns det särskilda regler som gäller hanteringen av spermier och av mänskliga ägg. Lagen innehåller bestämmelser om begränsningar i användningen av viss bioteknik som utvecklats för medicinska ändamål samt om vissa rättsliga verkningar av sådan användning. Syftet med lagen är att värna den enskilda människans integritet (1 kap. 1 §). Lagen omfattar bl.a. insemination (1 kap. 2 §). Det är endast universitetskliniker som får tillvarata, förvara och distribuera donerad sperma. Enligt 6 kap. 4 § väljer läkaren en lämplig spermiegivare vid insemination. Spermier från en avliden givare får enligt samma bestämmelse inte användas vid insemination. När det gäller införsel av spermier gäller enligt 6 kap. 7 § att frysta spermier inte får föras in i landet utan tillstånd. inkluderas all in vitro-fertiliseringsverksamhet (IVF-verksamhet) av lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Syftet med lagen är att skydda människors hälsa. Alla IVF-kliniker är s.k. vävnadsinrättningar med tillståndspliktig verksamhet som regelbundet ska inspekteras och kontrolleras av som är tillsynsmyndighet. Det får inte gå än mellan inspektionerna (9 och 17 §§ lagen om kvalitets- och säkerhetsnormer). för ett register över dem som har tillstånd att bedriva en vävnadsinrättning. Inspektionen för vård och omsorg övertar denna uppgift (23 §). Registret har till ändamål att ge offentlighet åt vilka vävnadsinrättningar som har tillstånd och för vilken verksamhet dessa har beviljats tillstånd. har tagit fram ett antal föreskrifter på området donation, hantering och användning av mänskliga celler och vävnader (SOSFS 2009:3032). I föreskriften (SOSFS 2009:30) om donation och tillvaratagande av vävnader och celler finns kompletterande bestämmelser till bl.a. lagen om genetisk integritet. Enligt 4 kap. 4 § dessa föreskrifter ska, vid donation av könsceller, i de fall donatorn är en annan person än maken, registrerade partnern eller sambon, en tilltänkt donator även informeras om förutsättningarna för donation enligt bestämmelserna i lagen om genetisk integritet. Den tilltänkta donatorn ska vidare informeras om de rättsliga, psykologiska och sociala konsekvenser som en donation av ägg eller spermier kan ge upphov till. Utskottet behandlade senast motioner om hälso- och sjukvårdens organisation i sitt av godkända betänkande 2011/12:SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor (prot. 2011/12:100). Utskottet avstyrkte motionerna och anförde bl.a. följande i denna del (bet. s. 29, 4 res. S, MP, SD, V): Utskottet konstaterar att regeringen fortsätter arbetet med att skapa förutsättningar för en god hälso- och sjukvård som tar sin utgångspunkt i patientens behov och önskemål. Insatserna syftar till att verka för bibehållen samt ökad hälsa och livskvalitet för patienten och för medborgaren i allmänhet. Särskild vikt fästs vid att förbättra tillgängligheten och säkerheten för patienten, att öka patientens valmöjligheter i vården, att patienten ska vara delaktig i beslutsfattandet och ha god tillgång till information om vården och dess resultat. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att göra ytterligare insatser för att bl.a. öka jämlikheten i vården. Utskottet bedömer att en ökad valfrihet i vården inte bara ökar möjligheterna för patienter att själva, utifrån behov och önskemål, välja vårdgivare utan driver även på utvecklingen inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar utifrån tillgänglighet och kvalitet. En sådan utveckling ökar tydligt incitamenten att ytterligare förbättra bemötandet av patienten. En ökad mångfald inom hälso- och sjukvården är också en viktig förutsättning för att patientens ställning i vården ska kunna stärkas. Mot denna bakgrund stöder utskottet regeringens ambition att alla landsting ska erbjuda en utökad valfrihet för den enskilde även i den specialiserade vården. Utskottet behandlade senast motioner om patienträttigheter och vårdval i sitt av godkända betänkande 2011/12:SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor (prot. 2011/12:100). Utskottet avstyrkte motionerna och anförde bl.a. följande i denna del (bet. s. 29 f., 2 res. S samt MP + V): Utskottet konstaterar att regeringen gjort ett flertal insatser för att stärka patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården. Förutom reformer för ökad valfrihet för patienten, som nämnts ovan, kan nämnas den numera lagstadgade vårdgarantin, som syftar till minskade väntetider till besök och behandling i sjukvården, skärpt tillsyn av hälso- och sjukvården samt ökade satsningar på kvalitetsregister i landsting och kommuner. Även insatser som utvidgad rätt till förnyad medicinsk bedömning och rätt till fast vårdkontakt kan lyftas fram i detta sammanhang. Utskottet ser positivt på att regeringen har för avsikt att utveckla den s.k. kömiljarden för att ytterligare stimulera tillgänglighetsarbetet inom vården. Myndigheten för vårdanalys, som har till uppgift att ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv följa upp, analysera och effektivitetsgranska verksamheter och förhållanden inom bl.a. hälso- och sjukvård, inledde sin verksamhet .