bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — Det är i sammanhanget positivt att samlade utsläpp av växthusgaser fortsatte att minska och att regeringen bedömer att etappmålet för utsläppsutvecklingen till 2020 är inom räckhåll. utsläpp av växthusgaser har minskat med 20 procent.15[ Se s. 115 för redovisning av etappmålet.] Det innebär att målet för perioden –2012, att utsläppen som ett medelvärde ska vara lägre än utsläppen , uppnåddes. Gruppen noterar att regeringen redovisar övergripande resultat av länsstyrelsernas arbete och att man utifrån skillnader mellan län identifierat områden som kan förbättras. Gruppen ser fram emot att regeringen återkommer om behovet av nya åtgärder i samband med att en kontrollstation för politikområdet genomförs 2015. Gruppen noterar även att regeringen har aviserat en kartläggning av bl.a. miljöskadliga subventioner, och gruppen ser fram emot att ta del av det fortsatta arbetet i frågan. påpekade utskottet att med anledning av en redogörelse från hade gett regeringen till känna att frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut, och att regeringen ännu inte hade lämnat förslag om hur överskottet ska hanteras. Utskottet utgick från att frågan om hur ett eventuellt kommande överskott ska hanteras kommer att underställas i enlighet med tidigare beslut. Regeringen redovisade att regeringen i budgetpropositionen hade angivit att man avser att återkomma till i frågan. Vidare redovisade regeringen i Årsredovisning för staten 2010 kvantitativa uppskattningar av förväntade överskott av utsläppsrätter (AAU). Regeringen angav att det definitiva överskottet kan fastställas först när 2011 och utsläpp är kända. Regeringen uppgav i skrivelsen att fortfarande bereder ärendet och genomför en analys av handlingsalternativ med sikte på att återkomma till budgetproposition. Gruppen noterar att regeringen i årets budgetproposition redovisar en precisering av planerade förvärv av utsläppsminskningsenheter. Gruppen utgår från att regeringen återkommer till med förslag om hur överskottet ska hanteras i enlighet med tillkännagivande. anslog medel till ett ekonomiskt stöd för hållbara städer om totalt –2010. Vidare tillsatte regeringen en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden. Miljö- och jordbruksutskottet genomförde 2010 en uppföljning av statens satsning på hållbara städer. Med anledning av uppföljningen framförde utskottet bl.a. att en utvärdering av satsningens mer långsiktiga effekter bör göras och pekade på vikten av att satsningens resultat och den kunskap som har samlats inom delegationen och i projekten tas om hand när satsningen är slut och delegationen avvecklad. Utskottet underströk vidare vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statens olika insatser för en hållbar stadsutveckling och att det är viktigt att fortsätta följa denna fråga. beslutade att tillföra anslaget för hållbara städer 2011–2012 för att fasa ut verksamheten. Regeringen beslutade därefter att förlänga delegationens uppdrag , för att konsolidera och avsluta det arbete som inletts.16[ Prop. 2010/11:1 utg.omr. 20, bet. 2010/11:MJU1. Det är enligt regeringen inte möjligt att se någon tydlig riktning för utvecklingen inom området God bebyggd miljö. Regeringen bedömer att det med de styrmedel som är beslutade eller planerade är möjligt att nå miljökvalitetsmålet. avslutade Delegationen för hållbara städer sitt arbete i och med att en slutrapport lämnades till regeringen. Under utgiftsområde 18 i årets budgetproposition redovisas att för perioden –2012 beviljades totalt 98 projekt stöd till ett belopp om . har fått i uppdrag att utvärdera stödet med redovisning . Tabell 2 Utgiftsutvecklingen för anslaget 1:15 Hållbara städer Belopp (tkr) Källor: Prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 5.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av resultatredovisningen konstaterade utskottet att det av regeringens redovisning framgick att stödet har resulterat i ett stort antal stödansökningar. Vidare hade bl.a. möten för erfarenhetsutbyte genomförts, och Delegationen för hållbara städer hade lämnat förslag till fortsatt arbete för en hållbar stadsutveckling. Utskottet konstaterade att satsningen på hållbara städer har lett till ett ökat intresse för hållbar stadsutveckling. Det kvarstår mycket arbete för att på bred front åstadkomma en hållbar utveckling av städerna. Utskottet menade att det är viktigt att regeringen uppmärksammar och åtgärdar de problem som utskottet har pekat på i sin tidigare uppföljning. Utskottet konstaterade att Delegationen för hållbara städer hade föreslagit att en nationell stadspolitik införs för bättre samordning av olika statliga sektorsintressen och en fortsatt statlig satsning på hållbar stadsutveckling. Utskottet menade att det är viktigt att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids och att det fortsatta arbetet har en tydlig koppling till ordinarie förvaltningsstrukturer. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen har tidigare konstaterat att satsningen på hållbara städer har ökat intresset för hållbar stadsutveckling och betonat vikten av att regeringen uppmärksammar de problem som utskottet lyft fram i uppföljningen av satsningen på hållbara städer. Regeringen gör i årets budgetproposition ingen bedömning av satsningens utfall. Av redovisningen framgår att regeringen genom initierat en uppföljning av både stödprojekt och det arbete delegationen utfört. Det är enligt gruppens uppfattning viktigt att erfarenheterna från satsningen tas till vara och sprids. Gruppen utgår från att regeringen återkommer till med en redovisning av uppföljningens resultat. beslutade att skulle tillföras anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen –2014 för en handlingsplan för kemikalier. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning som inriktades på att närmare följa upp resultaten inom kemikalieområdet och hur den resursförstärkning som beslutat har använts. Av utskottets uppföljning framgick att resursförstärkningen främst användes till personalkostnader. Satsningen innebar bl.a. att tillsynen utökades, något som enligt utskottets bedömning var en viktig insats som kan utgöra underlag för överväganden om en mer långsiktig finansiering av utökad tillsyn. Satsningen innebar även att projekt förbereds i dialog med andra aktörer. Utskottet framförde med anledning av uppföljningen att samarbete med andra myndigheter är viktigt för att ta till vara olika kompetenser och för att uppnå ett brett engagemang kring dessa frågor. Ökat samarbete kan även leda till att arbetet blir mer långsiktigt. Utskottet framförde att det är viktigt att regeringen analyserar eventuella behov av att ge relevanta myndigheter i uppdrag att samverka och att återrapportera resultatet. Utskottet menade vidare att satsningen innebär att möjlighet att driva på EU:s kemikaliepolitik ökar. Detta är enligt utskottet positivt och ligger i linje med intentionerna bakom satsningen. Utskottet framförde att det därför vore värdefullt om fick fortsatt rapportering om de konkreta resultat som satsningen leder till när det gäller möjlighet att driva på för en mer effektiv kemikaliepolitik i EU. Utskottet konstaterade det positiva i att satsningar av denna typ kan leda till att en fråga uppmärksammas . kan tidsbegränsade satsningar av denna typ leda till en viss ryckighet i myndigheters arbete och möjlighet att arbeta långsiktigt och målmedvetet med olika frågor. Det tar tid att både rekrytera personal till en satsning och att avveckla personal vid satsningens slut. Utskottet pekade vidare på att det är oklart vad som händer med upparbetade rutiner, samlad kunskap och påbörjat arbete efter satsningsperiodens slut. Utskottet menade att det är värdefullt att utvärdera hur effektiva denna form av satsningar är i jämförelse med mer långsiktiga åtaganden. I detta kan ingå att följa frågan om hur kostnadseffektiva denna typ av satsningar är. Det vore värdefullt om regeringen återkom till i någon av de två kommande årens budgetpropositioner och redogjorde för vilka konsekvenser som regeringen ser inför att den riktade satsningen upphör. En sådan redogörelse skulle ge ett fördjupat underlag inför beredningen av regeringens budgetförslag. Mot den bakgrunden ville utskottet särskilt lyfta fram vikten av att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av detta redovisas till , inte minst vad gäller satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Utskottet framförde att det är angeläget att regeringen säkerställer att berörda myndigheter involveras och att regeringen analyserar om det finns behov av att ge dessa myndigheter i uppdrag att samverka och att detta återrapporteras samt att satsningen följs upp och utvärderas. Uppnådda resultat bör redovisas till och bedömas i förhållande till mål och kostnader. Det är väsentligt att beakta hur resultat på lång sikt kan uppnås vad gäller arbetet för en giftfri miljö och att i det fortsatta kemikaliepolitiska arbetet ta till vara de erfarenheter som görs inom satsningen. Regeringen redovisar insatser på kemikalieområdet under En giftfri vardag. Regeringen skriver att det inte går att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Medan lagstiftning och andra styrmedel utvecklas positivt och bedöms bidra till målets uppfyllande, antas fortsatt ökad konsumtion och bristfällig kunskap om hälso- och miljöfarliga egenskaper verka i negativ riktning. Regeringen redovisar flera positiva tendenser: Användningen av vissa farliga ämnen i varor har begränsats genom EU-regler, bl.a. bly i smycken och akrylamid i tätningsmedel. Halterna av en del miljögifter har minskat i modersmjölk, t.ex. PBC och bromerade flamskyddsmedel. Förekomsten av s.k. CMR-ämnen (ämnen med cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska egenskaper) minskar i svenskproducerade varor. konstaterar regeringen att det för flertalet övriga ämnen saknas uppgifter om halter i människa och miljö samt om förändringen . Anslaget till Kemikalieinspektionen föreslås öka . Regeringen skriver att satsningen på handlingsplanen har gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att utöka varutillsynen, och för Kemikalieinspektionen och att främja initiativ i näringslivet att byta ut farliga ämnen och därmed minska risker. Mer resurser har lagts på operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt på kemiska analyser för kontroll av företagens regelefterlevnad. Genom tillsynen har man upptäckt ett flertal överträdelser som lett till åtalsanmälningar. Under rubriken skriver regeringen att man bör fortsätta på denna inriktning. I det internationella arbetet har Kemikalieinspektionen lämnat in ämnesutvärderingar och flera förslag till den europeiska kemikaliemyndigheten . tillhör enligt regeringen de mest aktiva länderna i EU när det gäller att lämna förslag på åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga ämnen. Genom internationellt samarbete på den globala kemikaliestrategins tredje högnivåmöte har enligt regeringen små men viktiga steg tagits inom området information om kemikalier i varor, genom antagandet av en hälsostrategi och genom att hormonstörande ämnen togs upp. Inom ramen för konventioner med partsmöten blev ett antal nya ämnen, bl.a. kvicksilver, reglerade på global nivå. Regeringen har i årets resultatredovisning inte kommenterat utskottets uppföljning. Tabell 3 Utgiftsutvecklingen för anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen Belopp (tkr) Källor: Prop. 2011/12:1, prop. 2012/13:1 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 6.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av resultatredovisningen konstaterade utskottet att det av regeringens resultatredovisning framgick att de extra resurserna bl.a. hade lett till ett intensifierat tillsynsarbete och att branschdialoger hade initierats. Utskottet noterade att regeringen hade redovisat en del resultat av satsningen men inte kommenterat de synpunkter som utskottet framförde året innan i sin uppföljning. Detta gällde t.ex. utskottets önskemål om regeringens analys av samverkansbehov, satsningens betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet. Utskottet framförde att det är viktigt att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av detta redovisas till . Utskottet betonade att uppnådda resultat bör bedömas i förhållande till mål och kostnader. Utskottet konstaterade att regeringen i budgetpropositionen inte hade lämnat någon redogörelse för de förväntade konsekvenserna av att satsningen upphör. Utskottet utgick från att en sådan analys kommer att lämnas i budgetpropositionen i enlighet med utskottets tidigare önskemål. 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar –2014 görs en statlig satsning inom kemikalieområdet i form av en resursförstärkning på Kemikalieinspektionen. Gruppen har tidigare lyft fram vikten av att regeringen följer den löpande utvecklingen av insatserna och att resultaten redovisas för . Gruppen konstaterar att regeringen inte heller i årets budgetproposition lämnar någon redogörelse för de förväntade konsekvenserna när satsningen kommer att upphöra, vilket efterfrågades av utskottet . Gruppen noterar att regeringen i budgetpropositionen beräknar att anslaget för Kemikalieinspektionen även efter 2014 kommer att ligga kvar på en högre nivå än före satsningen 2011. I enlighet med gruppens önskemål i förra årets uppföljning redovisar regeringen i årets budgetproposition satsningens betydelse för tillsynen. Gruppen anser det positivt att tillsynen i form av bl.a. inspektioner har ökat och lett till resultat. Givet frågans vikt och det stora engagemanget på området skulle gruppen gärna ta del av en fördjupad analys av de resultat som har uppnåtts genom anslagsutvecklingen. efterfrågade gruppen en redovisning av bl.a. samverkan på internationell nivå. Gruppen välkomnar att regeringen i årets budgetproposition redovisar både hur samverkan skett och resultat av bl.a. överenskommelser. 7 Biologisk mångfald i rinnande vatten genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen inriktades på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer i samband med vattenkraft. Utskottet konstaterade i sin behandling av uppföljningen att dammar, vattenkraftverk och regleringsmagasin påverkar den biologiska mångfalden i rinnande vatten på ett mycket negativt sätt, som vattenkraften har flera fördelar. Utskottet ansåg bl.a. att det är viktigt att lyfta fram både problem och möjligheter för att kunna bevara och återskapa biologisk mångfald i rinnande vatten. Utskottet pekade på vikten av att de frågor som togs upp i uppföljningen behandlas vidare i utvecklingsarbetet. Utskottet noterade vidare att det saknas tillräckliga motiv för kraftbolagen att arbeta med miljöfrågor. Det konstaterades att miljömål för vattendragen inte hade nåtts, och utskottet uppmärksammade att det finns flera olika målkonflikter som inte får förlama det fortsatta utvecklingsarbetet. Det är därför viktigt med en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning samt att myndigheterna ges ett tydligt uppdrag från regeringen att samarbeta. Utskottet konstaterade att det saknas en helhetsbild av vilka insatser som gjorts och resultatet av dem. Utskottet menade att det är viktigt att regeringen säkerställer att det samlade resultatet av åtgärderna redovisas och analyseras, och att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås. Utskottet framhöll dessutom vikten av samarbete och samverkan mellan myndigheterna och betonade vikten av hög kompetens i vattenfrågor vid de myndigheter som berörs. Utskottet konstaterade att arbetet med fiskvägar, restaurering av vattendrag och fiskevård har gått långsamt i förhållande till målen och att det finns ett fortsatt behov av åtgärder. Utskottet betonade därför vikten av förstärkta insatser för restaurering av vattendrag och fiskevård samt vikten av att följa upp resultatet av de insatser som görs. Utskottet fann att det är viktigt att säkerställa att kraftbolagen har tillräckliga motiv för att bevara och återskapa den biologiska mångfalden i vattendragen. Utskottet konstaterade att det inte finns någon entydig bild av vilken kostnad som fiskvägar innebär för kraftbolagen, men att det inte heller finns någon entydig bild av vilket värde som återskapad biologisk mångfald leder till. Utskottet menade att det är viktigt att klargöra de ekonomiska konsekvenserna av olika handlingsalternativ. Utskottet menade att det i första hand är kraftbolagen som bör betala för åtgärder, men konstaterade att statliga bidrag till restaureringsåtgärder kan förenkla arbetet och göra att processen går snabbare. Det är viktigt att kraftbolagen ges tillräckliga motiv att arbeta med biologisk mångfald. Dessutom behövs statliga resurser för att finansiera åtgärder som annars inte skulle komma till stånd, varför det är viktigt att det även fortsättningsvis avsätts statliga medel till sådana insatser. Utskottet konstaterade att de statliga resurserna för restaurering av vattendrag har varierat och framhöll vikten av långsiktighet i medelstilldelningen och det faktum att det behövs resurser för att kunna genomföra restaureringar. Utskottet konstaterade att bestämmelserna om vattenverksamhet inte har integrerats helt i , vilket har lett till att praxis utgår från den äldre, exploateringsinriktade vattenlagen och inte från den helhetssyn som finns i och dess förarbeten. Utskottet noterade att det finns utredningsförslag som syftar till att harmonisera regelverket för vattenverksamhet med annan verksamhet som regleras i . Inför det fortsatta utvecklingsarbetet betonade utskottet vikten av det övergripande målet att främja en hållbar utveckling och vikten av att denna fråga hanteras vidare. Utskottet vidhöll sin bedömning att för att nå miljökvalitetsmålen behövs ett intensifierat arbete med bl.a. tillsyn och omprövning av vattendomar. Utskottet redovisade att man har fått många indikationer på att situationen är otillfredsställande med tanke på hur äldre vattendomar är utformade. Det behövs fortsatta analyser av hur frågan kan hanteras för att säkerställa den biologiska mångfalden. Utskottet konstaterade avslutningsvis att de fem vattenmyndigheterna fortfarande ses som nya aktörer och att flera instanser pekat på att det är ett problem att ingen har haft ansvar för att hålla ihop och samordna vattenmyndigheternas arbete på nationell nivå. Utskottet betonade vikten av fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och menade att Havs- och vattenmyndigheten kan innebära en möjlighet till tydligare samordning. Regeringen gör i resultatredovisningen för Levande sjöar och vattendrag bedömningen att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet om levande sjöar och vattendrag till 2020 med de styrmedel som är beslutade eller planerade. Det åtgärdsarbete som bedrivs bedöms inte ske i den takt som skulle innebära att målet nås till 2020. Regeringen redovisar i budgetpropositionen bl.a. följande: Den senaste klassningen av vattenförekomster i vattendrag och sjöar visar att respektive har sämre än god ekologisk status. Situationen för ålen är fortfarande allvarlig, till stor del på grund av kraftverken. Förbud och fiskeregleringar har införts. Arbetet med att minska utsläppen från övergödning pågår och behöver fortsätta. kvarstår många miljöproblem på grund av att överskott av växtnäringsämnen, farliga ämnen och läkemedelsrester tillförs vattenmiljön. Kunskapen om ämnenas spridning och påverkan behöver förbättras. Försurningen har minskat, men trots det är både vatten och mark starkt påverkade, och många vattenmiljöer kommer att behöva kalkas fram över. råder både resurs- och kunskapsbrist för skydd och restaurering av kulturmiljövärden längs sjöar och vattendrag. Det pågår satsningar i syfte att förbättra kunskapsunderlaget. I syfte att öka åtgärdstakten när det gäller enskilda avlopp gav regeringen och vattenmyndigheten i uppdrag att till föreslå styrmedel och nödvändiga författningsförändringar. Den kommitté som tillsattes 2012 med uppdrag att se över reglerna om vattenverksamheter har fått förlängd tid och ska redovisa två delrapporter. 7.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning av resultatredovisningen konstaterade utskottet att det av regeringens redovisning framgick att anläggande av kraftverks- och regleringsdammar har stor påverkan på den fysiska miljön. Antalet restaurerade vattendrag har ökat , men arbetet går långsamt, bl.a. på grund av den juridiska processen vid omprövningar och tillstånd för vattenverksamhet. Utskottet konstaterade att regeringen därför hade tillsatt en utredning som ska se över reglerna för vattenverksamhet. Utskottet konstaterade även att det finns ett stort intresse i frågor som rör vattenkraften och biologisk mångfald i rinnande vatten. Det är därför tillfredsställande att regeringen har tillsatt en utredning. I sitt ställningstagande utgick utskottet från att de problem som uppmärksammats kommer att lösas, och att regeringen i de kommande årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås för den biologiska mångfalden i rinnande vatten. 7.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen konstaterar att det av regeringens resultatredovisning framgår att utvecklingen på området är oroande. Regeringen gör bedömningen att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet om levande sjöar och vattendrag till 2020 med de styrmedel som har beslutats eller planerats. Det är likväl positivt att regeringen har identifierat vissa åtgärdsbehov, men gruppen anser, liksom , att ytterligare åtgärder måste vidtas för att uppnå målet. När det gäller frågan om restaurering av vattendrag visar regeringens resultatredovisning även att arbetet fortfarande går långsamt. Gruppen understryker återigen vikten av förstärkta insatser för restaurering av vattendrag och vikten av att följa upp resultatet av de insatser som görs. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av den biologiska mångfalden i rinnande vatten och vattenkraft redovisades och analyserades en rad olika problem, bl.a. kring tillsyn och tillståndsprövning. Kraftverks- och regleringsdammar har stor påverkan på den fysiska miljön i vattendragen. genomförde utskottet en utfrågning med anledning av utskottets uppföljning. Det finns sammantaget ett stort intresse i frågor som rör vattenkraften och biologisk mångfald i rinnande vatten. Gruppen ser fram emot att ta del av resultatet av den utredning regeringen har tillsatt för att se över reglerna för vattenverksamhet. Jag står naturligtvis bakom Socialdemokraternas budgetmotion i dess helhet och miljöbudgeten i synnerhet, vilket vi socialdemokrater beskriver i vårt särskilda yttrande. Jag står också bakom samtliga reservationer men avstår från att yrka bifall till dem, dels för tids vinnande, dels för att jag är oförmögen att göra det eftersom den socialdemokratiska budgeten tyvärr inte kommer att få gehör i denna övervägande borgerliga riksdag. Det är något som jag tror och hoppas kommer att förändras en bit in , så att vi kan få de möjligheter som en ny och framtidsinriktad socialdemokratiskt ledd regering och riksdag kan ge. Vi socialdemokrater vill forma ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Vi anser att förutsättningarna för att lyckas med detta är att vi gör det tillsammans, i bred samverkan och med långsiktighet.Att göra som den nuvarande regeringen, att hålla fast vid och cementera blockpolitiken, passar miljöpolitiken och hållbar utveckling synnerligen illa. Det betyder att det är kortsiktiga åtgärder som raseras vid varje regeringsskifte.