· H101MJU3 · 2013-11-06 10:23:15 — Det vore bra för hela den europeiska klimatpolitiken, och det skulle stärka handelssystemet långsiktigt. Repetition är kunskapens moder, så låt mig återigen repetera att det viktigaste för att långsiktigt stärka EU:s handel med utsläppsrätter och få systemet att fungera bättre är att sätta upp långsiktiga, ambitiösa mål för att minska utsläppen. Ska jag ta det en gång till? Det viktigaste för att långsiktigt stärka EU:s handel med utsläppsrätter är alltså att få på plats långsiktiga, ambitiösa utsläppsminskningsmål.Grunden är att vi har fått på plats ett mål under det svenska ordförandeskapet om att minska utsläppen till 2050 . arbetar och driver nu på för att vi inom EU ska sätta upp mål om hur mycket utsläppen ska minskas till 2030 och 2040. Det är viktigt att vi snart sätter upp dessa mål så att vi kan ha med oss detta in i klimatförhandlingarna med ambitionen att nå en global överenskommelse 2015.För att lösa den akuta situationen med låga priser som inte skapar tillräckliga incitament för investeringar i klimatsmart teknik har vi accepterat att göra en enskild åtgärd i form av backloading. Men vi tycker att det är viktigt att markera att detta måste vara en åtgärd som vi bara vidtar i undantagsfall. Annars äventyrar vi hela systemets trovärdighet.Jag är glad över att vi nu har fått tydliga besked från kommissionen om att den ser backloading just som ett undantagsingrepp och att den säkerställer att återföringen av medlen kommer industrin och teknikutvecklingen till del. Det långsiktigt viktigaste vi kan göra är att sätta upp ambitiösa mål. Där är pådrivande. Vi står inför en gigantisk utmaning i och internationellt. Vi har ett uppdrag att överlämna en jord i balans till kommande generationer. Vi behöver använda hela verktygslådan. Vi behöver använda ett antal styrmedel.Handelssystemet, herr talman, har varit aktuellt här . Det är marknadsstyrt och internationellt, och det är ett viktigt styrmedel för att kunna minska utsläppen av växthusgaser inom EU och givetvis också globalt.Även CDM har nämnts - clean development mechanism. Det bidrar också till att minska växthusgasutsläppen och gör det billigare och förbättrar därmed kostnadseffektiviteten. Det ska vi också använda oss av.Fokus för de svenska CDM-krediterna är förnybar energi, energieffektivisering och avfallshantering. Det är rätt inriktning, anser jag. Vi har olika uppfattningar. Oppositionen är kritisk. Emellanåt är kritiken befogad, skulle jag vilja tillstå. Alliansen ser möjligheterna mycket mer. Vi tar tag i problemen, och vi söker lösningar.Det finns olika problem vi behöver söka lösningar på. Det är till exempel ett problem att det har gått flera perioder innan auktioneringsinstrumentet har använts. Det används ännu inte fullt ut, eller det planeras framöver. Vi kan dock inte vara nöjda innan det är 100 procent.Folkpartiet har drivit frågan om auktionering . Jag vet att bland annat min företrädare i och min vän och kollega drev den här frågan i den nationella arbetsgrupp som då var på gång.Det är problematiskt att priset på utsläppsrätter sjunkit. Den frågan har också diskuterats här . Den har sjunkit dramatiskt, vilket innebär att nödvändig tekniköverföring och finansiella resurser till utvecklingsländerna minskar men också att trovärdigheten hos själva handelssystemet drabbas negativt.Därför var det nödvändigt att ett antal utsläppsrätter som skulle ha auktionerats ut i stället skjuts , så kallad backloading. Men det kommer att krävas mycket mer för att stärka marknaden. Det är en fråga som kommer att lyftas vid kommande klimattoppmöte, och här har ett stort ansvar för att de nya skarpa verktygen ska kunna användas. Jag förväntar mig att auktioneringstakten ökar och att den också omfattar alla sektorer. Det krävs dock också att tar ett större ansvar i COP 19 än vad man har aviserat och att det verkligen blir ett dramatiskt och positivt globalt genombrott i under klimattoppmötet 2015.Herr talman! Det är en viktig utgångspunkt att de ekonomiska styrmedlen ska bli träffsäkra, bland annat genom långsiktighet och genom strukturella åtgärder så att arbetet med färdplan 2050 med visionen om noll nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska kunna klara minst tvågradersmålet. Det finns många forskare som säger att det inte kommer att vara tillräckligt, vi behöver öka även ambitionen när det gäller gradersmålet.Kontrollstationen 2015 blir därför en viktig avstämning. Före den tidpunkten behöver med stor nödvändighet ett bindande avtal kring målet för 2030-2040 finnas på plats, och minskningar till 2020 är en nödvändighet. har också aviserat och påtalat i EU-samtal och EU-överläggningar att detta är viktigt. gav regeringen och i uppdrag att utarbeta ett underlag till kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen. Jag kallar det för ett ramverk. Vi må ha olika begrepp, men jag tror att vi har samma bild av att vi behöver den strukturen för att kunna arbeta vidare.Herr talman! Utöver EU:s handelssystem är den svenska koldioxidskatten oerhört träffsäker. Den rimmar väl med förorenaren-betalar-principen och borde kunna utnyttjas skarpare nationellt men också spridas globalt. Det skulle betyda oerhört mycket. Då skulle vi också kunna arbeta mycket mer framgångsrikt med att fasa ut fossil användning. Vi kan inte invänta koldioxidbeskattningen innan vi tar ett drastiskt steg för att få bort och fasa ut fossilsubventionerna. Det är subventioner som uppgår till . De pengarna hade kunnat användas oerhört mycket bättre. Fossilanvändningen är för övrigt, enligt den senaste , den allra största orsaken till de klimatförändringar vi nu står inför. När det gäller frågan om antalet utsläppsrätter som har auktionerats ut har regeringen redovisat att den första auktionen av utsläppsrätter på den EU-gemensamma auktionsplattformen för den tredje handelsperioden ägde rum . Totalt såldes utsläppsrätter som för svenskt vidkommande motsvarar runt . Som också har lyft fram här bör, enligt direktivet, av intäkterna från handeln med utsläppsrätter gå till klimatåtgärder på både nationell eller internationell nivå, vilket också ska rapporteras. Finansministern har i en debatt varit tydlig med att åtgärder och intäkter kommer att rapporteras. Även om regeringen har valt att inte öronmärka kommer man att rapportera klimatåtgärder och satsningar. De satsningar som har gjorts är, precis som har framfört, högre än de intäkter vi har fått.Det är välkommet och viktigt att CDM granskas, men också att de flexibla mekanismerna utvecklas inför en framtida klimatregim vad gäller effektivisering, förutsägbarhet, kvalitetssäkring och transparens. Beslut om förbättringar kring detta kommer också att tas på COP 19 i . Jag vet, precis som jag sade , att kommer att vara pådrivande där.Under 2012 har flexibla mekanismer totalt gett 19 miljoner utsläppsminskningsenheter i 42 länder. Den genomsnittliga kostnaden ligger på per ton. Som jämförelse kan nämnas att den svenska generella koldioxidskatten är per ton. ska fortsätta samarbeta med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. vill nämligen vara i framkant, och jag skulle vilja säga att vi är i framkant. Med nationella och internationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig, på hemmaplan såväl som internationellt. Ytterligare klimatinvesteringar på föreslås i budgeten inför 2014.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden. Jag har några frågor till . De rör främst CDM och uppköpen av utsläppskrediter i andra länder.Min första fråga rör det långsiktiga klimatmål som regeringen håller på att ta fram . I det långsiktiga klimatmålet ska man inte använda sig av CDM, alltså uppköp av utsläppskrediter, för att uppnå målet. Allting ska göras på hemmaplan. Det är logiskt och följer precis det som numera rekommenderar i de långsiktiga målen, nämligen att det ska göras domestic - på hemmaplan - utan uppköp av utsläppskrediter. Om man tittar på andra jämförbara länder, till exempel , och , ser man att de i sin klimatpolitik gör allting på hemmaplan redan här och . Jag vill understryka att till exempel och har 40-procentiga minskningar till 2020 som klimatmål, precis som vi i . Min första fråga till är varför ni inte använder utsläppskrediter om det är så otroligt bra för klimatmålet 2050?Min andra fråga rör CDM-projekten i sig. I regeringens budget ser man att ungefär hälften av CDM-projekten rör investeringar i så kallade multilaterala fonder. i , som tog upp tidigare, finns med där. Det storskaliga vattenkraftsprojektet i norra , , som är extremt kritiserat finns med där. Jag undrar varför ni går in i de storskaliga fonderna när ni inte har minsta möjlighet att påverka innehållet i projekten? Tack för frågorna! Detta är oerhört viktiga frågor. Det känns egentligen som att man skulle behöva ta för att diskutera bara de här frågorna och borra djupt i dem.Min tanke och min tro är att när och , som precis har fått uppdraget, återkommer med sitt ramverk, sin plan, finns det stor anledning för oss att också över alla partigränser diskutera vidare.Det viktiga för oss här och är att vi vill använda alla verktyg i verktygslådan. Vi tror på möjligheten att, precis som lyfts fram, arbeta internationellt. Vi ser att det finns många framgångsmöjligheter i form av internationella avtal och genom att använda CDM. Vi ser energieffektiviteten. Vi ser kostnadseffektiviteten. Där har vi varit tydliga med vilka prioriterade områden vi vill använda oss av. Det handlar bland annat om förnybar energi, energieffektivitet och avfall.Men det krävs transparens, och vi är de första att erkänna att vissa av projekten inte varit lyckade. Det är därför vi är noggranna med att följa upp och se till att det blir riktigt bra projekt. Det handlar om 42 länder där vi får vara med. Det tycker jag är fantastiskt, och det vill jag gärna fortsätta med. Vad som kommer att hända 2050 vet vi inte. Det är dit, och här tror jag att vi kommer att få revidera åt alla håll och kanske hitta nya instrument.Vi tror på marknadsmässiga lösningar och på att vi ska jobba såväl nationellt som internationellt. Kan då förklara på vilket sätt investeringar i en kolgruva i har med förnybar energi att göra? Hon sade att det var ett prioriterat mål. Eller vilken annan kategori faller det under?Det jag säger är att ni, , inte har någon som helst möjlighet att påverka innehållet i de fonder som ni går in i. Om det fanns någon form av trovärdighet i den politik ni bedriver skulle ni inte investera pengar i de fonderna. Jag tror att ni gör det för att det är fråga om enkla investeringar. Ni går in med pengar, och sedan kan ni tillgodoräkna er det som om ni hade gjort utsläppsminskningar på hemmaplan. Er politik handlar om att ni köper utsläppskrediter för motsvarande av det svenska klimatmålet. Det är klimatåtgärder som inte blir vidtagna i på grund av att ni köper billiga utsläppskrediter.Jag skulle också vilja fråga om utsläppsmålen . Jag har diskuterat frågan med , som från håll säger att när det gäller målet ska man inte använda CDM, uppköp av utsläppskrediter, för att nå det. Som jag sade kan man se att det är den generella trenden, och det som också EU rekommenderar. Länder jämförbara med använder över huvud taget inte uppköp av utsläppskrediter . Därför vill jag fråga : Eftersom du tycker att CDM är bra borde väl driva att det ska finnas en mängd CDM i klimatmålet ? Om det är så bra , varför driver ni då inte att det ska vara en bärande del också i den framtida klimatpolitiken? Det övergripande målet handlar inte om vilka verktyg vi använder, utan det övergripande målet måste vara att vi ska efterlämna en jord i ekologisk balans. Då handlar det om noll nettoutsläpp. Det måste vara det övergripande målet. Vilka verktyg vi sedan använder måste utvärderas.Jag sade tidigare att vissa saker inte har fungerat, men många bra projekt har kommit till stånd tack vare de flexibla mekanismerna. Det kan handla om solenergilösningar i . Det kan handla om energieffektiva lösningar på andra håll i världen. De exempel på projekt som tar upp skulle jag tro syftar på där vi har gått in och där vi inte, vilket jag beklagar, har haft den insyn som jag tycker att vi borde ha. Det har miljöministern tagit till sig och här i kammaren sagt att hon vill ta upp det med ansvariga för att se hur vi ska kunna öka transparensen. Det gäller de storskaliga projekten där vi inte riktigt har haft transparens.Det finns instrument för att kontrollera att de flexibla mekanismerna används, att CDM används som det är tänkt. Det stramas upp undan för undan, men det är FN-lett. Vi behöver jobba vidare, och jag tycker inte att vi ska kasta ut barnet med badvattnet utan i stället utveckla system som fungerar. Riksdagskolleger och åhörare! Dagens debatt utgår från en rapport från om utsläppshandeln för att begränsa klimatförändringen samt den skrivelse som regeringen lämnat till med anledning av . Det är ett bra tillfälle att ha en diskussion eftersom världens klimatförhandlare träffas i för ytterligare ett klimatmöte. Syftet med det mötet är att få fram en tidsplan för hur man ska förhandla för att kunna ha det klimatmötet som är planerat att hållas i och då få ett globalt bindande avtal som omfattar alla länder och alla utsläpp. Det är oerhört viktigt. Därför är det bra att nu ha den här debatten, blicka framåt och diskutera vad vi behöver göra för att klara klimatmålet, tvågradersmålet, och få till stånd ett globalt bindande avtal.Det ska sägas, herr talman, att och kritiken i den främst berör uppbyggnaden av handelssystemet, framför allt den andra handelsperioden. har det skett ett antal förbättringar av systemet. Under den andra handelsperioden fick man till exempel bara auktionera max av utsläppsrätterna. , som vi gått in i 2013, kan man auktionera , vilket är bra. Det är en bra förändring, och som centerpartist tycker jag att auktionering i så stor utsträckning som möjligt ska användas i stället för tilldelning utifrån historiska referenser.Herr talman! Vi ser att handelssystemet kommer att bidra till att EU når sina mål till 2020. Problemet är - det tror jag att vi alla är överens om - att 2020-målen inte leder oss till de långsiktiga målen, till 2050-målen som EU satte upp under det svenska ordförandeskapet, alltså att EU ska minska utsläppen till 2050. Det är de långsiktiga målen vi måste ha i sikte när vi diskuterar handelssystemets funktion.Vi måste konstatera att EU:s utsläppshandelssystem är det viktigaste gemensamma instrument vi har inom EU. Det är viktigt att vårda och utveckla systemet, som är ett marknadsbaserat system. Vi ska vara klara över att prissignalerna på marknaden för utsläppsrätter inte är tillräckligt tydliga . De är inte tillräckligt tydliga för att ge de investeringar vi behöver för att nå de långsiktiga målen. Det ska vi erkänna klart och tydligt. Vi ska också erkänna att det finns en historisk orsak till det. och flera andra har varit inne på det, nämligen att tilldelningen initialt var alltför frikostig. Dessutom har vi haft en ekonomisk kris som gjort att vi har ett stort överskott av utsläppsrätter.Då är frågan hur vi kan hantera detta överskott. har stöttat förslag att göra en så kallad backloading, alltså flytta fram utsläppsrätter från en tidigare handelsperiod till en . Det var det bästa förslaget som fanns tillgängligt. Det har funnits andra förslag; UK har nämnts i debatten. har förespråkat en så kallad set-aside, det vill säga att man kunde plocka ut utsläppsrätter från handelssystemet. Problemet är att det förslaget inte fanns på bordet. Vi ska alltså inte lura oss själva här. har stöttat det bästa förslag som fanns tillgängligt. är regeringen i skrivelsen mycket tydlig med att kommissionens förslag sannolikt inte är tillräckligt för att åstadkomma den önskade effekten, att leda oss mot de långsiktiga målen.Frågan blir vad mer vi kan göra, förutom backloading. Ett sätt är att höja klimatmålet till 2030. Då ligger det redan i systemet, bubblan sjunker och vi får en bättre prissignal. Ett annat sätt är, som jag nämnde, att göra en set-aside, att plocka ut utsläppsrätter. Vi har inom EU utsläppsrätter som ligger och skvalpar. Det är det som trycker ned priset.Jag tror inte att detta med ett prisgolv är ett lika bra sätt som att höja målen eller att göra en set-aside och plocka ut utsläppsrätter ur systemet. En annan del är att ha bindande mål till 2030 och 2040. Det är en nog så viktig del i att få tydliga prissignaler till dem som ska investera och göra investeringar klimatsmart.Herr talman! När vi talar om utsläppshandelssystemet är det också viktigt att diskutera vilka utsläpp som ska ingå i systemet. EU:s beslut om att ta in flyget i handelssystemet har lett till en intressant följdeffekt. Vi hade i går i utskottet en subsidiaritetsprövning om just den följdeffekten, där FN:s internationella luftfartsorganisation på sitt möte förklarade sig villigt att ta fram ett system för att sätta pris på flygets utsläpp. Det är en direkt följd av att EU valde att ta med flyget i utsläppshandelssystemet. Både länder och organisationer blev stressade av det, för det fanns också andra ländergrupper som sade att de kanske ville följa efter.Vi ska ha klart för oss att detta är något historiskt. Bakgrunden till att vi inte kan lägga en skatt på flygbränsle är Marshallplanen efter . Enligt Marshallplanen skulle man stimulera handel och rörlighet, och därför fick man inte lägga skatt på vare sig flygets eller sjöfartens bränsle. Vi lever fortfarande kvar i det. Jag tycker att vi borde ha kommit ur postkrigstraumat och insett att vi nu har andra problem att ta tag i.Icke desto mindre är det historiskt att nu har sagt att vi nu kan ha ett marknadsbaserat system och sätta pris på flygets utsläpp. Jag noterar att ingen från oppositionen har tagit upp detta, som jag tycker är historiskt och som vi hade på bordet i utskottet i går. Om vi hade följt oppositionens väg och i stället lagt skatt på flygbiljetter - observera: på flygbiljetter, inte på flygets utsläpp - som oppositionen föreslog och fortfarande har förslag om, så hade vi inte varit där. Då hade vi inte stressad . Vi hade kanske fått en annan prissignal för flygtrafik som startar och landar i , men vi hade inte varit där vi är nu när EU har beslutat att ta med flyget i utsläppshandelssystemet.När vi gör förändringar i utsläppshandelssystemet ska de vara långsiktiga och bära mot det långsiktiga målet. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Du lyckades jaga upp mig ändå, ! Jag hade inte tänkt begära replik, men så kom dessa upprepade pikar mot vår flygskatt, ungefär som om vi någonsin skulle ha varit emot att man tar in flyget i EU:s utsläppshandel. Vi har haft synpunkten att flyget borde ha en egen bubbla i utsläppshandeln, alltså att man har flyget för sig och industrin för sig, för att undvika den situation vi har , där flyget betalar bara för koldioxiden, trots att flygets totala klimatpåverkan egentligen är dubbelt så stor när man också räknar in kväveoxid, vattenånga och så vidare. Flyget handlar med samma utsläppsrätter som industrin, vilket blir väldigt skevt. Detta är dock inte detsamma som att vi har varit mot det.Vi har däremot sett behov av att komplettera med en flygskatt, särskilt innan detta med utsläppshandeln fanns på plats. Det är egentligen här som jag ser skiljelinjen. Alla partier här i kammaren vill att vi ska jobba internationellt inom EU, oavsett om det gäller utsläppshandel för flyget eller att skärpa upp utsläppshandeln - möjligen har hållning varit lite oklar. I vilket fall som helst är vi överens om detta. Frågan är vad vi ska göra i när vi ser att vi inte ännu har fått gehör för det vi vill. Utsläppshandeln levererar inte det den skulle. Ska vi bara jobba för att förstärka den i EU, även om det kan ta , eller kan det finnas behov av kompletterande åtgärder i , till exempel en flygskatt eller ett prisgolv? Jag tror inte att man försämrar möjligheten att få igenom försämringar i EU för att länder har kompletterande åtgärder. På samma sätt som EU kunde stressa kan enskilda medlemsländer som går före och exempelvis har flygskatt eller andra kompletterande åtgärder stressa EU. Blir de tillräckligt många är det något som stressar EU och gör det lättare att komma fram också på EU-nivå. Jag kan bara konstatera att om hade tyckt att denna historiska händelse med hade varit viktig hade hon nämnt det i sitt anförande. gjorde du inte det, , utan du talade dig varm för er flygskatt, vilket är en skatt på, nota bene, flygbiljetter. Det låter jättebra med en flygskatt, men vi får inte lägga skatt på flygbränsle, vilket jag beklagar.Som jag sade borde vi ha kommit ur postkrigstraumat, men vägen ur det är just den väg som har öppnat och som öppnades tack vare att vi var tydliga med att vi ville få in flyget i systemet för handel med utsläppsrätter. Det kan vara viktigt att komplettera handelssystemet med nationella åtgärder, och lyfter fram just detta med prisgolv. Om skulle lägga ett prisgolv på utsläppsrätter inom befintligt system innebär det att vi skulle pressa ned priset ytterligare inom den bubbla som finns inom EU. Det skulle vara väldigt oklokt. Dels skulle vi meka med konkurrenssituationen, vilket är oklokt i sig, dels skulle vi inte vinna något när det gäller att minska utsläppen totalt sett.Jag tycker att prisgolv är en dum åtgärd. I stället skulle vi minska taket och se till att få bort överskottet. Ska man diskutera prisgolv ska man göra det på EU-nivå. Jag uppfattar att med sin klämkäcka Sverige-ska-gå-före-principen tycker att vi ska ha ett prisgolv i . Det är dubbelt dumt, tycker jag. Jag ska medge att jag inte alltid lyckas, men jag har i alla fall ambitionen att i mitt anförande hålla mig till det som debatten handlar om. I det här fallet var det en skrivelse från regeringen om granskning av utsläppshandeln. Det handlade inte om framgången i eller över huvud taget om de frågorna. Därför nämnde jag det inte i mitt anförande. Det var måhända dumt. Jag kanske skulle ha broderat ut och pratat om alla möjliga saker, men jag gjorde inte det.I vilket fall som helst får vi inte lägga skatt på flygbränslet. Det skulle annars vara det rimliga i väntan på att man får en fungerande utsläppshandel, gärna på global nivå. Men eftersom vi inte får det och vi ser att flyget ökar allt kraftigare och att det står för stora utsläpp behöver vi göra något. Lägger man en skatt på flygbiljetter, precis som en rad andra länder har gjort, bland andra , , , och , kan man åtminstone dämpa något av ökningen och låta flyget betala lite mer av den miljökostnad som man faktiskt orsakar.Sedan vill vi så klart få igenom lösningar på internationell nivå. Det gäller även detta med utsläppshandel. Det bästa vore om vi kunde styra upp EU:s utsläppshandel. Men ska vi i väntan på detta låta vår svenska industri gå miste om de prissignaler som ändå kan gynna industrin ? Om man redan nu har ett omställningstryck gör det att svensk industri ställer om, går före och tar fram klimatsmarta produkter tror jag att det är en vinnarlösning i längden.Visst vore det trevligt om vi inte behövde detta, och visst är det tråkigt om det innebär att utsläppen flyttar någon annanstans. Men som det är nu har systemet redan havererat. Det är redan så lågt pris. Det finns redan ett så stort överskott av utsläppsrätter att ytterligare överskott inte kommer att påverka mer än på marginalen. Det är därför som vi tycker att man åtminstone måste ha en omställning i . har helt rätt i att det är en skrivelse om utsläppshandelssystemet som vi pratar. Jag talade om vad utsläppshandelssystemet har omfattat och kan omfatta. Där är flyget ett exempel. valde, vilket jag tydligt hörde, att brodera ut inom andra områden - vad vi skulle göra nationellt och så vidare. Man kan ju välja vad man broderar ut om.