bet · H001NU12 · 2013-04-16 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2012/13:N355 av (M). En effektivare elanvändning och ökade möjligheter för små elkonsumenter att producera förnybar el är bara två exempel på vad som skulle kunna underlättas betydligt genom satsningar på framtidens smarta elnät och smarta elmätare. Det är vår övertygelse att smarta nät kommer att bli nödvändiga när de fossila bränslena avvecklas. El från förnybara energikällor ställer dessutom större krav på de svenska elnätens funktionalitet. Vi vill därför prioritera utbyggnaden av smarta elnät som en del av en nödvändig omställning till en mer hållbar och värdeburen tillväxt. Den tekniska utvecklingen går snabbt när det gäller förnybar elproduktion, och det gäller att takten inte bromsas av att utvecklingen på elöverföringsområdet inte har samma tempo. Vi välkomnar tillkomsten av ett samordningsråd för satsningar på smarta nät men anser att genom ett tillkännagivande till regeringen ytterligare ska understryka betydelsen av att utvecklingen på detta område bejakas. Ett tydligt riksdagsuttalande kan ge samordningsrådet momentum i deras arbete med att ta fram en progressiv handlingsplan som kan ligga till grund för en offensiv hållning till smarta nät och dess centrala roll för utvecklingen av ett förnybart energisystem. Sammantaget förordar vi alltså ett tillkännagivande i linje med vad som efterfrågas i motion 2012/13:N366. Motionen tillstyrks således i den berörda delen. Motion 2012/13:N355 (M) avstyrks. Förtida delning av nätförstärkningskostnader, punkt 7 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 19 och 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 18. Regeringen talar gärna vitt och brett om vikten av att utveckla ett tredje förnybart ben i det svenska energisystemet. Kopplingen mellan luftiga visioner av detta slag och konkret handling till gagn för tillkomsten av förnybar energi är emellertid ofta svag. Ett exempel på detta är oförmågan att presentera förslag när det gäller förtida delning av nätförstärkningskostnader. Den nuvarande ordningen med höga kostnadströsklar för de som väljer att bygga ett nät och sedan i princip inga eller låga kostnader för de som kopplar in sig på den befintliga ledningen och utnyttjar ledig kapacitet hämmar på ett högst påtagligt sätt framväxten av regeringens så hett åtrådda tredje ben. Det leder exempelvis till en situation där möjliga vindkraftsexploatörer lurpassar på varandra snarare än att med gemensamma ansträngningar leda utvecklingen mot ett hållbart energisystem. Att regeringen har sagt sig vilja komma till rätta med denna typ av problem klingar dock falskt mot bakgrund av att frågan nu har beretts inom . Intrycket är snarare att regeringen tror att problemet ska försvinna av sig självt eller att regeringens tidigare utfästelser om att ta tag i frågan ska falla i glömska. För att säkerställa att regeringen nu går från ihåliga löften till praktisk handling när det gäller frågor om förtida delning av nätförstärkningskostnader anser vi att bör bifalla de krav på tillkännagivanden som finns i motionerna 2012/13:MJ424 (S) och 2012/13:N366 (S). De båda motionerna tillstyrks således i de berörda delarna. Övriga frågor om elnätsutbyggnad, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. I vår reservation i anslutning till avsnittet om elområden har vi konstaterat att elöverföringskapaciteten genom är begränsad och att elexporten från både norra och belastar stamnätet på ett sätt som pressar upp priserna i vissa delar av landet. Bristerna i stamnätet försämrar dock även förutsättningarna för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Vi anser att därför bör ställa sig bakom ett uttalande i linje med vad som föreslås i motion 2012/13:N366 (S) om betydelsen av att överföringskapaciteten mellan de norra delarna av landet och de södra förstärks för att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av den förnybara elproduktionen. Den nyssnämnda motionen tillstyrks i den berörda delen. Motion 2012/13:N300 (V) avstyrks i de här berörda delarna. Övriga frågor om elnätsutbyggnad, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10 samt 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 20. Jag instämmer i det som sägs i motion 2012/13:N300 (V) om att stamnätskapaciteten måste byggas ut. Förnybar elproduktion som tillkommer i landets norra delar måste kunnas överföras till där elförbrukningen är större. Jag anser att regeringen måste se till att utvecklar sina handlingsplaner för elnäten. Yrkandet i den nyssnämnda motionen om ett tillkännagivande med den innebörden tillstyrks därför. Vidare vill jag understryka vikten av att tillståndsgivningen för nätkoncessioner också snabbas upp. Ledtiderna för projekt av detta slag har ökat radikalt , och det är därför motiverat att genom ett tillkännagivande till regeringen klargör vikten av att tillståndsgivningen effektiviseras. Motionen tillstyrks således även i denna del. Motion 2012/13:N366 (S) avstyrks i den här aktuella delen. Elcertifikat, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 2, 2012/13:N368 av och (båda SD) och 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkande 4. För att uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning i krävs en snabb utbyggnad av den förnybara energiproduktionen tillsammans med kraftfulla satsningar på energieffektivisering. Vi är i grunden positiva till det gemensamma elcertifikatssystemet med men beklagar att det har utformats på ett sådant sätt att låser fast sig vid målet om ny förnybar el . Enligt vår mening är möjligheterna att bygga ut ny förnybar elproduktion i betydligt större än dessa . Bara investeringsviljan i vindkraft är mer omfattande än vad elcertifikatssystemets nuvarande mål kan möta. Vi vill därför att målet ska höjas till ny förnybar el till 2020 och till till 2030. Detta innebär att vi tillstyrker motionerna 2012/13:N366 (S), 2012/13:N402 (MP) och 2012/13:N300 (V) i de delar som har den innebörden. Vi ställer oss dock inte bakom förslaget i motion 2012/13:N402 (MP) om att den nuvarande ambitionsnivån i elcertifikatssystemet ska tidigareläggas. Inte heller motionerna 2012/13:N344 (SD) och 2012/13:N368 (SD) bör bifallas av . Den förstnämnda av dessa båda motioner ger uttryck för en rent fientlig inställning till vindkraft som vi helt avfärdar. Den andra motionen gäller en fråga som har utretts av , vars förslag bereds inom . Elcertifikat, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 2 och 2012/13:N368 av och (båda SD) samt 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:N402 av m.fl. (MP) yrkandena 46. Den omfattande vindkraftsutbyggnaden i subventioneras med stora pengar utan att några signifikanta miljövinster går att påvisa. Jag anser att det är mycket viktigt att detta synsätt ges möjlighet att komma till uttryck i skuggan av de vindkraftsfrälsta tongångar som så påtagligt dominerar debatten på området. Vindkraftens förträfflighet är nämligen något man inte får ifrågasätta om man vill vara en del av det politiskt korrekta etablissemanget. Vindkraften kan nästan betraktas som en helig ko som flera partier har investerat betydande energipolitisk prestige i. Denna grundläggande hållning överensstämmer väl med det som sägs i motion 2012/13:N344 (SD) om att ta bort tilldelningen av elcertifikat till framtida investeringar i vindkraft. Vindkraften subventioneras som sagt på olika sätt, och mest pengar kommer från elcertifikaten. Elcertifikatssystemet snedvrider konkurrensen och är ett mycket kostsamt subventionssystem för samhället. Det bör därför fasas ut. Ett lämpligt första steg är att inte tilldela nya investeringar i vindkraft några elcertifikat. Den nyssnämnda motionen tillstyrks således i den berörda delen. Jag tillstyrker även motion 2012/13:N368 (SD) om att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att agera för att få till en separat redovisning av elcertifikatskostnaden på privatkunders elfakturor. För att alla ska förstå hur mycket de får betala för elcertifikaten bör denna kostnad tydligt framgå av elräkningen i stället för att som smusslas undan som en del av elpriset. Övriga motioner i avsnittet som i de berörda delarna alla gäller ytterligare utvidgning av elcertifikatssystemet avstyrks. Kommunala energibolag, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N382 av m.fl. (MP). För att lyckas hejda klimatförändringarna behövs alla goda krafter. De kommunala energibolagen har spelat en viktig roll för att utveckla förnybar energiteknik, men de begränsas av konkurrenslagen såväl som av kommunallagens lokaliseringsprincip. Lokaliseringsprincipen hämmar exempelvis utvecklingen av nya och innovativa miljötekniska lösningar genom att styra mot alternativ som är mindre kostnadseffektiva och som har sämre miljöprestanda. Vi anser att de kommunala energibolagen måste ges möjlighet att agera på samma villkor som andra energibolag. Likvärdiga villkor i kombination med de kommunala bolagens planeringshorisont som ofta tillåts inkludera andra överväganden än rent kvartalsekonomiska skulle kunna bidra till att många samhällsnyttiga och kommersiellt intressanta miljötekniska lösningar tas fram. För klimatets och den miljötekniska utvecklingens skull är det, enligt vår uppfattning, angeläget att ändra lagstiftningen så att det kraftfulla redskap som de kommunala bolagen utgör kan användas bättre. Vi menar att en översyn med den inriktningen bl.a. bör omfatta kommunallagens lokaliserings- och självkostnadsprinciper och möjligheterna att eventuellt utvidga de undantag från dessa principer som finns i vissa specialförfattningar. Därmed tillstyrker vi motion 2012/13:N382 (MP). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:70 Prövning av nätkoncession: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:MJ424 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska Kraftnäts förslag om förtida delning av nätanslutningskostnader vid förnybar elproduktion till havs. 2012/13:N247 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elprisområden. 2012/13:N253 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nettodebitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre elleverantörers rätt att leverera el till nätet utan att riskera nätavgift. 2012/13:N256 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ellagstiftningen för att uppmuntra små anläggningar. 2012/13:N275 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av elområden. 2012/13:N288 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka att elnätsbolag skapar inlåsningseffekter genom att binda kunderna till tekniska lösningar. 2012/13:N300 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av elcertifikatssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingsplaner för elnäten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillståndsgivningen för nätkoncessioner. 2012/13:N304 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av de negativa konsekvenserna av elområdesindelningen för näringslivet i . 2012/13:N344 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort elcertifikatstilldelningen för framtida investeringar i vindkraft. 2012/13:N355 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners planarbete. 2012/13:N366 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja målet till ny förnybar el till 2020 och till 2030. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om smarta nät som en viktig del av energiomställningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få ett samordningsansvar för processen med införandet av timdebitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör bereda Svenska Kraftnäts förslag om en förtida delning av nätanslutningskostnaderna vid förnybar elproduktion till havs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över vilka ytterligare behov det finns av framtida investeringar i fråga om överföringskapaciteten i stamnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende granskning av den nya nättariffmodellen. 2012/13:N368 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om separat redovisning av avgift för elcertifikat. 2012/13:N376 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort indelningen i elprisområden i i väntan på att överföringskapaciteten i elnätet byggs ut. 2012/13:N382 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att ge kommunala energibolag möjlighet att verka på energimarknaden på lika villkor som andra företag. 2012/13:N387 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nettodebitering. 2012/13:N402 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga den till planerade utbyggnaden av förnybar el inom ramen för elcertifikatssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka ambitionsnivån inom ramen för elcertifikatssystemet från befintliga plus (jämfört med ) till minst plus . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en ny ambitionsnivå för elcertifikatssystemet så att det uppgår till minst plus jämfört med . 2012/13:N406 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timmätning av el bör införas i alla hushåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nätavgiften för eldistribution bör slopas och läggas in i det rörliga elpriset. Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande nr 12 , som handlar dels om regeringens proposition Prövning av nätkoncession, dels om 17 motioner från den allmänna motionstiden om en rad olika elmarknadsrelaterade frågor. Låt mig inledningsvis konstatera att jag självfallet står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i betänkandet, men för tids vinnande väljer att yrka bifall bara till reservationerna 1, 7 och 9.Herr talman! Att energifrågorna är en central del av den svenska politiken i allmänhet och näringspolitiken i synnerhet märks inte minst i näringsutskottets arbete. Det är ingen överdrift att påstå att energifrågorna är det klart dominerande ämnet på utskottets dagordning. Och det är inget konstigt med det. Energi- och inte minst el- och elmarknadsfrågor är viktiga. De är viktiga såväl för näringslivet och jobben som för oss alla som konsumenter och privatpersoner. Vi märker det även i ett EU-perspektiv. En mängd initiativ på det här området kommer från och visar på att energi- och elmarknadsfrågor är centrala också inom Europeiska unionen.Utskottet tillstyrker enhälligt regeringens proposition Prövning av nätkoncession. Propositionens syfte, att förenkla prövningen i ärenden om tillstånd att bygga starkströmsledningar, måste i allra högsta grad anses både vällovligt och välkommet. I när behovet av kraftig utbyggnad av nätkapaciteten i framstår som en nyckelfråga kan väl ingen annat än välkomna en lagstiftning som förenklar den processen.Herr talman! indelades i fyra elområden. Från vår sida har vi i åtskilliga debatter här i kammaren kritiserat regeringen för sättet som de infördes på. Bland annat har handläggningen KU-anmälts. Frågan kommer dessutom att bli föremål för prövning i förvaltningsrätten inom en inte alltför avlägsen framtid efter ett överklagande från Elnät AB.Men utöver kritiken mot införandet har vi än mer kritiserat konsekvensen av införandet: högre elpris i främst elområde 4 för såväl företag som privatpersoner. I en tuff och utsatt marknadssituation kan en prisskillnad på några ören vara avgörande för ett företag i detta geografiska område.Vilken är då lösningen på problemet? har ett överskott på elproduktion. 2012 exporterade drygt . Problemet och obalansen består i att elen i huvudsak produceras i de norra delarna av och att differensen mellan produktion och konsumtion främst finns i , i den del som kallas elområde 4.Vad krävs då? Jo, i första hand två saker: en ordentligt utbyggd överföringskapacitet, i huvudsak via stamnätet, och en ökad produktionskapacitet i den del av där efterfrågan och konsumtion överstiger produktionen.Vad har då regeringen gjort mot bakgrund av och med anledning av den kritik som införandet av elområdena medfört? Kritiken har ju kommit från betydligt fler håll är från oppositionen här i . Inte minst har den kommit från näringslivet och dess organisationer. Jo, man har bland annat givit två utredningsuppdrag: att utreda dels vilka prisskillnader som införandet medfört, dels eventuella effekter på konkurrenssituationen.Vad har då utredningarna kommit fram till? frågar sig vän av ordning. Jo, exempelvis att det uppstått tydliga strukturella prisskillnader mellan södra och norra , att priserna på slutkundsmarknaden varit klart högre för alla avtalsformer i elområde 4, att konkurrensen på slutkundsmarknaden är oförändrad och att det är troligt att får ett permanent högre elpris jämfört med innan elområdena tillkom. Det är tur att man kan utreda viktiga frågor och få klargörande svar om orsak och verkan. Dessutom har en konsult, , på regeringens uppdrag utrett möjliga åtgärder för att minska skillnaderna i elpris mellan elområdena.Vad regeringen avser att göra med anledning av de förslag som utredaren pekar på återstår att se. Sammanfattningsvis kan man konstatera att regeringens agerande när det gäller införandet av elområden måste betraktas som aktivt, men att regeringens agerande när det gäller konsekvenserna av införandet närmast präglas av ett kraftfullt avvaktande.Herr talman! En kraftig utbyggnad av den infrastruktur som elnäten utgör är nödvändig mot bakgrund av vad jag redan nämnt: behovet av kraftigt ökad överföringskapacitet från norr till söder för att motverka orimliga prisskillnader inom landet. Men en utbyggnad är nödvändig också för att klara den ökande produktionen av förnybar el. Utbyggnaden innebär att vi ska förverkliga det som går under beteckningen smarta nät. Det handlar kort sagt om att klara större flexibilitet på såväl produktions- som konsumtionssidan.Av alla aktörer på nätsidan är naturligtvis ägaren av stamnätet, , den viktigaste vad gäller både att skapa överföringskapacitet och att möjliggöra en ökad andel förnybar el i systemet. Att investeringarna i stamnätet har varit otillräckliga vet vi alla. Låt mig därför redan nu säga att ansvaret här faller på den tidigare socialdemokratiska regeringen, så slipper majoritetsföreträdarna säga det i sina anföranden . Men ansvaret och kritiken faller också mycket tydligt på den nuvarande regeringen. Det är utmärkt att den nuvarande regeringen har utökat Svenska kraftnäts investeringsram rejält. Frågan är bara: Vad får vi ut av det? Vi vet att vissa år har av investeringsramen utnyttjats.Den rapport från som kom och som innebär en svidande kritik mot regeringens sätt att styra, eller rättare sagt att inte styra, får vi säkert anledning att återkomma till här i kammaren i särskild ordning. Men sammanfattningen som gjorts av rapporten har landat i att regeringens passivitet har lett till högre elpriser. Rapporten sammanfattar kritiken i ett antal punkter på ungefär följande sätt:Regeringen har varit passiv i sin styrning av och de insatser som skulle kunna ha gjorts inom området överföring av el.Regeringen bör överväga begreppet affärsmässighet för Svenska kraftnäts uppdrag. Tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner är för långsam.Regeringen har inte via sin myndighet, i det här fallet, i tillräcklig omfattning utfört en förebyggande och nationellt täckande tillsyn av leveranskvaliteten.Regeringens information till om Svenska kraftnäts investeringar har brustit, vilket har gjort det inte är möjligt för att följa upp effekten av de beslut som har fattats.Med detta i åtanke, herr talman, behövs tydligt politiskt fokus på nätutbyggnad för att klara de energipolitiska utmaningar som vi står inför. Då duger det inte med en regering som passivt sitter på läktaren. Det krävs aktivitet och handling för att skapa förutsättningar för en elproduktion i som upprätthåller möjligheterna för svensk industri att hävda sig i en tuff konkurrens och producera mer el från förnybara källor.Jag avslutar, herr talman, med att än en gång yrka bifall till reservationerna 1, 7 och 9. För att klara klimat- och energiutmaningen behöver vi fler som deltar, inte färre. Flera av de motioner vi debatterar handlar om att ta bort hinder för fler att delta. Vi politiker har ett ansvar att ta till vara det engagemang som finns, vare sig det är hos hushåll, företag eller hos kommunala energibolag.Låt mig börja med frågan om hushållens rätt att sälja sitt elöverskott ut på nätet och kvitta perioder av överskott av el mot perioder av underskott i den egna produktionen. Nettodebitering kan liknas vid att hushållen får dra av den el de säljer på sin egen elräkning. när hushåll med mikroproduktion av el producerar mer el än de själva använder behöver energibolagen inte ge någon ersättning utan kan så att säga ta emot elen gratis på sitt nät. Det finns runt om i landet ett flertal energibolag som har insett det tokiga i detta och på eget initiativ infört en ersättning liknande nettodebitering.Miljöpartiet tycker alla hushåll oavsett var man bor i landet ska ha rätten att kvitta sin elproduktion mot nettodebitering. Gemensamt för länder som lyckats väl med att engagera människor i energiomställningen tycks vara att de infört nettodebitering. Men i dras frågan i långbänk. I stället för att ta ett beslut om att nettodebitering ska införas har regeringen tillsatt en tredje utredning. Vi väntar spänt på utredningens svar, som ska komma . Förutom ett tydligt besked om att nettodebitering ska införas hoppas jag att utredningen föreslår kvittning på årsbasis för att ge solenergin en rimlig chans.