bet · H101CU1 · 2013-12-04 00:00:00 — Även andra åtgärder i ett ensidigt bostadsbestånd kan emellertid bidra till en ökad variation. Regeringen har tillsatt en utredning med uppgiften att föreslå lagstiftning som tillåter att ägarlägenheter bildas av befintliga hyreslägenheter. I budgetpropositionen framhåller regeringen att detta skulle kunna bidra till större valfrihet i boendet, inte minst i områden med ett ensidigt utbud av boendeformer, t.ex. i miljonprogramsområdena. har nyproduktionen av småhus legat på en låg nivå, till stor del beroende på konjunkturläget och skärpta villkor på bolånemarknaden. I en motion, 2013/14:C448 (S), framhålls att det är angeläget att hushåll med normala inkomster har möjlighet att bo i ett egenägt småhus, även i storstadsområdena. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en egnahemsrörelse för 2000-talet. Utskottet behandlade motsvarande motionsförslag även föregående år och konstaterade då att det inte framgår av motionen vilken roll som staten förväntas ha i en sådan rörelse. delar emellertid motionärernas uppfattning att det är önskvärt att hushåll med normala inkomster har möjlighet att välja att bo i ett egnahem även i storstadsområdena, liksom att kommunerna bör beakta efterfrågan på egnahem i sin planering och vid markanvisningar. I några av de motioner som behandlas i detta avsnitt framförs önskemål om att de äldres bostadssituation ska ägnas större uppmärksamhet inom bostadspolitiken. Utskottet vill emellertid hävda att en stor del av de generella åtgärder som vidtas för att öka bostadsbyggandet och förbättra bostadsmarknadens funktion har betydelse även för den äldre delen av befolkningen. Det gäller exempelvis åtgärder som kan leda till en ökad rörlighet på bostadsmarknaden och till ett ökat utbud av bostäder med god tillgänglighet. I budgetpropositionen aviserar regeringen ett statligt stöd för inventering av bostadsområden och flerbostadshus ur tillgänglighetssynpunkt. Syftet är bl.a. att underlätta kommunernas beredskap och planering för äldres boende. När det gäller åtgärder som direkt är inriktade på de äldres bostadsbehov vidtas dessa till stor del inom äldrepolitikens ram. har det bl.a. gjorts insatser för att etablera nya boendeformer för äldre. Det gäller inte minst utvecklingen av nya s.k. mellanboendeformer för äldre, dvs. bostäder som är avsedda för äldre mellan det ordinarie boendet och det biståndsbedömda särskilda boendet. I budgetpropositionen är anslaget till beräknat så att myndigheten ska kunna vägleda och informera kommuner om s.k. trygghetsbostäder. Fyra motioner är särskilt inriktade på bostadssituationen för unga och studenter. Problemen för unga att etablera sig på bostadsmarknaden i de delar av landet där det råder bostadsbrist, liksom problemen för studenter att finna bostad på studieorten, har ägnats stor uppmärksamhet i de bostadspolitiska övervägandena . Detta arbete har bl.a. inriktats på att ta fram förslag som kan leda till en ökad produktion av student- och ungdomsbostäder. har på regeringens uppdrag utarbetat förslag om regeländringar för bostäder för unga och studenter. Förslagen innebär bl.a. att dessa bostäder i fortsättningen ska kunna byggas med en mindre boarea. Regeringen har också aviserat en proposition med förslag till ytterligare regelförenklingar för denna typ av bostäder till . Vidare bör det påpekas att ett stöd har införts för att främja innovativt byggande av bostäder för unga. Stödet som gäller från hanteras av som också har kunnat ge stöd till kommuner för inventering av mark som är lämplig för studentbostäder. När det gäller bostadspolitiska insatser som kan bidra till ett större utbud av bostäder för unga och studenter finns det anledning att också påminna om de åtgärder som har vidtagits för att det befintliga bostadsbeståndet ska kunna utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Det gäller bl.a. höjningen av schablonavdraget vid beskattning av inkomster från uthyrning av privatbostad och de nya regler som gäller för den som hyr ut t.ex. sin bostadsrätt. Regeringen har aviserat att fler förslag till ändringar av de villkor som gäller vid upplåtelse i andra hand av bostadslägenheter kommer att läggas fram för . Motioner från bl.a. och lyfter fram behovet av en socialt inriktad bostadspolitik som bl.a. kan motverka segregation och hemlöshet. Det är utskottets uppfattning att flera av de bostadspolitiska insatser som nämnts ovan har betydelse i detta sammanhang. När det gäller aktuella insatser inom bostadspolitikens ram kan även nämnas att regeringen gav i uppdrag att ta fram förslag i syfte att förbättra förutsättningarna för ny- och återetablering på bostadsmarknaden för hushåll och individer med svaga förutsättningar. har tidigare redovisat olika hinder för etablering på bostadsmarknaden som kan röra sig om krav på fast anställning, krav på viss inkomst eller andra krav som ställs upp av fastighetsägare och som ibland kan ha inslag av diskriminering. Utskottet vill emellertid understryka att de negativa följderna av boendesegregationen och olika typer av sociala problem knappast kan lösas enbart inom ramen för den statliga bostadspolitiken. Frågor om boendesegregation är således aktuella inom flera politikområden, och hemlöshetsproblematiken hanteras till stor del genom socialpolitiska insatser. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stödja kommunernas arbete med att förebygga och åtgärda hemlöshet, bl.a. har en särskild hemlöshetssamordnare utsetts. Några motioner pekar på behovet av bostadspolitiska insatser riktade mot olika delar av landet. Utskottet återkommer senare i betänkandet till de särskilda problem som gäller bostadsmarknaden på landsbygden och på s.k. svaga bostadsmarknader. När det gäller motionsförslaget om att ska uppmärksamma regeringen på bostadsproblem bör det påpekas att denna fråga, liksom problemen i de övriga storstadsområdena, har legat i fokus för regeringens bostadspolitiska arbete . Regeringen har således vidtagit flera åtgärder som syftar till att stimulera Stockholmskommunernas arbete med att initiera och planera för ett ökat bostadsbyggande samt i högre grad samverka i dessa frågor. I sammanhanget finns det skäl att även påminna om att regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att genomföra en förhandling om infrastrukturen i . Denna överläggning har resulterat i att representanter för staten, och de närmast berörda kommunerna, dvs. , , och , har enats om principerna för en överenskommelse om en omfattande och långsiktig satsning på en tunnelbaneutbyggnad i regionen. Som en del i överenskommelsen åtar sig kommunerna att uppföra omkring 78 000 nya bostäder. Avslutningsvis tar utskottet upp motion 2013/14:C352 (M) där motionärerna framhåller att regeringen redan har genomfört en rad åtgärder för att bostadsmarknaden ska förbättras i . De föreslår emellertid ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta att prioritera lämpliga reformer för ett ökat bostadsbyggande. Som framgår av den kortfattade redogörelsen ovan är ett sådant tillkännagivande obehövligt. Regeringen har fortsatt och utvecklat det arbete som inleddes under den förra mandatperioden med att skapa långsiktigt hållbara villkor på bostadsmarknaden. Utgångspunkten har varit att bostadsmarknaden ska kunna fungera utan inslag av statliga subventioner och andra konkurrenssnedvridande åtgärder. Det är i stället hushållens behov och efterfrågan som ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. Ett helhetsgrepp har tagits om alla delar av den statliga bostadspolitiken som påverkar villkoren för att bygga, förvalta, äga och nyttja bostäder. Detta arbete har innefattat utredningar och överväganden om bl.a. bostadsförsörjningsplanering, fysisk planering, regler för byggande, olika skatteregler, den nya upplåtelseformen ägarlägenheter, regler för det allmännyttiga bostadsbeståndet och nya regler för hyresbostadsmarknaden. Arbetet har resulterat i att förslag om förändringar successivt har kunnat läggas fram för eller direkt kunnat genomföras när det inte varit fråga om lagändringar. I ett flertal angelägna frågor återstår det emellertid att slutföra utrednings- eller beredningsarbetet och att därefter fatta beslut om nödvändiga regeländringar. Under detta kan således flera förslag om förenklingar i plan- och bygglagstiftningen förväntas bli presenterade för . Den första propositionen med denna inriktning – förslag om studentbostäder – kommer sannolikt att överlämnas till och flera förslag är i slutskedet av beredningsarbete. På något kommer ett pågående utredningsarbete kunna leda fram till ytterligare förenklingsförslag som gäller plan- och bygglagstiftningen samt förslag som gäller bl.a. skattereglerna på bostadsmarknaden, villkoren på hyresbostadsmarknaden samt regler som påverkar villkoren på s.k. svaga bostadsmarknader. Sammanfattningsvis lägger regeringens arbete och beslutsfattande nu successivt grunden för en bättre fungerande bostadsmarknad. Det kommer emellertid att ta tid innan förändringsarbetet kan få fullt genomslag i form av en bostadsmarknad i balans i hela landet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Individuella avtal om hyror med presumtionsverkan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att utredningsförslaget om individuella avtal om hyror med presumtionsverkan inte bör genomföras. Utskottet hänvisar till att regeringen inte har för avsikt att remittera det aktuella förslaget och att det därför saknas anledning för att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande. Jämför reservation 7 (S, MP, V). I motion 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 22 föreslås att ska göra ett tillkännagivande om behovet av trygga regler för hyressättning. Motionärerna syftar på ett förslag angående individuella avtal om hyror. Motionärerna framhåller följande som bakgrund till sitt förslag om ett tillkännagivande. har beslutat om nya regler för hyressättning som trädde i kraft så sent som . Därför är det olyckligt att regeringen nu lanserar nya inslag i form av så kallade individuellt avtalade presumtionshyror. Det skapar oro bland många människor då det mesta tyder på att förslaget är synonymt med otrygghet och höga hyror. Om regeringens förslag skulle genomföras innebär det ett systemskifte vad gäller hyressättning. Vi socialdemokrater tar tydligt avstånd från denna linje och värnar det nuvarande systemet som också accepterats av parterna på bostadsmarknaden. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att analysera marknaden för uthyrning av bostäder (dir. 2011:108). Utredaren överlämnade sitt slutbetänkande Att hyra – från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler (SOU 2012:88). I betänkandet presenteras bl.a. vissa förslag till förändringar i regelsystemen på hyresbostadsmarknaden. Ett av förslagen avser en utvidgning av den nuvarande möjligheten att avtala om s.k. presumtionshyror till att även omfatta individuella avtal mellan hyresvärd och hyresgäst. kan sådana avtal endast tecknas mellan en hyresvärd och en hyresgästorganisation. Avtalen avser hyror i nyproducerade lägenheter och regleras genom en särskild bestämmelse i hyreslagen som trädde i kraft (12 kap. 55 c § jordabalken). Som framgått ovan syftar motionärerna på ett förslag som lades fram av en särskild utredare med uppgift att analysera marknaden för uthyrning av bostäder. I budgetpropositionen redovisades att regeringen övervägde bl.a. detta förslag. Regeringen har sedermera redovisat som sin bedömning att det aktuella förslaget om en reformering av presumtionshyressystemet inte ger de önskade effekterna och därför inte kommer att remitteras. I detta sammanhang framhöll regeringen också att behovet av åtgärder som kan skapa bättre förutsättningar för att bygga fler hyresrätter kvarstår. En särskild utredare kommer därför att få i uppdrag av regeringen att se över hyressättningssystemet för nyproducerade hyreslägenheter i syfte att öka nyproduktionen. kan mot denna bakgrund konstatera att saknar anledning att ställa sig bakom det föreslagna tillkännagivandet. Motion 2013/14:C448 (S) yrkande 22 avstyrks således. Statligt stöd till nyproduktion Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika former av statligt stöd till nyproduktion av bostäder. Utskottet anser inte att statliga bostadsbyggnadssubventioner bör återinföras. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (MP), 10 (SD) och 11 (V). I detta avsnitt behandlas tre motioner som i mer allmänna ordalag förespråkar överväganden om möjligheten att införa ett statligt investeringsstöd för byggande av bostäder eller ett utbyggt system för kreditgarantier vid nyproduktion. Det bör i sammanhanget framhållas att det års allmänna motionstid har väckts fler förslag om bostadsbyggnadssubventioner än de som här redovisas. I dessa fall gäller det emellertid motionsförslag som, under förutsättning att bifaller dem, leder till en ökad belastning på statsbudgeten . Sådana förslag ska behandlas i särskild ordning. Ett förslag från Socialdemokraterna om en byggbonus för studentlägenheter och små hyreslägenheter behandlas således ovan under rubriken inom utgiftsområde 18. Det gäller även ett förslag från om att inrätta ett investeringsstöd för nyproduktion av hyreslägenheter. Vidare har föreslagit sänkt byggmoms och stämpelskatt som ett alternativ till byggsubventioner. Dessa förslag behandlas emellertid av finansutskottet. De nu aktuella motionerna innebär i korthet följande. I motion 2013/14:C448 av m.fl. (S) föreslås två tillkännagivanden om nyproduktion av bostäder. Enligt motionärerna har byggbranschen signalerat att någon form av stimulans skulle kunna öka bostadsbyggandet. Mot denna bakgrund föreslås att det förs samtal med branschorganisationerna om hur en sådan stimulans skulle kunna utformas (yrkande 5). Vidare anser motionärerna att det finns anledning att överväga hur statliga kreditgarantier vid nyproduktion kan utvecklas för att bidra till ökade investeringar. Mot denna bakgrund föreslås att en statlig förhandlingsperson ges i uppdrag att i dialog med bostadsmarknadens parter och centrala aktörer på finansmarknaden se över hur ett garantisystem skulle kunna understödja ett ökat byggande till lägre byggkostnader (yrkande 6). och (båda S) föreslår i motion 2013/14:C287 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att införa ett investeringsstöd för byggande av hyresrätter. Även i motion 2013/14:C354 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna att införa ett statligt investeringsstöd för byggande av studentbostäder och små hyreslägenheter. Motionsförslagen ovan är visserligen mycket allmänt hållna men får ändå förstås som att motionärerna förordar ett återinförande av statliga bostadsbyggnadssubventioner. har vid ett flertal tillfällen, och i detta betänkande, klargjort sin uppfattning att statliga bostadsbyggnadssubventioner inte bör återinföras. Det är också utskottets uppfattning att bygg- och bostadsmarknadens aktörer, till skillnad mot vad som anförs i motion 2013/14:C448 (S), till helt övervägande del motsätter sig återinförda subventioner av det slag som tidigare fanns. När det sedan gäller det mycket kortfattade förslaget i samma motion om att förändringar i det nuvarande systemet för kreditgarantier vid nyproduktion bör övervägas har utskottet inte samma principiella invändningar. Det framgår emellertid inte alls vilken typ av förändringar som motionärerna syftar på eller vilka problem med det nuvarande systemet som bör åtgärdas. Utskottet vill emellertid påminna om att villkoren för statlig kreditgaranti tidigare förändrats efter mer konkreta önskemål från byggare, fastighetsägare och kreditinstitut. infördes således en möjlighet att ställa ut kreditgaranti , vilket ansågs vara till nytta inte minst för små och medelstora företag och därmed gynna konkurrensen. Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gäller statliga subventioner och anser inte att motionsförslaget om kreditgarantier motiverar något tillkännagivande till regeringen. Motionerna avstyrks således. Statligt stöd till upprustning i miljonprogramsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att införa statligt stöd eller ett nytt system med statliga kreditgarantier för upprustning i miljonprogrammets bostadsområden. Utskottet hänvisar bl.a. till fastighetsägarnas ansvar för sina fastigheter och i fråga om kreditgarantier till remissutfallet av ett tidigare förslag i frågan. Jämför reservationerna 12 (S), 13 (MP), 14 (SD) och 15 (V). I detta avsnitt behandlas fem motionsförslag om statligt stöd till upprustning i framför allt miljonprogrammets bostadsområden. Det gäller förslag om dels att använda statliga kreditgarantier för upprustningen, dels att stödja åtgärder med inriktning på bättre tillgänglighet, ökad trygghet och klimatanpassning. Liksom för den ovan behandlade frågan om statligt stöd till nyproduktion gäller emellertid att fler motioner med liknande inriktning har väckts under den allmänna motionstiden , men att dessa motioner har behandlats i annat sammanhang. har således föreslagit att det införs ett hissbidrag . Detta förslag innebär, under förutsättning att bifaller det, en ökad anslagsbelastning på statsbudgeten och behandlas därför ovan under rubriken inom utgiftsområde 18 . Vidare har föreslagit att det ska inrättas ett särskilt stöd till upprustning av flerbostadshus i bl.a. miljonprogrammets bostadsområden. Detta stöd föreslås emellertid lämnas i form av skattekreditering och behandlas därför av finansutskottet. har föreslagit att stöd till upprustning i miljonprogramsområdena ska ges genom att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. har föreslagit att det införs ROT-avdrag för hyresrätter och skattefria underhållsfonder, med hänvisning till upprustningsbehovet i bl.a. miljonprogramsområdena. Även dessa förslag behandlas av finansutskottet. De nu aktuella motionerna innebär i korthet följande. m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:C448 att upprustning av miljonprogrammets bostäder inte alltid är företagsekonomiskt lönsam och att betalningsförmågan hos hyresgästerna kan vara begränsad. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 8 att det inrättas ett system med kreditgarantier där staten, eventuellt tillsammans med den berörda kommunen, får garantera lån för upprustning av lägenheter i miljonprogrammets flerbostadshus. Garantierna ska kunna lämnas inom en ram på totalt , vilket bedöms kunna täcka lånebehovet för upprustning av 60 000 lägenheter. Även i motion 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om ett system där staten får garantera lån för upprustning av lägenheter i miljonprogrammets flerbostadshus. och (båda S) framhåller i motion 2013/14:Ju401 behovet av investeringar i miljonprogramsområdena, särskilt med inriktning på trygghetsskapande åtgärder (yrkande 4). I motion 2013/14:C260 av (MP) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om behovet av hissar för att nå tillgänglighet i flerbostadshus. Motionären anser att installation av hiss bör vara ett villkor vid stöd till energieffektivisering och upprustning i miljonprogramsområden. Enligt motionären bör regeringen ta fram ett utvecklingsprogram, regler och stödformer för att påskynda arbetet med tillgänglighetsanpassning av äldre bostäder. (C) föreslår i motion 2013/14:C412 ett tillkännagivande till regeringen om att särskilda finansieringsmöjligheter bör introduceras för att utveckla klimatsmarta miljonprogramsområden. Statliga kreditgarantier för ny- och ombyggnad kan lämna statlig kreditgaranti för vissa former av lån enligt bestämmelserna i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti till bostadsbyggande m.m. och förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Kreditgarantin är en försäkring som långivare kan teckna för lån till bl.a. ny- och ombyggnad av bostäder. Avgiften för kreditgarantin baseras på riskbedömning av det aktuella ärendet. Garantin träder in om låntagaren inte kan fullgöra sina åtaganden mot långivaren och fastigheten säljs till ett belopp som inte täcker det garanterade beloppet. vill först understryka att ansvaret för att förvalta och underhålla bostadsfastigheter primärt faller på respektive fastighetsägare. Detta gäller givetvis även om fastigheterna är uppförda under det s.k. miljonprogrammet, dvs. När det sedan gäller åtgärder som inte direkt avser fastighetsunderhållet, exempelvis trygghetsskapande åtgärder i bostadsområdena som tas upp i en av motionerna, kan det vara fråga om ett delat ansvar mellan kommunen och fastighetsägarna. För att initiera ett arbete i särskilt angelägna frågor kan det ibland också vara motiverat med ett riktat statligt stöd. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag om ett stöd till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum som är inriktat på tätortsmiljöer där människor känner sig otrygga. Även vad gäller andra angelägna frågor har det getts riktade stöd för att initiera och påskynda önskvärda insatser. Utgångspunkten för upprustningen av bostadsbeståndet måste emellertid vara att förbättringar även ur energi- och tillgänglighetssynpunkt faller på fastighetsägarnas ansvar. Utskottet avstyrker därför motionerna 2013/14:C260 (MP) yrkande 6, motion 2013/14:C412 (C) och 2013/14:Ju401 (S) yrkande 4. övergår nu till de två motionsförslag som innebär att det ska vara möjligt att ge statliga kreditgarantier i samband med upprustning av miljonprogrammets bostadsbestånd. Det bör först påpekas att statlig kreditgaranti kan erhållas för lån till ombyggnad av bostadsfastigheter. Däremot är garantierna inte avsedda att underlätta finansiering av projekt som gäller renoveringsarbete till följd av exempelvis eftersatt underhåll. Det är emellertid oklart vilka förändringar i det nuvarande systemet som motionärerna har i åtanke. Som bakgrund till förslaget framhåller motionärerna särskilt problemet med att upprustningar inte alltid är företagsmässigt lönsamma och att hyresgästerna i det aktuella beståndet har en begränsad betalningsförmåga. Det bör därför också påpekas dels att kreditgarantierna är en försäkring som är avsedd att minska långivarens riskexponering, dels att avgiften för kreditgarantin bestäms med hänsyn tagen till risken i det aktuella ärendet. Den statliga kreditgarantin är alltså inte ägnad att subventionera olönsamma upprustningsåtgärder utan är ett medel att underlätta kreditgivningen. Däremot har möjligheten att subventionera avgiften för kreditgarantin för att ytterligare underlätta kreditgivningen diskuterats i olika sammanhang. 2008 presenterade ett förslag om subventionerade avgifter för lån till upprustning av flerbostadshus ställde sig emellertid de centrala företrädarna för de tilltänkta mottagarna av en sådan subvention, dvs. och Fastighetsägarna, i huvudsak avvisande till utredningsförslaget. Utskottet konstaterar att motionerna inte ger underlag för att vidare bedöma de mycket kortfattat beskrivna förslagen om kreditgarantier i samband med upprustning. I vart fall ger de inte underlag för något tillkännagivande till regeringen i frågan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet även motionerna 2013/14:C448 (S) yrkande 8 och 2013/14:N425 (S) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om svaga bostadsmarknader. Utskottet anser att resultaten av ett pågående utredningsarbete bör avvaktas. Jämför reservationerna 16 (S) och 17 (V). Tre motioner tar upp problemen på s.k. svaga bostadsmarknader och de särskilda bostadsproblem som kan finnas på landsbygden. Det handlar bl.a. om orter med ett vikande befolkningsunderlag och en osäker arbetsmarknad. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:C448 yrkande 19 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna att ge stöd till vikande bostadsmarknader.