bet · H101FiU3 · 2013-11-22 00:00:00 — I partimotion 2013/14:Fi257 av m.fl. (V) anförs bl.a. att de generella statsbidragen är nominellt oförändrade, vilket innebär att värdet av statsbidraget urholkas i takt med kommunernas pris- och löneökningar. Urholkningen försvårar dessutom kommunernas långsiktiga planering. Motionärerna anser därför att de generella statsbidragen bör värdesäkras genom att de räknas upp för pris- och löneökningar. Därför vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2014 jämfört med regeringens förslag. Regeringens höjningar och indexregleringar av högkostnadsskyddet anser motionärerna vara fel väg att gå för att förstärka vården. Höjningen bör därför avskaffas och kommunsektorn kompenseras för de minskade intäkter som detta medför. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör därför enligt motionärerna höjas med . Unga som haft sommarjobb har enligt forskningen lättare att få en förankring på arbetsmarknaden, varför en sommarjobbsgaranti bör införas för landets 17-åringar. För detta ändamål vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med . Alla barn ska ha möjlighet att delta i verksamhet och alla äldre ska vid behov kunna använda . En maxtaxa bör därför införas i och inom , varför motionärerna vill att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med för detta ändamål. Ett liknande motionsyrkande återfinns även i kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 6. Skolan ska vara likvärdig, men de senaste skolreformerna har enligt motionärerna fört oss allt längre bort från målet om en likvärdig skola. Det behövs fler lärare i skolan, varför motionärerna vill att anlaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med för en ökad lärartäthet. Enligt motionärerna finns det ett behov av att utöka den dagliga verksamheten för personer med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättningar inom LSS (Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) bör därför ges rätt till daglig verksamhet. För detta ändamål vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med . Motsvarande yrkande återfinns även i kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 34 och i kommitté- motion 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 19. Tvångsomhändertagna personer inom psykiatrin har enligt motionärerna ofta en raserad ekonomi på grund av sin sjukdom. Motionärerna vill därför att vårdavgifterna i den psykiatriska tvångsvården avskaffas. Landstingen bör ersättas för detta, varför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör höjas med . Ett motsvarande yrkande finns även i partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 24. Glasögon för barn i åldern 2–bör enligt motionärerna subventioneras och en försöksverksamhet bör inledas med barnomsorgsstöd i hemmet. För detta ändamål vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 300 respektive . Yrkanden om detta finns även i kommittémotion 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 7 och i kommittémotion 2013/14:Sf266 av m.fl. (V) yrkande 5. Effekten på kommunsektorn av olika förändringar i skatter och transfereringar, som motionärerna anser bör göras, neutraliseras, vilket innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med . Vidare vill motionärerna att det införs lokala servicekontor i varje kommun som bl.a. ska samordna statlig, och privat service. För detta ändamål vill motionärerna att ett nytt anslag upprättas, lokala servicekontor, och att medel motsvarande tillförs det nya anslaget. Motionärerna är vidare kritiska till att regeringen avviker från de lagförslag som den parlamentariskt tillsatta kommittén Utjämningskommittén.08 lämnade i sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar - Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Regeringens förslag är enligt motionärerna ett steg i helt fel riktning. bör i stället anta förändringar av lagen i enlighet med utredningens förslag. Motionärerna anser därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minska med . Sammantaget vill motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med 2014 jämfört med regeringens Sammanställning av förslag till ramanslag I tabell 2 redovisas regeringens och oppositionens förslag till anslag inom Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsom- råde 25 Allmänna bidrag till kommuner SOU 2013:73 En utvecklad budgetprocess – ökad tydlighet och struktur Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att gör en översyn av budgetprocessen (dir. 2012:124). Kommittén antog namnet (Fi 2012:10). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv enligt vilka kommittén fick i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur förändrade kostnader för den kommunala sektorn och statlig verksamhet orsakade av statliga myndigheters föreskrifter bör hanteras i förhållande till den statliga budgetprocessen (dir. 2013:48). överlämnade kommittén sitt slutbetänkande till finansministern. I slutbetänkandet gör kommittén bl.a. en bedömning av hur myndigheters föreskrifter med budgetkonsekvenser kan hanteras. Enligt kommittén bör det införas en skyldighet för en myndighet att begära regeringens medgivande innan den beslutar om föreskrifter med budgetkonsekvenser. En skyldighet för myndigheter att begära regeringens medgivande innan sådana föreskrifter beslutas skapar enligt kommittén en möjlighet för regeringen att pröva och beakta kostnaderna i den samordnade budgetprocessen och därmed presentera en heltäckande budgetproposition för . Enligt kommittén regleras en sådan skyldighet lämpligen i en förordning. Ekonomirapport från Kommuner och Landsting I Ekonomirapporten från Kommuner och Landsting presenteras bl.a. den ekonomiska situationen för kommuner och landsting och förutsättningarna . Enligt rapporten väntas engångsintäkter från Försäkring bidra till ett positivt resultat för sektorn 2013. Resultatet väntas innebära ett överskott på ca för sektorn som helhet. därefter ser det kärvare ut till följd av demografiska förändringar och stora investeringsbehov, vilket väntas medföra ökade kostnader. Rapportens bedömning är att 2014 kommer att innehålla en hel del besparingsåtgärder, varför kostnadsökningarna bedöms bli måttliga. Resultatet beräknas trots besparingsåtgärder bli ca . Detta förklaras av att skatteintäkterna väntas öka relativt långsamt, statsbidragen antas ligga kvar på oförändrade nivåer som investeringsbehoven bedöms vara stora. Om sektorn sammantaget ska klara ett resultat på åtminstone halva den nivå som är att betrakta som god ekonomisk hushållning, , beräknas landstingen behöva höja skatten med ytterligare . Kommunerna däremot beräknas klara detta resultat med oförändrad skattesats. (Källa: Ekonomirapporten, Kommuner och Landsting, publicerad .) Lagkrav på socioekonomisk fördelning till skolor I ett pressmeddelande från framför regeringen att det i skollagen bör skrivas in att kommuner ska fördela resurser till förskolor och skolor efter barnens och elevernas olika behov och förutsättningar. På detta sätt menar regeringen att utsatta områden får mer resurser. Förslaget som närmare presenteras i en pm från , Vissa skollagsfrågor del 1, ska nu skickas ut på remiss. Regeringens avsikt är att besluta om en proposition om ändringar i skollagen och att förändringarna ska träda i kraft . (Källa: Promemoria , Vissa skollagsfrågor del 1, U2013/6278/S.) En utredning ska se över den kommunala revisionen beslutade regeringen att närmare utreda möjligheterna att förstärka den kommunala revisionen inom ramen för utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07). Utredningen ska bl.a. överväga om de förtroendevalda revisorerna ska tas bort eller om rollen för de sakkunniga revisionsbiträdena istället ska förstärkas samt överväga om revisorernas granskningsuppdrag bör förändras. Uppdraget ska redovisas i samband med utredningens slutbetänkande, . (Källa: Kommittédirektiv, Tilläggsdirektiv till Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07), Dir 2013:100.) Utskottet kan inledningsvis konstatera att väntas ställa sig bakom regeringens budgetförslag . Därmed beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattar beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft (bet. 2013/14:FiU1). Samtliga förslag om anslag i motionerna ligger högre än den ram som väntas fastställas och kan således inte bifallas av vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet vill framhålla att kommunsektorn utgör en stor och viktig del av den svenska ekonomin, inte minst genom dess produktion och finansiering av välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. För att kommunsektorn ska kunna bedriva dessa verksamheter med hög effektivitet och hög kvalitet är det därför av stor vikt att kommunsektorn ges goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar, vilket också är målet med utgiftsområdet. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens förslag till förändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Utskottet delar regeringens uppfattning när det gäller föreslagna förändringar i såväl kostnadsutjämningen som inkomstutjämningen. Det är viktigt att de beräkningsmodeller och underlag som används vid utjämning av strukturella kostnadsskillnader kontinuerligt ses över och uppdateras för att syftet med utjämningssystemet ska upprätthållas. Det är också av stor vikt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning, varför utskottet anser att regeringens föreslagna förändringar i inkomstutjämningen är centrala. Föreslagna förändringar skapar enligt utskottet bättre förutsättningar för att människor ska få tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet oberoende var i landet de bor. Utskottet kan notera att resultaten för kommunsektorn som helhet har varit goda , men att de varierar mellan enskilda kommuner och landsting. Kommunsektorn har t.ex. som helhet nått det i kommuner och landsting vanligt förekommande målet för en god ekonomisk hushållning, dvs. ett resultat som utgör av skatter och generella statsbidrag. Det kan också konstateras att de senaste årens konjunktursvängningar endast har påverkat kommunsektorn i begränsad omfattning, till följd av bl.a. statliga bidrag men även av en förhållandevis gynnsam skatteutveckling. –2017 bedöms kommunsektorns finanser vara förhållandevis stabila, trots ett fortsatt svagt konjunkturläge . Den demografiska utvecklingen kan emellertid innebära en utmaning med ett ökat antal äldre, vilket påverkar äldreomsorgen och sjukvården. Utskottet konstaterar därför att kommuner och landsting kan komma att behöva utnyttja befintliga resurser mer effektivt. I det sammanhanget vill utskottet framhålla vikten av den databas som Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) har skapat. Att jämföra sig med andra kommuner och landsting är enligt utskottet ett sätt att bli mer effektiv och verka för en hög kvalitet. Genom jämförelsen ges en ökad kunskap om den kommunala verksamhetens kvalitet och effektivitet. Av kommunsektorns totala intäkter utgjorde de generella statsbidragen 2012, medan skatteintäkterna svarade för . Utvecklingen av det kommunala skatteunderlaget är därför enligt utskottet av central betydelse för kommunsektorns ekonomi. En hög och varaktig sysselsättning är enligt utskottet avgörande för att värna och utveckla välfärdens verksamheter. När fler personer arbetar ökar antalet arbetade timmar, vilket ökar skatteintäkterna och därmed förutsättningarna för en långsiktigt hållbar välfärd. Utskottet vill därför understryka vikten av de åtgärder som regeringen har vidtagit för att stärka arbetslinjen och minska utanförskapet, t.ex. jobbskatteavdraget. har antalet sysselsatta ökat med mer än 200 000 personer, trots en lång och utdragen lågkonjunktur. Regeringens ambition att även i fortsättningen föra en politik för ökade drivkrafter till arbete är därför enligt utskottet av stor vikt för den kommande utvecklingen. Utskottet kan notera att samtliga oppositionspartier kompenserar kommunerna för förslag om höjda skatter på arbete. Enligt utskottet speglar det en politik som kraftigt riskerar att dämpa återhämtningen i den svenska ekonomin, med en ökad arbetslöshet och framför allt en ökad ungdomsarbetslöshet som resultat, vilket sannolikt skulle hota skatteintäkterna och därmed en långsiktig och hållbar välfärd. Samtliga oppositionspartier vill också i varierande utsträckning utöka medlen till välfärdssektorn, bl.a. för en ökad bemanning inom skolan och vården. I det sammanhanget vill utskottet påminna om att justerat för inflation har resurserna till utbildning, vård och omsorg i hela den offentliga sektorn ökat med . Sektorn har således tillförts omfattande medel. Med hjälp av de tillförda medlen har bl.a. reformer genomförts för att åtgärda brister och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Ett stort antal reformer har också genomförts för att höja lärarnas kompetens och läraryrkets status, vilket är ett arbete som fortfarande pågår med bl.a. bättre möjligheter för lärare att göra lärarkarriär. Omfattande medel har således tillförts och tillförs fortfarande för ökad kvalitet och mer kunskap i skolan. Utskottet vill dock påpeka att det är kommunerna själva och fristående skolhuvudmän som är ansvariga för att genomföra verksamheten efter lokala förhållanden. I det ansvaret ingår det t.ex. att se till att det finns tillräckligt många lärare i skolan. Socialdemokraterna vill att ytterligare medel avsätts för att utöka barnomsorgen , nätter och . Utskottet anser också att det är viktigt med barnomsorg på obekväm arbetstid. Att kunna förena arbete med arbetsliv är enligt utskottet viktigt. Enligt skollagen (2010:800) ska kommuner sträva efter att erbjuda omsorg i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller familjens situation i övrigt (se 25 kap. 5 § skollagen). Uppgifter från visar också på att utvecklingen går åt rätt håll. fick 4 035 barn i åldern 1– omsorg på obekväm arbetstid, dvs. och tider mellan klockan 19.00 och 06.00. Motsvarande antal 2011 var 4 551 barn och 2012 var det 4 945 barn. Även antalet kommuner som erbjuder barnomsorg på obe- kväm arbetstid har ökat från 118 kommuner 2010 till 161 kommuner I det sammanhanget vill utskottet även peka på det riktade bidrag om sammanlagt –2016 som riksda- gen tagit beslut om för att stimulera kommuner att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och (bet. 2011/12:UbU13, rskr. 2011/12:215). Enligt utskottet är utvecklingen positiv varför ytterligare åtgärder inte behöver vidtas . anser att de generella statsbidragen ska värdesäkras genom att räknas upp för pris- och löneökningar. Enligt utskottet bör den här typen av automatiska uppräkningar av anslag undvikas bl.a. för att de tenderar att vara utgiftsdrivande. Ökningar av utgifter ska enligt utskottet alltid föregås av en noggrann behovsprövning inom ramen för budgetpro- cessen, där bl.a. kostnadsutvecklingen för kommunsektorn löpande följs. Det kan också påpekas att de generella statsbidragen har ökat med ca 32 miljarder kronor i löpande priser –2014. När det gäller sommarjobb, som vill se utökade medel för, anser utskottet att kommunerna, men även andra arbetsgivare, har en viktig roll att spela för att skapa bättre förutsättningar för ungdomars eta- blering på arbetsmarknaden, t.ex. genom möjlighet till sommarjobb. tet kan också konstatera att en av regeringens viktigaste uppgifter är att bekämpa ungdomsarbetslösheten, och att en rad åtgärder också har vidta- gits för att underlätta för ungdomar, som ofta saknar arbetslivserfarenhet, att komma in på arbetsmarknaden. anser vidare att anslaget bör höjas för att subventionera glasögon till barn i åldern 2–. Utskottet kan konstatera att enligt hälso- och sjukvårdslagen ska landsting erbjuda god hälso- och sjukvård på lika villkor åt dem som är bosatta inom . landstingens rätt till självbestämmande att de väljer hur de vill prioritera inom sin verksamhet och på vilket sätt de vill organisera sin vård. tanken i detta system är att det är sjukvårdshuvudmännen som är bäst lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård inom det egna . Landstingen kan därmed ge frivilliga sub- ventioner till barns glasögon. Utskottet kan vidare konstatera att när det gäller barns situation finns det väl utvecklade stöd till barn och deras famil- Vidare bidrar den ekonomiska familjepolitiken till att skapa förutsätt- ningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringens prognoser pekar på förhållandevis stabila finanser för kommunsektorn 2013–2017. En viss utmaning föreligger emellertid när det gäller den demografiska utvecklingen med ett ökat antal äldre. Enligt utskottet är det därför viktigt att resurserna används mer effektivt. Utskottet kan också notera att regeringen noga följer den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn. Regeringens förslag till anslag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är enligt utskottet väl avvägda och skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktiga välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S, MP, V) av (S), (S), (S), Sven- (S), Per (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar som framgår av reservanternas lagförslag i bilaga 5. Därmed bifaller motionerna 2013/14:Fi257 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:Fi310 av m.fl. (S) yrkande 1 och bifaller delvis proposition 2013/14:1 utgiftsområde 25 punkt 1. Vi anser att det behövs ett rättvisare utjämningssystem. Därför välkomnar vi regeringens förslag till ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Vi är dock kritiska till att förslaget när det gäller inkomstutjämningen avviker från det eniga förslag som den parlamentariska utredningen lämnade till regeringen i SOU 2011:39 Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen. Avvikelsen medför att i huvudsak fördelas till ett tiotal moderatstyrda kommuner. Denna fördelning anser vi är orimlig. Den föreslagna lagändringen bör i stället införas i enlighet med utredningens förslag och de fördelas till alla kommuner och landsting inom ramen för utjämningssystemet. Det innebär att lagändringen ska göras i enlighet med bilaga 5 i betänkandet. För utgiftsområde 25 innebär det att utgifterna anvisas i enlig- RESERVATIONER 2013/14:FiU3 het med regeringens förslag men att förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning antas i enlighet med bilaga 6 i betänkandet. 1.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S) (S), (S), (S), Sven- (S), (S) och (S) anför: väntas ställa sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattar beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 93 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen väntas ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 25 väntas falla vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som nu väntas besluta om. Vi socialdemokrater anser att regeringen har misslyckats med jobben, vilket har försämrat kommunernas skatteintäkter. Dessutom har den förda politiken försämrat våra gemensamma försäkringar, vilket har inneburit att tiotusentals arbetslösa fått klara sitt uppehälle genom försörjningsstöd. Resurser som skulle ha kunnat gå till skola, vård och omsorg har således behövts för att ersätta dem som drabbats av regeringens politik. För oss socialdemokrater går jobb, skola och sjukvård före stora skattesänkningar. Vi tycker att resultaten av regeringens skattesänkarpolitik är tydliga, med sjunkande skolresultat och en hel ungdomsgeneration som har svårt att ta klivet ut i vuxenlivet. Detta ger i förlängningen en försvagad konkurrenskraft och växande svårigheter att finansiera välfärden. Dessutom står kommuner och landsting inför stora strukturella utmaningar med bl.a. krav på en högre kvalitet inom välfärden. Socialdemokraterna anser att det är uppenbart att fortsatta skattesänkningar inte är lösningen. Kommuner och Landsting (SKL) förutspår att det kommer att krävas såväl ökade anslag som skattehöjningar för att kommunsektorns ekonomi ska vara i balans . Socialdemokraterna har därför i olika motioner förordat en annan inriktning på politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala ekonomin. Genom att säga nej till ineffektiva skattesänkningar har vi möjlighet att investera i en bättre skola. I vårt budgetalternativ föreslår vi flera reformer, bl.a. görs en omfattande satsning på att skapa mindre klasser, bättre villkor för lärare och högre kvalitet i skolan. Dessutom föreslår vi ytterligare medel för att kunna anställa flera specialpedagoger och speciallärare i skolan. Mindre klasser förbättrar inte bara elevernas resultat utan också lärarnas arbetsmiljö, vilket vi anser är ett viktigt initiativ för att höja läraryrkets attraktivitet. Vi investerar också i jobb och utbildning för unga genom vårt förslag om en 90-dagarsgaranti och genom att föra en aktiv näringspolitik. Inom ramen för 90-dagarsgarantin och vårt förslag om extratjänster och yrkesintroduktionsjobb får kommunsektorn även ett tillskott i jobb räknat. Vi vill också se en stimulans för att öka barnomsorgen på kväller, nätter och . För oss socialdemokrater är det en förutsättning att det går att förena arbete och föräldraskap. Pensionärernas villkor förbättras genom att vi tar steg för att minska klyftan mellan pensionärer och löntagare när det gäller beskattningen. Vårt långsiktiga mål är att skatteklyftan ska slutas genom att skatten sänks för pensionärer. En socialdemokratisk politik är bra för hela landet, inte minst storstadsregionerna. Av våra satsningar på jobb, skola, utbildning och bostäder skulle t.ex. gå till . En betydande del av våra investeringar i näringsliv, strategisk samverkan och forskning skulle också gå till kommuner som , och . I vår budgetmotion lägger vi även fram förslag om att förstärka skyddet för dem som jobbar. Bättre försäkringar innebär ett minskat behov av ekonomiskt bistånd, vilket stärker kommunernas ekonomi. Med vår mer aktiva arbetsmarknadspolitik minskar trycket på den kommunala ekonomin. Våra förslag om förändrade skatter eller utgifter är utformade så att de genomförs neutralt för kommunsektorn. Detta gäller t.ex. den förbättrade arbetslöshetsförsäkringen och sänkt skatt för pensionärer. Socialdemokraterna anser att det behövs ett rättvisare utjämningssystem för kommunsektorn. Det förslag som regeringen presenterar avviker från det förslag som den parlamentariska utredningen lämnade till regeringen i SOU 2011:39.