bet · H101FöU2 · 2013-12-20 00:00:00 — 2013/14:FöU2 Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. I betänkandet behandlas 51 motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning och Försvarsmaktens personalpolitik. Motionerna har väckts under den allmänna motionstiden , 2012 och 2013 och i ett fall med anledning av proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. Motionerna rör frågor om totalförsvarsplikt och mönstring, villkor för Försvarsmaktens militära personal, veteran- och anhörigfrågor, jämställdhetsfrågor inom Försvarsmakten, hemvärnets utbildnings- och övningsverksamhet samt kraven på sökande till grundläggande militär utbildning. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbete inom Försvarsmakten samt regeringens pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns tolv reservationer (S, MP, SD, V) och ett särskilt yttrande (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:Fö7 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 8, 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:Fö229 av m.fl. (V), 2012/13:Fö245 av (SD) yrkandena 15–20, 29 och 30, 2013/14:Fö203 av m.fl. (V), 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 30–34, 44 och 45. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Villkor för militär personal 2012/13:Fö227 av (M), 2012/13:Fö245 av (SD) yrkandena 11, 13 och 14, 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 26, 28 och 29. Reservation 5 (SD) 2012/13:Fö211 av (KD), 2012/13:Fö242 av (KD), 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 28, 2012/13:Fö255 av m.fl. (S), 2013/14:Fö209 av (S), 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 20. Reservation 6 (S) Reservation 7 (SD) 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 7, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 18, 2013/14:U220 av (FP) yrkandena 7 och 8, 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 15. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP) Reservation 10 (V) Utbildning och övning i hemvärnet 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (S, MP, V) Krav på sökande till GMU 2013/14:Fö204 av (SD). Reservation 12 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 51 motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning och Försvarsmaktens personalpolitik. Motionerna har väckts under den allmänna motionstiden , 2012 och 2013 och i ett fall med anledning av proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. Motionerna rör frågor om totalförsvarsplikt och mönstring, villkor för Försvarsmaktens militära personal, veteran- och anhörigfrågor, jämställdhetsfrågor inom Försvarsmakten, hemvärnets utbildnings- och övningsverksamhet samt kraven på sökande till grundläggande militär utbildning. Som ett led i arbetet med det aktuella betänkandet lämnade Försvarsmakten fördjupad information till utskottet om personalbehov och rekryteringsprognoser inom Försvarsmakten och om rekryteringen till hemvärnsförbanden i samband med utskottets sammanträde . Vid sammanträdet lämnade även Försvarsdepartementet information till utskottet om bl.a. Försvarsmaktens personalbehov. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem behandlades i betänkande /13:FöU7. Utskottet ansåg då att den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens nya personalförsörjning i enlighet med de beslut som fattat borde utredas för att bidra till långsiktighet, uthållighet och stabilitet i personalförsörjningssystemet. Detta tillkännagav för regeringen som sin mening . Regeringen beslutade om en utredning av hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den beslutade försvarspolitiska inriktningen (dir. 2013:94). Uppdraget ska redovisas . Utskottet behandlade i betänkande 2012/13:FöU9 skrivelse 2012/13:97 om bemanning av marinens och flygvapnets stående insatsförband. Utskottet anförde då att regeringen måste garantera tillfredsställande information och insyn i frågor om bemanning och tillgänglighet av de stående insatsförbanden. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört. I budgetpropositionen lämnade regeringen i en bilaga till utgiftsområde 6 en särskild redovisning av utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Utskottet konstaterar att det redan vidtas åtgärder och görs överväganden i syfte att hantera många av de utmaningar och problem som uppmärksammas i flera av motionerna. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I partimotionerna 2012/13:Fö229 och 2013/14:Fö203 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen skyndsamt bör utreda hur ett värnpliktsförsvar kan införas och under vilken tidsperiod detta kan ske. I motionerna anförs att rekryteringen till det yrkesförsvar som byggs upp är konjunkturkänslig med en uppenbar risk för kraftigt ökade personalkostnader, svårigheter att nå rätt kompetenser och ett stort antal vakanser samt riskerar att leda till en försvarsmakt med en alltför smal rekryteringsbas. Motionärerna vill därför se en grundlig utredning om hur Försvarsmaktens personalförsörjning ska och hur den folkliga förankringen kan stärkas. Utgångspunkterna för en sådan utredning bör, enligt motionärerna, vara att stärka den folkliga förankringen genom att undanröja de strukturer som gör att det militära försvaret och dess stödmyndigheter inte klarar av att rekrytera kvinnor och personer med invandrarbakgrund i tillräcklig omfattning, att skapa ett robust och långsiktigt hållbart system oberoende av konjunkturer, att personalförsörjningen ska bygga på en könsneutral mönstringsplikt samt att det ska finnas möjlighet till civil tjänstgöring inom ramen för plikten. Vidare betonas hemvärnets och reservofficerarnas betydelse som kostnadseffektiva resurser som bidrar till att stärka försvarets folkliga förankring. Yrkanden om att försvarets personalförsörjning bör baseras på värnplikt och könsneutral mönstring har tidigare framställts med likalydande motiveringar av m.fl. (V) i motion 2011/12:Fö7 yrkande 1 och i motion 2011/12:Fö231 yrkande 5. m.fl. (V) har också föreslagit i motion 2011/12:Fö209 yrkande 8 och i motion 2012/13:Fö204 yrkande 8 att regeringen ska återkomma till med ett förslag på hur en återinförd utbildning av civilpliktiga kan se ut. Motionärerna menar att samhällets resurser för att förebygga kriser och garantera att vitala funktioner kan upprätthållas behöver förstärkas och att en viktig resurs i detta sammanhang är den verksamhet som civilförsvaret omfattade. I motion 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 13 framförs att regeringen bör presentera en översyn av försvarets personalförsörjning för att klarlägga behovet och kostnadsbilden framöver. Motionärerna understryker att Försvarsmakten står inför en rad stora utmaningar, organisatoriskt och säkerhetspolitiskt, och att risken för skenande kostnader för både personalförsörjning och materiel är stora. Regeringens underlag till på området är, enligt motionärernas mening, undermåligt. Regeringen och Försvarsmakten behöver, framhåller man, vidta kraftfullare åtgärder för att så humant, effektivt och kostnadsbesparande som möjligt avveckla delar av den nuvarande organisationen. m.fl. (S) betonar i motion 2013/14:Fö247 yrkande 13 betydelsen av försvarets folkliga förankring och att införandet av obligatorisk mönstring för unga män och kvinnor skyndsamt bör utredas. Motionärerna anser att försvars- och säkerhetspolitik är, och ska vara, allas ansvar och att Försvarsmaktens personal och representanter måste spegla de demokratiska värden de är satta att försvara. Motionärerna är därför kritiska till det nya personalförsörjningssystemet. En liten yrkesarmé bedöms inte kunna representera den breda allmänheten och hantera den breda palett av kriser som kan inträffa. Man framhåller att det nya systemet dessutom brottas med avgörande problem framför allt med omfattande soldatavhopp och ett vikande intresse för officersutbildning. Obligatorisk mönstring för alla män och kvinnor skulle, framhåller motionärerna, bredda rekryteringsunderlaget och skapa en organisation för mönstringsuppgiften om den vilande värnplikten ska återupptas. (SD) föreslår i motion 2013/14:Fö257 yrkandena 30–34, 44 och 45 ett system för återinförd värnplikt. Antagningsprövning för värnplikt ska göras av 10 000 lämplighetsbedömda unga män och kvinnor . Värnplikt ska gälla för män. Ca 3 500 personer ska antas till grundläggande militär utbildning, varav ca 2 300 väljs ut för ytterligare sju månaders utbildning för krigsplacering på brigadnivå. Reformen ska endast innebära naturliga avgångar för övertaliga högre officerare. Befintliga tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) överförs till värnplikt, och de kontinuerligt tjänstgörande (GSS/K) kvarstår för tjänster på brigaderna. Försvarsmakten ska också söka krigsplacera 5 000 äldre värnpliktiga med tillräckligt färska kunskaper. Tre veckors krigsförbandsövning bör genomföras enligt ett rullande schema med en mekaniserad brigad och med en kustartilleribrigad , varvid värnpliktiga och GSS/T kallas in. Motsvarande yrkanden framställs i motion 2012/13:Fö245 av (SD) yrkandena 15–19, 29 och 30. I motionens yrkande 20 föreslås dessutom ett kompromissalternativ om värnpliktsutbildning av 1 000 soldater om inte kan enas om att återuppta värnplikten i föreslagen skala. beslutade om lagstiftning som fastställde att försvarets personalförsörjning ska vila på frivillighet och att totalförsvarsplikten endast ska tillämpas när försvarsberedskapen så kräver (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Vid behandlingen av förslaget konstaterade utskottet att det blivit alltmer uppenbart att totalförsvarsplikten urholkats och att man såg ett behov av att reformera den militära utbildningen och anpassa den till en insatsorganisation i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet utgick från att regeringen och Försvarsmakten noggrant planerar för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. Utskottet ansåg att regeringen skulle återkomma till med en redovisning bl.a. av volymen på den militära grund- och fortsättningsutbildningen. behandlade utskottet regeringens förslag till ny lag om soldatanställningar (prop. 2011/12:115, bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). I utskottets ställningstagande välkomnades att det fanns en bred politisk samsyn om lagförslaget. Utskottet uppgav vidare att man noga skulle fortsätta att följa genomförandet av personalsystemet och de utmaningar som detta medför inom olika områden. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem behandlades senast av utskottet i betänkande 2012/13:FöU7. Utskottet konstaterade då att har ställt sig bakom de förslag till förändringar i personalförsörjningssystemet som regeringen lämnade i proposition 2009/10:160. Utskottet bedömde vidare att reformerna stegvis går från ett invasionsförsvar med pliktpersonal till en insatsorganisation med kontinuerligt och tjänstgörande personal men att arbetet måste intensifieras. Utskottet menade att det därför är av betydelse att successivt lösa de problem som uppkommer i samband med att reformen genomförs och att en öppenhet för förslag om eventuella förändringar är rimlig. Utskottet ansåg därmed att den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning i enlighet med de beslut som fattat borde utredas. Bland annat konstaterades det att rekryteringsbasen för kontinuerligt och tjänstgörande personal och frivilliga borde breddas och att den folkliga förankringen borde stärkas. För att trygga en långsiktigt hållbar personalförsörjning borde översynen också, enligt utskottets mening, omfatta bl.a. orsaker till avhopp, ökad totalförsvarsinformation, utvecklat mönstringsinstrument och frivilligorganisationernas möjlighet att bidra samt ta fasta på erfarenheter från andra länder. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2012/13:223). Regeringens redogörelse för reformen av försvarets personalförsörjning i budgetpropositionen Regeringen har senast redogjort för utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning i budgetpropositionen (utg.omr. Mot bakgrund bl.a. av ett tillkännagivande från (bet. 2012/13:FöU9, rskr. 2012/13:246) ges i propositionen också en fördjupad redovisning av regeringens bedömningar av personalförsörjningens utveckling och underlagen för dessa i en särskild bilaga. Regeringen framhåller att en bärande princip för personalförsörjningen är att den ska bygga på frivillighet men att totalförsvarsplikten i grunden kvarstår och är könsneutral. Vidare betonas att reformen av personalförsörjningen är mycket omfattande och endast kan genomföras i den takt ekonomin tillåter. I syfte att genomföra den beslutade insatsorganisationen anser regeringen att det är angeläget att Försvarsmakten lägger särskild vikt vid åtgärder för att rekrytera och behålla gruppbefäl, soldater och sjömän – särskilt de tjänstgörande, fortsatt omstrukturering av officerskåren, åtgärder för att verksamhet och ekonomi ska vara i balans samt åtgärder för att rekrytera och behålla fler kvinnor. Den övergripande inriktningen bör vara att samtliga krigsförband inklusive hemvärnet är uppfyllda med frivillig personal (s. 54 och bil. Regeringen anger att den frivilliga personalförsörjningen i olika grad har utvecklats enligt Försvarsmaktens planering. Rekryteringen till grundläggande militär utbildning (GMU) har i stort följt planeringen. sökte drygt 33 000 personer till GMU, varav kvinnor. En relativt stor andel sökande har dock fallit bort under rekryteringsprocessen, och även om det totala antalet antagna har uppfyllt målen påtalas att det har varit svårt att fylla upp utbildningar till vissa befattningstyper och till hemvärn (bil. 1, s. 11). Ökningen av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) har överträffat planeringen. Antalet var ca 4 500 vid utgången av 2012, att jämföra med målet på 3 800. noteras att Försvarsmakten redovisar en högre personalomsättning inom kategorin än vad man hade antagit. Utfallet blev 2012, jämfört med antagandet . Personalomsättningen kan dock väntas minska, uppger regeringen, när andelen GMU-anställda ökar. Ökningen av tjänstgörande personal (GSS/T) har skett långsammare än planerat. Vid utgången av 2012 hade Försvarsmakten rekryterat ca 1 600 GSS/T, jämfört med målet på 2 500. Regeringen ser med viss oro på detta men vill betona att förutsättningarna att rekrytera GSS/T kom på plats först . Uppfyllnaden av hemvärn med nationella skyddsstyrkor uppges ligga något före plan, men noteras att Försvarsmakten är osäker på om nivåerna kan upprätthållas framöver (s. 37 f., bil. 1, avsnitt 2.3). Regeringen konstaterar att det pågår ett löpande arbete med att utveckla rekryteringsprocessen inom Försvarsmakten i syfte att minska bortfallet. avser man att ersätta den tidigare omgångsstyrda processen med en kontinuerlig process för att korta ledtiderna för de sökande. På uppdrag av regeringen har också () genomfört en studie av rekryteringssystemet, där förslag lämnas på möjliga utvecklingsområden (FOI-2013-58). Försvarsmakten påbörjade också åtgärder för att ytterligare anpassa rekryteringen och utbildningen till hemvärnets behov samt för att öka andelen kvinnor och personer med utomeuropeisk bakgrund i rekryteringen. En förberedande militär grundutbildning som vänder sig till den senare målgruppen har genomförts. Regeringen framhåller att det tillgängliga underlaget inte tyder på att frivilligheten och könsneutraliteten i den nya rekryteringen skulle ha lett till sämre möjligheter att nå kvalificerade sökande eller en bred andel av befolkningen. Dock anser regeringen att det är rimligt att fortsätta att analysera erfarenheterna och överväga behovet av eventuella ytterligare åtgärder för att säkerställa en bred rekryteringsbas för försvaret (s. 37 f., bil. 1, avsnitt 2.2). Vidare noterar regeringen att Försvarsmakten har vidtagit eller planerar att vidta de åtgärder i fråga om rekrytering, arbetsgivarfrågor och meritvärde som regeringen har föreslagit i propositionen om Soldatanställningar. Åtgärderna omfattar bl.a. utveckling av en kontinuerlig dialog med GSS-personal, inrättande av en särskild arbetsgivarfunktion vid Högkvarteret och s.k. försvarsmaktsråd över hela landet, utveckling av det civila meritvärdet av utbildning och anställning inom försvaret samt möjlighet till specialistofficersutbildning för GSS (bil. 1, avsnitt 2.4). När det gäller Försvarsmaktens förmåga att attrahera och behålla personal gör regeringen bedömningen att Försvarsmakten inte i tillräcklig utsträckning har lyckats öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten och noterar att förändringarna går särskilt långsamt när det gäller officerare. Försvarsmakten har i regleringsbrevet fått i uppdrag att verka för att öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten och ta fram en plan för jämställdhetsintegrering av verksamheten 2014 (bil. 1, avsnitt 5). Regeringen framhåller vidare betydelsen av omstruktureringen av officerskåren för att skapa en ålders- och kompetensstruktur som är ändamålsenlig för insatsorganisationen. Uppdraget har lämnats till Försvarsmakten i regleringsbrevet , och regeringen avser att noggrant följa myndighetens arbete och vid behov överväga en kompletterande inriktning eller andra åtgärder. Regeringen understryker även reservofficerssystemets betydelse, såväl för kompetensförsörjningen och försvarets folkliga förankring som för kostnadsutvecklingen. Försvarsmakten har i uppdrag att utveckla systemet, och regeringen avser att ge myndigheten i uppdrag att redovisa hur man ska uppnå en långsiktigt hållbar balans när det gäller rekrytering, utbildning, övning och avveckling av reservofficerare (s. 55 f., bil. 1, avsnitt 3). När det gäller kostnaderna för personalförsörjningsreformen fick Försvarsmakten i uppdrag av regeringen att vidta åtgärder för att säkerställa att den beslutade insatsorganisationen kan genomföras inom de angivna ekonomiska ramarna. Bakgrunden var att myndigheten i budgetunderlaget hade angett ett ökat personalbehov och därmed ökade lönekostnader i förhållande till tidigare underlag. Enligt uppdraget ska en förändring av planeringsmålen för olika personalkategorier leda till successivt lägre lönekostnader de kommande fem åren. Uppdraget innebär att andelen GSS/T ska öka och andelen GSS/K minska, att en förskjutning ska ske av antalet befattningar från officerare till specialistofficerare och vidare till GSS samt att antalet yrkesofficerare och civilanställda ska minska. Försvarsmakten har redovisat hur den planerar att vidta dessa åtgärder. Resultaten ska redovisas i budgetunderlagen till 2018 (bil. 1, avsnitt 7). I budgetpropositionen föreslår regeringen en successiv förstärkning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap . Syftet är främst att stärka insatserna för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande personal i Försvarsmakten. Regeringen bedömer att förstärkningen ger myndigheten förutsättningar att öka tillväxten av GSS/T i förhållande till myndighetens budgetunderlag och avser att noggrant följa hur förstärkningarna används (s. 55). Försvarsmaktens aktuella bedömningar och åtgärder Av (FM2013-1839:1) framgår att prognoserna för rekryteringsmålen i flera avseenden förbättrats jämfört med tidigare bedömningar. Rekryteringen till GMU och GSS/K har gått bättre än planerat, och även prognosen för GSS/T har förbättrats. Jämfört med budgetunderlaget är dock prognosen för GSS/T 1 500 personer lägre och därmed alltjämt den största avvikelsen i förhållande till insatsorganisationens planerade utveckling. Rekryteringen till hemvärnsförbanden bedöms uppnå det mål om 20 000 personer som fastställts i regleringsbrevet . Försvarsmakten anger vidare att funktionen för arbetsgivarrelationer och dess samarbete med andra arbetsgivare har utvecklats och redan gett god effekt i form av samarbetsavtal och pilotprojekt samt att genomförandet av Handlingsplan för jämställdhetsintegrering i Försvarsmakten (2019) har inletts. Myndigheten har också inlett arbetet med regeringsuppdraget att vidta åtgärder för att minska den befarade kostnadsökning som myndigheten redovisat för perioden –2019, bl.a. en ökning av andelen tjänstgörande personal och en minskning av andelen heltidsanställda officerare och civilanställda. Av Försvarsmaktens information till utskottet framgick också att ytterligare åtgärder pågår för att förbättra rekryteringen av militär personal och skapa förutsättningar för att behålla GSS i enlighet med myndighetens planering. Försvarsmakten arbetar bl.a. med att utveckla ett trovärdigt system för att främja ett fortsatt engagemang inom försvaret efter genomförd GMU och med åtgärder för att bibehålla kontakten med de potentiella medarbetare som efter GMU valt att inte fortsätta sitt engagemang inom Försvarsmakten. Regeringens inriktning i fråga om civilt försvar Regeringen bedömde i budgetpropositionen att utbildningen av civilpliktiga inte längre behövdes för att säkerställa förmågan inom det civila försvaret (utg.omr. 6, s. 59). Regeringen har därefter angett, mot bakgrund av försvarspolitiska inriktningsbeslut och de fastställda målen för säkerhet, att utvecklingen av det civila försvaret och dess förmåga ska ske med utgångspunkt i samhällets krisberedskap och ansvarsprincipen. De aktörer som ansvarar för krisberedskapen ska planera för hela hotskalan och uppnå en grundläggande förmåga till civilt försvar. Man har återupptagit en nationell försvarsplanering, som betonar vikten av en helhetssyn som omfattar hela hotskalan och med ökade krav på samverkan och samordning mellan civila verksamheter och Försvarsmakten (prop. 2011/12:1 utg.omr. 6, avsnitt 3.2, prop. 2012/13:1 utg.omr. 6, avsnitt 4.1). Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att planeringen och andra åtgärder för civilt försvar har aktualiserats i enlighet med den angivna inriktningen (utg.omr. 6, avsnitt 4.2.4). Pågående gransknings- och utredningsarbete har genomfört en serie granskningar inom försvarsområdet och planerar att publicera ytterligare tre som rör uthålligheten i Försvarsmaktens insatser, omställningen av Försvarsmakten från invasions- till insatsförsvar samt de ekonomiska förutsättningarna för omställningen av försvaret. Granskningarna syftar bl.a. till att besvara frågor om huruvida Försvarsmaktens omställning, bl.a. den förändrade personalförsörjningen, varit tydlig och transparent och om det finns förutsättningar för Försvarsmakten att uppnå den försvarspolitiska målsättningen inom oförändrade anslag. fick Försvarsberedningen anvisningar för den försvarspolitiska rapport som ska redovisas senast (Fö2013/1390/SSP). Av anvisningarna framgår bl.a. att Försvarsberedningens förslag ska fullfölja den inriktning för försvaret som lades fast av 2009, att behov av justeringar inom personalförsörjningssystemet ska övervägas och att analyser och förslag till inriktning för det civila försvaret ska lämnas. För fortsatt utveckling av det civila försvaret uppdrog regeringen åt MSB att redovisa hur planeringen för höjd beredskap kan utvecklas för att ett totalförsvar med största möjliga försvarseffekt ska kunna uppnås. En delrapport lämnades , och uppdraget ska slutredovisas senast (Fö2013/918/SSK). Mot bakgrund bl.a. av tillkännagivande (bet. 2012/13:FöU7, rskr.