bet · H001AU7 · 2013-03-12 00:00:00 — Utskottet noterar att vid utgången av 2012 hade Arbetsförmedlingen tagit emot cirka 10 700 personer inom ramen för etableringsuppdraget. Flertalet av dessa hade fått en individuell etableringsplan. hade inte haft rätt till en etableringsplan eftersom den fysiska eller psykiska prestationsförmågan hade bedömts vara , individen inte kunde styrka rätten till plan eller studerade i gymnasieskolan. Vidare noterar utskottet att de arbetsförberedande insatserna påbörjas snabbt för dem som har en etableringsplan. hade av de nyanlända, som haft en etableringsplan , deltagit i arbetsförberedande insatser eller arbetsmarknadspolitiska program. Kvinnor deltar dock i arbetsförberedande insatser i något mindre utsträckning än män och ledtiderna i etableringsprocessen är generellt något längre för kvinnor än för män. Antalet tillgängliga etableringslotsar har stigit kontinuerligt sedan etableringslagen trädde i kraft och fanns det 200 lotsföretag med verksamhet på 870 verksamhetsadresser. hade av de nyanlända med en etableringsplan även valt en lots. I ett par motioner föreslås att den fria etableringen på arbetsförmedlingsmarknaden ska stimuleras ytterligare, t.ex. genom att kommuner, näringsliv eller den ideella sektorn ges möjlighet att delta i arbetsförmedling och coachning. Utskottet vill understryka att regeringen har initierat en modell där arbetsmarknadspolitiken i första hand styrs via den offentliga arbetsförmedlingen, men där det på flera områden finns alternativ med insatser från kompletterande aktörer. Utskottet, som är positivt till att öppna verksamheten på det arbetsmarknadspolitiska området så att den blir tillgänglig för fler aktörer, står bakom denna modell. Som utskottet har framfört tidigare kan det skapas möjligheter för såväl nischade förmedlingstjänster som coachning med inriktning på särskilda grupper. Det bygger på en väl avvägd kombination med krav på tydlig styrning och rättsäkerhet och med stor valfrihet och individanpassning för den arbetssökande. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:A393 (MP) yrkande 3 och 2012/13:A264 (S) yrkande 3. I motion riktas kritik mot etableringsplanen och etableringsersättningen. I motionen föreslås bl.a. att Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att erbjuda nyanlända som saknar person- eller samordningsnummer en etableringsplan, att landstingen får ett tydligare uppdrag så att de nyanländas prestationsförmåga kan utredas snabbare, att nyanlända får etableringsersättningen i förskott för sina aktiviteter i etableringsplanen och att insatser görs för att åtgärda den trångboddhet som gör det svårt för många nyanlända att etablera sig. ställer sig även avvisande till systemet med lotsar. När det gäller etableringsplanen noterar utskottet att regeringen har gett Arbetsförmedlingen ett tydligare uppdrag att förmedla lediga platser och utveckla arbetet med kompletterande aktörer. Regeringen har i regleringsbrev lämnat uppdrag om samverkan och samordning bl.a. avseende åtgärder att korta handläggningstiderna. Utskottet understryker vikten av att regeringen nogsamt följer utvecklingen också när det gäller handläggningstiderna för utredning av nyanländas prestationsförmåga och anpassar dem när så behövs. Avseende etableringsersättningen vill utskottet betona att regeringen har i regleringsbrev lämnat uppdrag om samverkan och samordning också avseende ersättningar som är väsentliga för den nyanländes försörjning. , , och ska samarbeta för att korta ledtiderna för utbetalning av etableringsersättning. Utskottet framhåller betydelsen av att regeringen nogsamt följer även denna utveckling. I fråga om boende, som har behandlats tidigare i betänkandet, har regeringen förändrat den grundersättning som betalas ut till de kommuner som har en överenskommelse med staten om flyktingmottagande. För att ytterligare stimulera kommunernas mottagningskapacitet har regeringen infört en möjlighet för kommuner att få kostnadstäckning för hyreskostnader som uppstått innan nyanlända har haft möjlighet att flytta in. Enligt utskottet utgör dessa reformer goda förutsättningar för en snabbare etableringsprocess. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:Sf352 (V) yrkandena och 2012/13:A272 (MP). I fråga om etableringslotsar är utskottets inställning att det är avgörande för nyanländas etablering att de får möjlighet att arbeta så snabbt som möjligt. För att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden krävs ofta förutom lämplig utbildning och erfarenhet ett personligt nätverk, språkkunskaper och kunskaper om det svenska samhället och arbetslivet. I det sammanhanget är etableringslotsarna ett viktigt inslag. I lotsens uppdrag ingår bl.a. att hjälpa den nyanlände att genomföra etableringsplanen, stärka den nyanländes nätverk, ha kontakter med potentiella arbetsgivare, ge råd och stöd vid studie- och yrkesval, coachning, matchning och jobbsökaraktiviteter, att ge stöd i sociala frågor och återrapportera till Arbetsförmedlingen om den nyanländes deltagande och aktiviteter. Lotsen fungerar därmed som ett stöd till den nyanlände och som en bro in i det svenska samhällslivet och till arbetsmarknaden. Aktiviteterna utformas och anpassas tillsammans med den nyanlände utifrån hans eller hennes individuella behov och förutsättningar. Därmed avstyrks motion 2012/13:Sf352 (V) yrkande 14. I ett par motionsyrkanden riktas kritik mot att det tar alltför för många nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet instämmer i bedömningen och kan konstatera att det fortfarande tar för många nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Etableringsreformen är dock i ett uppbyggnadsskede och det är ett välkänt faktum att det tar för stora reformer att hitta sina former. Utskottet välkomnar därför att regeringen har påbörjat ett arbete med att förändra delar av etableringsreformen i syfte att stärka etableringsprocessen. Utskottet noterar exempelvis att regeringen har genomfört vissa förordningsändringar för att öka incitamenten till arbete . Förändringarna innebär att etableringsersättningen inte minskas vid inkomster av arbete utanför etableringsplanen. Individen kan få etableringsersättning för arbete inom etableringsplanen . Utskottet noterar även att regeringen avser att införa krav på nyanlända i etableringslagen att acceptera ett erbjudande om lämpligt arbete i hela landet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf288 (FP) yrkande 2 och 2012/13:N371 (S) yrkande 7. I några motioner föreslås ekonomiska incitament till nyanlända liksom en integrationsbonus till kommuner för en snabbare integration. Utskottet delar motionärernas utgångspunkt att det finns ett behov av att ytterligare förstärka etableringsreformen. Utskottet välkomnar följaktligen regeringens förstärkning av de arbetsförberedande insatserna i etableringsreformen. För att skapa alternativ till det reguljära utbildningssystemet för vuxna som har kort utbildning har regeringen fr.o.m. infört ett praktiskt basår. Basåret ges till personer som är och som har högst utbildning. Syftet är att ge de nyanlända en introduktion till ett nytt arbete med fokus på praktisk träning. Basåret ska bestå av arbetsträning som kan kombineras med yrkesinriktad svenskundervisning, utbildning i svenska för invandrare och teoretisk utbildning inriktad på behoven på den arbetsplats där arbetsträningen bedrivs. Utskottet noterar även att regeringen fr.o.m. erbjuder arbetsgivare som anordnar arbetsträning åt personer som omfattas av etableringsreformen, och som har behov av mer handledning än vad en vanlig praktikplats möjliggör, en merkostnadsersättning om per dag . Utskottet instämmer i regeringens ståndpunkt att föräldraförsäkringens konstruktion försenar nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att har fått i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder som kan öka arbetskraftsdeltagandet och påskynda arbetsmarknadsetableringen för nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Av delbetänkande (SOU 2012:9) som utredningen lämnade till regeringen framgår att uttag av föräldrapenning försenar etableringen på arbetsmarknaden för många nyanlända mammor och att detta kan bli en fälla särskilt för dem som har behov av kompletterande försörjningsstöd. Utskottet noterar att regeringen avser att föreslå en förändring i föräldraförsäkringen som innebär att maximalt av föräldrapenningsdagarna kan sparas till tiden efter barnets fyraårsdag. Den övre gränsen för när föräldrapenning kan lämnas föreslås höjas till det år barnet fyller tolv. Syftet med förändringen är att göra det möjligt för utrikes födda kvinnor att komma närmare arbetsmarknaden och förkorta etableringstiden. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:A222 (FP) och 2012/13:A302 (M). Motionen 2012/13:A398 (C) om att förutsättningar för ett fortsatt uthålligt högt flyktingmottagande bör analyseras avstyrks mot bakgrund av vad utskottet har anfört tidigare i betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om företagande. och (båda KD) anser i motion 2012/13:A223 yrkande 1 att informationen om företagande till nyanlända måste förbättras. Motionärerna framhåller att det inte är enkelt att driva företag i . Regler och skattelagar försvårar och fördyrar. Det är därför nödvändigt att personer som invandrar till får information om företagande i och erbjuds individanpassad hjälp. (KD) föreslår i motion 2012/13:N238 yrkande 1 att förutsättningarna att starta och driva företag behöver förbättras för personer med utländsk bakgrund. Nyanlända bör få information om företagande under sin introduktionstid inom etableringsperioden. Utskottet kan konstatera att många personer som flyttar till vårt land också har lyckats komma in i det svenska samhället. Över 600 000 människor som är födda i ett annat land går till jobbet i . Drygt 70 000 utrikes födda är företagare och vart åttonde småföretag drivs av en person med utländsk bakgrund. Studier visar att företagare med internationell bakgrund sysselsätter över 200 000 personer. Utskottet ansluter till utgångspunkten i de motionsyrkanden som anges ovan om den betydelse som företagande har för individer med utländsk bakgrund. Enligt utskottet har företagare födda utomlands ofta goda kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk i sina forna hemländer, vilket skapar förutsättningar för att öka handeln och förbättra handelsrelationerna mellan och andra länder. Utskottet välkomnar därför att regeringen satsar på mentorsinsatser för utrikes föddas företagande . Insatserna syftar till att stimulera framväxten av konkurrenskraftiga tillväxtföretag. Utskottet noterar att regeringen har gett Kammarkollegiet i uppdrag att översätta och vid behov utveckla information om den svenska upphandlingsmarknaden på olika språk riktat till små och medelstora företag. Syftet är att främja tillväxten och göra det lättare för fler små och medelstora företag som drivs av utrikes födda att delta i offentliga upphandlingar. Utskottet noterar även att regeringen har gett i uppdrag att identifiera och utgöra ett stöd för hur det regionala tillväxtarbetet kan utvecklas för att kompetens, entreprenörskap och företagande hos personer med utländsk bakgrund ska tas till vara för att skapa konkurrenskraftiga regioner. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder för hur frågorna kan stärkas och förändras i det regionala tillväxtarbetet inklusive strukturfondsarbetet. Uppdraget baseras bl.a. på redovisningar från de aktörer som har ansvar för att samordna det regionala tillväxtarbetet i respektive län. Därmed kan motionerna 2012/13:A223 (KD) yrkande 1 och 2012/13:N238 (KD) yrkande 1 anses besvarade och avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering m.m. Jämför reservation 8 (V). föreslår i kommittémotion 2012/13:Sf352 av m.fl. yrkande 18 att Arbetsförmedlingen ges ett nationellt valideringsuppdrag. saknas ett samlat grepp om den validering som rör yrkeskunskaper. För att skapa likvärdighet över landet och stärka kvaliteten behöver Arbetsförmedlingen ha huvudansvaret för validering av utländska utbildningsmeriter och yrkeskunskaper. I yrkande 21 föreslås obligatoriska kravprofiler vid rekrytering. För att inte godtyckligt utestänga arbetssökande med utländsk bakgrund måste befattningsbeskrivningar och annonser tydligt formulera de krav som ställs, de meriter som är nödvändiga och tillräckliga samt de urvalsprinciper som kommer att användas vid rekryteringsprocessen. Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda i skiljer sig tydligt från den för inrikes födda. Andelen som står utanför arbetskraften är högre, andelen sysselsatta lägre och andelen arbetslösa högre bland utrikes födda. Värdet av de kunskaper och den kompetens som en utrikes född person har byggt upp i hemlandet minskar ofta vid ankomsten till . Det beror bl.a. på att tidigare utbildningar och yrkeserfarenheter inte alltid efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden och att arbetsgivare kan ha svårt att värdera dem korrekt. Eftersom värdet av tidigare meriter dessutom minskar med tiden kan personer som står utanför arbetsmarknaden successivt få svårare att dra nytta av sin kompetens. Validering innebär att en individs faktiska kunskaper, färdigheter och förmågor bedöms och värderas. För många nyanlända kan validering vara ett första steg till ett arbete i . Utskottet noterar att regeringen i syfte att förbättra och utveckla valideringen har gett Statskontoret i uppdrag att kartlägga och bedöma valideringsinsatser för utrikes födda. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet anser att beredningen av utredningen bör avvaktas och avstyrker därmed motion 2012/13:Sf352 (V) yrkande 18. I fråga om motionsförslaget om obligatoriska kravprofiler vid rekrytering hänvisar utskottet till tidigare betänkanden (senast bet. 2009/10:AU8 och bet. 2011/12:AU11). Utskottet anser att rekryteringen av kompetent arbetskraft behöver säkras för att lägga grunden till en långsiktigt sund ekonomisk utveckling och skapa utrymme för välfärd i . Diskriminering, oavsett om den sker med hänvisning till kön, etnisk tillhörighet eller någon annan i sammanhanget ovidkommande faktor, motverkar uppfyllandet av en sådan målsättning. Det är viktigt att dessa frågor ständigt diskuteras och beaktas vid rekrytering. Grundprincipen på arbetsmarknaden bör dock vara att rekryteringsprocessen är en fråga mellan arbetsmarknadens parter där en viktig utgångspunkt är att diskriminering inte får förekomma. Utskottet står fast vid vad som sagts tidigare om detta förslag. Motion 2012/13:Sf352 (V) yrkande 21 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om invandrade akademiker. Jämför reservation 9 (S). Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2012/13:A367 av m.fl. yrkande 12 att insatserna för att hjälpa invandrade akademiker till ett arbete som motsvarar deras kompetens måste förbättras. Att personer med akademisk utbildning inte ens på lång sikt får arbeten i nivå med sin utbildning är inte bara ett individuellt problem utan i allra högsta grad ett samhällsproblem. investeras resurser för att utbilda akademiker som det finns färdigutbildade invandrade akademiker vars kunskaper inte kommer till användning. (M) föreslår i motion 2012/13:A294 att invandrade akademikers arbetsmarknadsetablering bör underlättas. Att starta nätverk och mentorsverksamhet med invandrade akademiker som redan är förankrade på arbetsmarknaden kan vara en väg att gå. Utskottet kan konstatera att det 2011 fanns minst 430 000 utrikes födda personer med någon form av eftergymnasial utbildning i landet. Av dessa hade 163 000 en eftergymnasial utbildning kortare än , 244 000 minst en treårig eftergymnasial utbildning och nästan 20 000 en forskarutbildning. Andelen med eftergymnasial utbildning är därmed minst lika stor bland utrikes som bland inrikes födda. Utskottet kan konstatera att det tar för många utlandsfödda akademiker att etablera sig på arbetsmarknaden. Statistik visar att utlandsfödda akademiker i högre grad än infödda akademiker är arbetslösa eller överkvalificerade i de anställningar de har. medför generationsväxlingen på arbetsmarknaden behov av kvalificerad arbetskraft. Utskottet delar därför utgångspunkten att åtgärder som bidrar till att kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning bättre kan tas till vara är angelägna. Utskottet noterar att akademiker med utländsk utbildning erbjuds en rad statliga insatser för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ges studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning möjlighet att avlägga en motsvarande svensk examen eller få kunskaper för att kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för. På vissa lärosäten finns även kompletterande utbildningar för ekonomer, jurister och andra yrkesgrupper och aspirantutbildning med allmän- och förvaltningsinriktning. Kompletteringar av utländska utbildningar inom högskolan kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden på rätt nivå. Särskilt betydelsefullt är det för personer med legitimations- eller behörighetsyrken, t.ex. lärare och sjukvårdspersonal, som behöver komplettera sin utländska utbildning inom området för att den ska kunna ligga till grund för behörighet. Utskottet noterar att insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (RiR 2011/12:9) visar att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Det skulle innebära att värdefull akademisk kompetens kan tillföras den svenska arbetsmarknaden i ökad takt och omfattning. Av rapporten framgår att det finns behov av tidigare och tydligare information om de insatser som finns för akademiker med utländsk bakgrund. Det finns också behov av att och fortsätter se över informationen både till de sökande och till de myndigheter som tidigt möter akademiker med utländsk utbildning i syfte att förkorta tiden fram till utlåtande, behörighetsbevis och legitimation. Av rapporten framgår också att bristande kunskaper i det svenska språket är det största hindret för dem som har antagits till kompletterande högskoleutbildningar att kunna genomföra utbildningen med godkänt resultat inom utsatt tid. Ett annat hinder för genomströmning är studiefinansiering eftersom studenter på kompletterande utbildningar ofta är äldre vilket kan innebär ett större försörjningsansvar. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen nu samlar all bedömning av utländsk utbildning vid den nya myndigheten och högskolerådet. Myndigheten syftar till att skapa en mer sammanhängande valideringskedja och underlätta för personer med utländsk utbildning att få sin utbildning bedömd. Utskottet ser positivt på att resurserna för bedömningsverksamheten förstärks i syfte att korta ledtiderna och möta upp en ökad ärendeinströmning vid bedömning av utländsk utbildning. Att individen tidigt får information om validering och får sin utbildnings- och yrkesbakgrund kartlagd ger individen möjlighet att ta eget ansvar för planering av etableringsprocessen. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:A367 (S) yrkande 12 och 2012/13:A294 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nystartszoner. Frågan bereds inom . (M) anför i motion 2012/13:A270 att nystartszoner är en effektiv metod för att bekämpa ekonomiskt och socialt utanförskap i utsatta områden. Motionären anser att man bör se över möjligheten att införa nystartszoner även på landsbygden. Ekonomiska frizoner för landsbygden skulle kunna erbjuda såväl företag som arbetstagare ökade valmöjligheter för sin etablering och skapa förutsättningar för ekonomisk framgång i hela . ekonomi breddas och stärks som landsbygden bevaras. (M) anser i motion 2012/13:A379 att ekonomiska frizoner bör införas i glesbygdsområden. Genom att inrätta ekonomiska frizoner i glesbygden främjas den ekonomiska utvecklingen i hela landet. Sänkta arbetsgivaravgifter för nystartade företag kan exempelvis göra det lättare för företag att anställa. (M) föreslår i motion 2012/13:A397 att regeringen bör överväga möjligheten att införa metoden med nystartszoner på glesbygden. Att ge områden statusen nystartszon skulle kunna innebära att ge skattelättnader i form av reducerade skatter och arbetsgivareavgifter till företag som är etablerade i området. Utskottet kan konstatera att regeringen har tagit ett antal initiativ i syfte att bryta den socioekonomiska segregationen och åstadkomma bättre livsvillkor i områden med utbrett utanförskap. Ofta har detta skett genom områdesinriktade insatser, exempelvis storstadssatsningar och lokala utvecklingsavtal. I och med utgången av 2011 upphörde de lokala utvecklingsavtalen. är i stället utgångspunkten samverkan och stöd utifrån myndigheternas och kommunernas ordinarie verksamhet snarare än genom särskilda projektmedel. Särskilt fokus läggs på frågor som rör arbete, entreprenörskap, utbildning och hållbar tillväxt. I de motioner som anges ovan föreslås att nystartszoner införs på landsbygden. En nystartszon är ett område som kännetecknas av låg sysselsättningsgrad, en hög andel boende som tar emot långvarigt försörjningsstöd och en hög andel boende som inte har gymnasieexamen eller motsvarande. Syftet med åtgärden skulle vara både att stimulera nyföretagande och att ge existerande företag bättre möjlighet att växa i utsatta områden. Utskottet noterar att Utredningen om nystartszoner överlämnade sitt betänkande Nystartszoner (SOU 2012:50) till regeringen . Utredningen förslår att ett system med nystartszoner införs. Företag inom dessa zoner ska kunna få kraftigt sänkta arbetskraftskostnader . Utredningen föreslår ett avdrag från socialavgifterna för företag som bedriver verksamhet i en nystartszon och som uppfyller vissa krav. Avdraget motsvarar en sänkning av avgifterna till . Betänkandet har remitterats och förslaget bereds inom . Utskottet anser att beredningen av utredningsförslaget bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna 2012/13:A270 (M), 2012/13:A379 (M) och 2012/13:A397 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om handlingsplaner. och (båda S) föreslår i motion 2012/13:A329 att alla politikområden i ska genomsyras av ett integrationsperspektiv. På samma sätt som handlingsplaner för jämställdhet inom regionalpolitiken har upprättats bör handlingsplaner för integration inom regionalpolitiken upprättas. Integration är en ömsesidig process och alla, oavsett bakgrund, bör vara delaktiga och ansvariga för den. Det svenska samhället har ett ansvar att välkomna nyanlända och undanröja hinder för integrationen. Den nyanlände har ett ansvar att försöka få jobb, lära sig svenska och komma in i det nya samhället. En viktig del av integrationspolitiken är att uppnå ett samhälle där alla känner tillhörighet och delaktighet, oavsett om man är född i landet eller har kommit hit . En av de största samhällsutmaningarna är att bekämpa det utanförskap som många utrikes födda har fastnat i. Enligt utskottet har etableringsreformen inneburit en välbehövlig utveckling av insatserna för nyanlända flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga. har fått ett tydligt ansvar för nyanländas mottagande syftar till mer arbetsmarknadsrelaterade insatser som stärker den nyanländes möjligheter till en snabb etablering på arbetsmarknaden. Etableringsersättningen ökar incitamenten för nyanlända att arbeta och delta i aktiviteter. Det pågår fortfarande ett utvecklingsarbete hos berörda myndigheter och aktörer med anledning av reformen. Utskottet delar regeringens ståndpunkt, som framgår av budgetpropositionen , att etableringsreformen behöver utvecklas vidare. Bland annat bör incitamenten för arbete stärkas ytterligare. De insatser som erbjuds inom ramen för etableringsreformen ska vara effektiva och anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov. Mot bakgrund av regeringens fortsatta arbete med att utveckla etableringsreformen anser utskottet att motion 2012/13:A329 (S) bör avstyrkas.