bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 27 föreslås att ett nytt inrättas som också ska arbeta med skolutveckling i nära samarbete med landets lärosäten, och Skolinspektionen samt kommuner och fristående skolor. Det behövs enligt motionärerna en ny organisation som tar fram och sprider systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område, från förskola till högre utbildning. I yrkande 40 i denna del föreslår Socialdemokraterna medel för institutets verksamhet för perioden 20142016. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 26 framhålls bl.a. att den utbildningsvetenskapliga forskningen ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Fler yrkesverksamma lärare ska också ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete. Socialdemokraterna föreslår dessutom att den utbildningsvetenskapliga kommittén görs till ett ämnesråd inom . I yrkande 40 i denna del föreslås en förstärkning av anslaget till för åren 20152016 för forskarskolor för lärare och förskollärare. Därutöver föreslås att den utbildningsvetenskapliga forskningen tillförs ytterligare medel för åren 20142016. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 13 framhålls att det behövs en stärkt forskningsanknytning i grundutbildningen på högskolan, bl.a. inom lärarutbildningen. Vidare föreslås i yrkande 29 att utbildningsvetenskapliga kommittén inom görs till ett ämnesråd. I kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 15 föreslås att regeringen ska ge i uppdrag att, i samverkan med bl.a. Kommuner och Landsting, utforma program med mötesplatser för forskning och yrkespraktik och med incitament för forskningsfinansiering från skolornas huvudmän. I motion 2012/13:Ub401 av och (båda S) framhålls behovet av att ge stöd till forskning som kan utveckla pedagogiken, t.ex. genom intryck från aktuell hjärnforskning, och därmed bidra till en skola där alla barn och ungdomar kan utvecklas och lära. I motion 2012/13:Ub408 av m.fl. (S) yrkande 1 betonas vikten av att satsa på forskning och forskarutbildning inom lärarutbildningen för att bl.a. långsiktigt garantera och öka kompetensen hos lärare. Forskningen om sexualundervisningen i skolan behöver stärkas enligt motion 2012/13:Ub484 av och (båda S) yrkande 3. framhåller i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 30 bl.a. att det behövs ämnesdidaktiska centrum på fler områden än vad regeringen pekar ut i propositionen. Den kunskap som finns om undervisningsmetoder och arbetssätt som förbättrar undervisningen och ökar elevernas måluppfyllelse behöver nå ut bättre och omsättas i praktiken. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ökade satsningar på rymdforskning för perioden 20142016. Motionärerna vill öka anslagen till rymdforskning successivt med målet att svensk rymdforskning ska ligga i framkant. I motion 2012/13:Ub231 av (FP) begärs ett tillkännagivande om etableringen av en nationell strategi för rymdverksamhet. Mot bakgrund av de långa ledtiderna, de stora investeringarna och tillämpningen av spjutspetsteknologi inom rymdnäringen är den i stort behov av långsiktighet. Regeringen bör därför utvärdera kommande behov och möjligheter för en svensk rymdverksamhet de kommande 15 åren. Denna utvärdering bör enligt motionären följas av en långsiktig strategi och resurssatsning. I motion 2012/13:Ub297 av (KD) uppmärksammas rymdforskning som ett viktigt forskningsområde med direkt anknytning till hur klimat- och energipolitiken ska utformas. Enligt motion 2012/13:Ub403 av (M) bör regeringen se över hur den kompetens kan nyttiggöras som byggt upp när det gäller att utveckla kostnadseffektiva satellitsystem för forskning och direkt samhällsnytta kring t.ex. klimat- och säkerhetsfrågor. Enligt motion 2012/13:Ub454 av (MP) bör regeringen klargöra att vindkraft är ett riksintresse och att rymdforskningen vid (tidigare ) bör kunna bedrivas utan att inskränka all vindkraftsutbyggnad i . I motion 2012/13:Ub479 av i (S) framhålls vikten av att rymdforskningen och teknikutvecklingen har en tydlig koppling till globala utmaningar, t.ex. miljö- och klimatforskningen. Enligt motionären är det särskilt viktigt att fortsätter satsningen på mikrovågsinstrumentet . I motion 2012/13:Ub418 av m.fl. (S) framhålls bl.a. behovet av ökade satsningar på flygforskningen, om svensk flygforskning ska vara fortsatt världsledande. Motionärerna betonar särskilt behovet av ett nationellt flygtekniskt demonstratorprogram. begär i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 16 att genusforskningen bör uppmärksammas mer i den nationella forskningspolitiken. Enligt bidrar genusforskningen till att utveckla samhällskritiken och därigenom analyser av maktstrukturer i samhället. Genusforskningen och dess integrering i andra forskningsområden tillmäts inte tillräckligt stor betydelse i propositionen. I yrkande 17 föreslås en ökad satsning på genusforskning genom att delar av anslag ska gå till utlysningar för genusforskning. Vidare föreslår i yrkande 18 att medel från anslag bör användas till att utlysa ytterligare sex professurer med tillhörande resurser för att finansiera doktorand- och forskarassistenttjänster. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 7 betonas att en stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig för att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är enligt motionärerna den politisering som skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhällsutvecklingen framåt. Därför bör regeringen säkerställa att genusforskningen vid universitet och högskolor vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att kulturarvsforskningen måste få ett större anslag. Motionärerna vill därför utöver de redan beslutade och beräknade medlen satsa ytterligare medel på för perioden 20142016. Yttranden från andra utskott konstaterar inledningsvis att forskningen inom kultur- och kulturarvsområdet inte bara omfattar kultur och kulturarv utan även frågor om bl.a. värderingar och förhållningssätt samt kulturens och kulturarvets roll, funktion och betydelse i samhället. Forskningen inom kultur- och kulturarvsområdet är utpräglat tvärvetenskaplig med anknytning till flera olika forskningsdiscipliner inom främst humaniora och samhällsvetenskap, men det kan också förekomma beröringspunkter med naturvetenskapliga och tekniska discipliner. Forskningsområdet öppnar också för samverkan mellan universitet och högskolor och institutioner inom kultur- och kulturarvssektorn. Forskningen har vidare stor betydelse för kunskapsuppbyggnaden och verksamhetsutvecklingen inom kultur- och kulturarvssektorn. vill understryka betydelsen av kultur- och kulturarvsforskningen för utvecklingen inom andra samhällsområden. Många viktiga samhällsutmaningar, t.ex. förändringar i klimat och demografi, kräver insatser inom kulturarvsforskning. anser vidare att kulturen och kulturarvet utgör en viktig resurs för att gynna kreativitet i samhälls- och näringslivsutvecklingen och menar att det inom området finns stora behov av ytterligare forskning och utveckling. välkomnar därför ytterligare forskningsinsatser på detta område. instämmer med regeringen att jämställdhetsintegrering bör vara den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. De som vanligen ansvarar för beslutsprocessen ansvarar också för att den genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. vill i sammanhanget peka på webbportalen Jämställ.nu som är ett värdefullt instrument för att samla och sprida erfarenheter av och kunskaper om praktiskt arbete och forskning inom området jämställdhetsintegrering. anser att det är av stor betydelse att det råder jämställda villkor inom offentlig sektor, näringsliv och akademi. anser att det är av största vikt för jämställdheten att män och kvinnor har lika möjligheter och förutsättningar att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Det är därför positivt att särskilt bör bevaka att så blir fallet när det gäller forskningsmedel för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet och för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Med anledning av motionsyrkanden om genusforskning kan arbetsmarknadsutskottet nämna det nationella sekretariatet för genusforskning, som arbetar med att analysera och informera om genusforskningens utveckling och villkor. Sekretariatet är en del av , men uppdraget omfattar hela . I verksamheten ingår regelbundet deltagande i olika former av arrangemang över hela landet. Sekretariatet har i uppdrag att förbättra villkoren för genusforskning av hög internationell klass, synliggöra svensk genusforskning och bidra till samverkan med omvärlden och underlätta svensk genusforsknings internationalisering. Sammantaget bedömer arbetsmarknadsutskottet att regeringens satsningar på ett tillfredsställande sätt förstärker arbetet för ökad jämställdhet, inte minst genom att betona betydelsen av att det råder jämställda villkor inom akademin samt lika möjligheter och förutsättningar för män och kvinnor att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Sammanställning och spridning av forskningsresultat för kvalitet i skola och förskola Utskottet anser att det är viktigt att forskningsresultat med relevans för skolans och förskolans verksamhet systematiskt vägs samman och sprids till dem som är verksamma i skolan och förskolan, så att kunskaperna omsätts i praktiken i undervisningen och i utformningen av stödet till eleverna men också i det pågående skolutvecklingsarbetet. Det framhålls i propositionen att forskningsresultat från en mängd olika vetenskapliga discipliner bör bevakas systematiskt och värderas utifrån ett relevansperspektiv för skolan och förskolan, men även utifrån den vetenskapliga kvaliteten. Det är också viktigt betonar regeringen att engagera såväl lärare som forskare, skolhuvudmän och andra intressenter i det fortsatta arbetet. När det gäller personer verksamma i skolan är det inte minst viktigt att de är med och formulerar frågeställningarna för att säkerställa relevansen av arbetet för verksamheten. Utskottet ställer sig bakom dessa utgångspunkter och erinrar också om de medel som tillförs anslaget för utveckling av skolväsendet för att sammanställa och sprida forskningsresultat för höjd kvalitet i skola och förskola. Utskottet anser i och med detta att den delen av tillkännagivandet (bet. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237) som handlar om att förmedla nya forskningsresultat till skolan får anses tillgodosett. Utskottet bedömer vidare att dessa insatser, tillsammans med den utvärderingsfunktion för utbildningsområdet som inrättades vid utvärdering (IFAU), bör förbättra förutsättningarna för att reformer, metoder och insatser inom skolväsendet vilar på vetenskaplig grund. Utskottet noterar att Socialdemokraterna framför motionsönskemål som är väl i linje med de insatser som aviseras. Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 27 och 40 i denna del. Utskottet kan inledningsvis erinra om att har tre satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare genomförts för att öka antalet forskarutbildade i skolväsendet. Den senaste satsningen innebär att lärare och förskollärare på deltid kan genomföra en lång utbildning som leder till en licentiatexamen som läraren eller förskolläraren på deltid fortsätter att arbeta i skolan eller förskolan. Ytterligare medel tillförs för finansiering av forskarskolor för lärare och förskollärare genom budgetpropositionen som ställt sig bakom. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i Statsrådsberedningens propositionsförteckning aviserat en proposition om karriärsteg för lärare inom skolväsendet . Genom den aviserade reformen om karriärsteg för lärare bör, som regeringen anför, förutsättningarna för att ta till vara forskarutbildade lärares kompetens förbättras. När det gäller den del av tillkännagivandet som handlar om att fler yrkesverksamma lärare bör ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med eget arbete (bet. 2010/11:UbU12, rskr. 2010/11:237) anser utskottet att genom de åtgärder och den medelstilldelning som redovisats ovan får även denna del av tillkännagivandet anses tillgodosett. Utskottet anser således att tillkännagivandet i sin helhet får anses tillgodosett. När det gäller motionsyrkandet om forskningsanknytningen i högskolans grundutbildning vill utskottet påminna om att högskolans uppgift enligt högskolelagen (1992:1434) är att anordna utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. För att kunna fullgöra denna uppgift får flertalet universitet och högskolor bl.a. en garanterad s.k. basresurs för forskning och forskarutbildning. och högskolor garanteras också ett tillskott till anslagen för forskning och forskarutbildning inom ramen för resursfördelningsmodellen. Vidare framgår i examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), vilka krav som ska uppfyllas för respektive examen. För ämneslärarexamen finns bl.a. följande mål för studenten: visa fördjupad insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, visa fördjupad kunskap om vetenskapsteori samt kvalitativa och kvantitativa forskningsmetoder samt visa kunskap om relationen mellan vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och dess betydelse för yrkesutövningen. Utskottet ställer sig vidare bakom de bedömningar som görs i propositionen och anser således att något uttalande från inte är motiverat med anledning av de motionsyrkanden som föreslår andra satsningar och åtgärder som rör utbildningsvetenskaplig forskning. När det slutligen gäller frågan om att göra utbildningsvetenskapliga kommittén inom till ett ämnesråd kan utskottet konstatera att det är en fråga för regeringen att besluta om. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub3 (V) yrkande 15, 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 13 och 29, 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 26 och 40 i denna del, 2012/13:Ub401 (S), 2012/13:Ub408 (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub484 (S) yrkande 3. Utskottet delar de bedömningar som ligger till grund för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom matematik, naturvetenskap och teknik. Matematikdidaktiken är internationellt sett ett väl utvecklat område med en rad vetenskapliga tidskrifter och konferenser och ett livligt vetenskapligt arbete. Vidare har Nationellt centrum för matematik vid varit en viktig forskningsnära drivkraft, bl.a. i den nationella skolutvecklingen. När det gäller satsningen på den didaktiska forskningen inom såväl matematik som naturvetenskap och teknik delar utskottet regeringens uppfattning om ämnenas centrala betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad. När det gäller motionsyrkandet om att inrätta ämnesdidaktiska centrum inom fler områden än de som nämns i propositionen kan utskottet konstatera att motionärerna inte pekar ut några lämpliga områden och således inte heller anger några skäl till varför ämnesdidaktiska centrum bör inrättas inom vissa områden. Utskottet har erfarit att flera lärosäten har visat intresse för att inrätta ämnesdidaktiska centrum och är mot denna bakgrund inte berett att uttala sig till förmån för att inrätta ämnesdidaktiska centrum inom ytterligare något eller några områden. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 30. Utskottet vill inledningsvis framhålla att rymdverksamhet har stor och växande betydelse i samhället, både internationellt och i . Detta motiverar enligt utskottet ett fortsatt starkt statligt engagemang, vilket också är fallet genom de anslagsökningar som är beslutade och beräknas för . Avancerad kunskap och teknik som ursprungligen är utvecklad för de extrema krav som rymdverksamheten ställer överförs regelbundet för användning inom andra samhällsområden och kommersiella tillämpningar och produkter. Spridningseffekterna av de investeringar som görs i rymdforskning och rymdteknik skapar ekonomisk tillväxt, samhällsnytta och välfärdsvinster långt utöver de först avsedda användningsområdena. Den ökade betydelsen av rymdverksamhet inom många samhällsområden innebär enligt regeringen att en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet är motiverad. Utskottet delar denna bedömning om vikten av att ta fram en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet, vilket är i linje med ett motionsönskemål. Utskottet ser dock ingen anledning att föregripa detta arbete. Utskottet vill vidare påminna om satsningen på rymdforskning (se tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning). Sammanfattningsvis ser utskottet ingen anledning att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 2, 2012/13:Ub231 (FP), 2012/13:Ub297 (KD), 2012/13:Ub403 (M), 2012/13:Ub454 (MP) och 2012/13:Ub479 (S). När det gäller motionsyrkandet om en ökad satsning på flygforskningen delar utskottet regeringens bedömning att flygtekniska forskningsprogrammet bör fortsätta inom ramen för Verket för innovationssystems befintliga anslag. Därmed avstyrks motion 2012/13:Ub418 (S). anser i likhet med arbetsmarknadsutskottet att regeringens satsningar på ett tillfredsställande sätt förstärker arbetet för ökad jämställdhet, inte minst genom att betona betydelsen av att det råder jämställda villkor inom akademin samt lika möjligheter och förutsättningar för män och kvinnor att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Utskottet vill därtill påminna om de medel som tillförs Verket för innovationssystem för forskning som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor. Medel för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet ska fördelas i samråd med . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub3 (V) yrkandena 16 och 17 och 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 7. Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet vill inledningsvis i likhet med kulturutskottet understryka betydelsen av kultur- och kulturarvsforskningen för utvecklingen inom andra samhällsområden. Många viktiga samhällsutmaningar, t.ex. förändringar i klimat och demografi, kräver insatser inom kulturarvsforskning. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att inom utgiftsområde 17 ges stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultursektorn (anslag 1:4), och även anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys används delvis för forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att ställa sig bakom motionsyrkandet om resurstillskott till och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 4. Forskning inom vissa områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. forskning inom miljö och de areella näringarna, klimatforskning, gruv-, mineral- och stålforskning, arbetslivs- och arbetsmiljöforskning, forskning om ett hållbart arbetsliv, forskning inom humaniora och samhällsvetenskap, energiforskning och ett nationellt samiskt forskningscentrum. Jämför reservationerna 31 (S), 32 (S, MP), 33 (V), 35 (SD), 36 (S, V), 37 (S, MP, V), 38 (S), 39 (MP), 40 (SD), 41 (S), 42 (SD), 43 (SD) och 44 (SD). Forskning inom miljö och de areella näringarna De utmaningar som samhället står inför när det gäller miljö, samhällsbyggande och utveckling av en hållbar produktion inom de areella näringarna gör att forskningen på området behöver stärkas. Svensk miljö- och lantbruksvetenskaplig forskning håller hög kvalitet, vilket innebär att kan bidra med viktiga och nya kunskaper för att möta de globala utmaningar vi står inför när det t.ex. gäller livsmedelsförsörjning och minskad användning av fossila råvaror. En trygg och säker livsmedelsförsörjning, god djurvälfärd och hållbart nyttjande av producerad biomassa samt de areella näringarnas roll för utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi är områden som är centrala. Skogens liksom landsbygdens roll i det sammanhanget bör särskilt uppmärksammas. Regeringen anser att forskningen om riskerna med kemikalieanvändning inklusive forskning om användning och spridning av nanomaterial och läkemedel bör stärkas. Det behövs även forskning om farliga ämnen och grön kemi. Anslagsökningen under 20132016 till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för forskningsfinansiering presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Gruv-, och stålforskning Den globala efterfrågan på stål, andra metaller och är stark och förutspås vara fortsatt stark . har en unik geologisk potential och är den ledande gruvnationen i . En växande gruv- och mineralnäring skapar nationell och regional tillväxt. Stålindustrin betecknas av många som en av de stora utvecklingsbranscherna inom svensk industri. Svenska ytnära är väl kartlagda, och för den framtida svenska malmutvinningen är det prioriterat att lokalisera djupliggande . För att finna malmerna krävs det avancerad forskning inom malmgeologi och prospekteringsteknik. Till skillnad från gruvteknikforskningen har prospekteringsforskningen haft det svårare att etablera sig i motsvarande omfattning. Finansiering till prospekteringsforskning har varit svår att finna hos såväl forskningsfinansiärer som näringsliv. Svensk metallurgisk forskning ligger i den internationella framkanten, och svenska stålföretag tillhör de mest forskningsintensiva i världen. Forskningen omfattar en mängd områden från tillverkningsprocesser och avancerade material till miljöpåverkan och användning av restprodukter. Exempel på forskningsområden där stålindustrin just nu ser möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft genom forskningsansträngningar är inom nya användningsområden för restprodukter och substitution av kritiska råvaror. Mot denna bakgrund finns det ett tydligt behov av ytterligare insatser för att kunna hålla en tillräckligt hög vetenskaplig kompetens inom de geovetenskapliga områdena och inom metallbaserad materialforskning. Därför behöver forskningsmedlen för dessa områden ökas. Anslagsökningen under 20132016 för satsningen på gruv-, mineral- och stålforskning presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Arbetsmarknadens funktionssätt och arbetslivets utveckling är av stor betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning bedrivs med hög kvalitet och i tillräcklig omfattning. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad och ett längre deltagande i arbetskraften, behövs forskning om hur ett inkluderande, utvecklande och hälsosamt arbetsliv skapas med en bra arbetsmiljö, som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Detta tas upp i den forskningssatsning på åldrande och hälsa som bör genomföras med utgångspunkt från den demografiska utmaningen. för arbetsliv och socialvetenskap stöder forskning inom de sex huvudområdena Arbete och hälsa, , Arbetsmarknad, Folkhälsa, Välfärd och socialförsäkring samt Omsorg och sociala relationer. Inom Arbete och hälsa återfinns forskning om arbete, arbetsmiljö, vardag och hälsa, interventioner, implementering och metodutveckling samt betydelsen för bl.a. hälsan och arbetskraftsdeltagandet. Inom området finansieras bl.a. forskning om ny teknik och ledarskapets roll för verksamhetens styrning och för att skapa goda arbetsvillkor. Inom området Arbetsmarknad återfinns forskning om arbetsmarknadens funktionssätt och reglering.