bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Det är ett dråp- slag mot många vanliga företagare i och innebär en kraftig försäm- ring för företag som vill locka till sig medarbetare genom att erbjuda delägarskap. Vi anser att regeringens syfte med de föreslagna ändringarna, att minska skatteplaneringen, bör kunna uppnås även utan att ägarbegräns- ningen införs. Vi anser även att frågan om ändrade 3:12-regler från början borde ha skickats till och där grundligt utretts så att ett mer samlat förslag kunde ha lagts fram. Vi föreslår därför att riksda- gen begär att regeringen efter tillfrågande av återkommer med ett nytt förslag till 3:12-regler som inte slår undan benen för dessa småföretag men som begränsar möjligheterna till skat- teplanering. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Vi vill se fler satsningar som möjliggör att sjöfarten blir en del av kli- Därför föreslår vi en koldioxiddifferentiering av farleds- avgifter, införande av tonnageskatt i kombination med en omställningsfond för klimat och miljö samt att en kväveoxidfond enligt norsk modell utreds. anser att uttagsbeskattningen för kooperativ vindkraft ska För att lösa problemet med den extra skatten på kooperativ vind- kraft, s.k. uttagsskatt, vill vi utreda begreppet marknadspris för kooperativ el, vilket avgör om elen ska uttagsbeskattas eller inte. Vi föreslår att fastighetsskatten för studentkorridorer förändras så att varje studentkorridor beskattas som en bostad. Ett rum i en studentkorridor beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet, vilket innebär att en stor lägenhet har samma avgift som ett litet studentrum – närmare 1 300 Vi tycker inte att det är rimligt. Vi tycker att varje student- korridor ska beskattas som en bostad i stället för att som en avgift tas ut för varje rum. En sådan beskattning skulle innebära en sänkt hyra för den enskilde men framför allt ge bättre ekonomiska förutsättningar för byg- gande av fler studentbostäder. Vi är positiva till förslaget om att höja alkoholskatterna, men vi föreslår en större höjning. Det föreslagna kvotpliktssystemet riskerar att försämra biodrivmedels kli- matnytta genom att öppna upp för import av fuletanol. ha säkerställts genom krav på klimateffektivitet i enlighet med de EU-rikt- linjer som träder i kraft eller att etanolen ska vara odenaturerad fram till dess att EU-reglerna träder i kraft. För att hålla uppe omvandlingstrycket i samhället och ge tydliga signa- ler om att en fortsatt klimatomställning är prioriterad bör koldioxidskatten höjas med 2014. Detta motsvarar ca per liter på bensinpri- Förslaget överensstämmer med det förslag som Klimatberedningen lade fram och som alla sju partierna i beredningen var överens om. som Klimatberedningen vill vi också räkna upp koldioxidskatten med BNP- utvecklingen för att styreffekten inte ska minska. Vi föreslår att det införs ett prisgolv på utsläppsrätter i , enligt den modell som finns i , för att öka omvandlingstrycket i industrin och förstärka handelssystemet. Kraftbolagen har gjort stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som vida överstiger pro- Effektskatten på kärnkraft bör höjas så att nettointäk- ten för staten blir . vattenkraft bör höjas så att nettointäkten för staten blir bör verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin. I väntan på en sådan lösning bör en flygskatt införas i syfte att kompensera för den del av flygets kli- matpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. Skatten kan med fördel göras avståndsbaserad för att bättre spegla flygets klimatpåverkan. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 som en flygskatt utreds inom utredningen om en fossiloberoende fordons- flotta bör bara en flygskatt av samma modell som beslutades av den socialdemokratiska regeringen införas. Vi är öppna för att flygskatten kan komma att utformas på ett mer träffsäkert och rättvisande sätt efter att utredningen presenterat sitt förslag. är undantagen från koldioxidskatt trots att torven är ett fos- silt bränsle. Undantaget bör slopas så att torv beskattas på samma sätt som andra fossila bränslen. Konstgödselskatten bör återinföras på samma nivå som den var innan den avskaffades. Skatten behövs för att minska utsläppen av näringsämnen och miljögifter från jordbruket. Medlen ska återföras till näringen i form av ersättning för miljöåtgärder. Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en ny skatt på fluore- rade växthusgaser för att stimulera utbyte av stora kyl- och frysanläggning- ars och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium. Vi föreslår att en miljöskatt för dessa fluorerade växthusgaser införs. Användningen av bekämpningsmedel är fortsatt för hög i landets jord- bruk. För att bryta denna utveckling vill vi dubblera skatten på bekämp- ningsmedel. På så sätt får näringen betala kostnaden för sin miljöpåverkan och övergången till ekologiskt lantbruk stimuleras. Impregneringsmedlet kreosot är undantaget från bekämpningsmedelsskatt, trots att det är klassificerat som cancerframkallande och innehåller ämnen som är giftiga, långlivade och svårnedbrytbara. Vi vill införa en skatt på kreosot för att påskynda avvecklingen av kreosot. Åtgärden skapar dessutom jobb genom att gynna svensk tillverkning av bättre alternativ. Återvinning och återanvändning av material är mycket mer energibespa- rande än att elda upp det. Vi vill införa en skatt på förbränning av avfall för att stimulera källsortering och materialåtervinning. Den tidigare skatte- modellen bör tills vidare återinföras i avvaktan på en förutsättningslös och grundlig utredning om nya styrmedel i avfallspolitiken. Skatten på naturgrus bör höjas från per ton till per ton för att behålla skattens styrande effekt. Naturgrus är en ändlig resurs, och skattens syfte är att hålla nere användningen. Alla materialflöden måste slutas i kretslopp. Avfallshierarkin, som inne- bär att avfall ska behandlas i prioritetsordningen minimering, återanvänd- ning, materialåtervinning, energiåtervinning och deponering, syftar till att nå det målet. Deponering av avfall är en sista utväg. För att minska depo- neringen av avfall föreslår vi därför att skatten höjs. Vi vill införa en lastbilsskatt på i genomsnitt per kilometer från . Skatten låter den tunga vägtrafiken betala de kostna- der som inte täcks in av koldioxidskatten, i form av t.ex. vägslitage, olyckor och buller. minskas den konkurrenssnedvridning som finns mellan transportslagen. En skatt ska differentieras på ett sätt som gör BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE att den är lägre i områden där möjligheten för båt- eller järnvägstranspor- Det gäller inte minst skogsindustrins timmertransporter. nuvarande vinjettskatten bör avskaffas. Det är dags att ersätta miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Vårt förslag innebär att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Kraven bör skärpas för att bidra till en kontinuerlig teknikutveckling. Systemet utformas så att det är statsfi- Den nuvarande fordonsskattebefrielsen bör fasas ut på ett sådant sätt att det inte drabbar dem som redan köpt bil under det nuva- Energiskatten på diesel är lägre än den på bensin. energiskattesubventionen inleddes , och vi vill ta ytterligare steg i den riktningen och föreslår att energiskatten på diesel höjs med per bör fordonsskatten sänkas för dieselbilar. Vi är positiva till den halverade restaurangmomsen och vill att reformen breddas till att även omfatta reparationer av cyklar, kläder och skor. Momsen på bilpoolstjänster bör sänkas för att göra det möjligt för bil- pooler att växa i städer, och målsättningen bör vara att det ska finnas dubbelt så många användare i . Med detta föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. ker partimotion 2013/14:Fi319 (MP). Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi303. Skattefrågor i budgetpropositionen (SD) (SD) anför: är ett modernt arbetarparti. Utgångspunkten är att poli- tikens roll ska vara att skapa optimala förutsättningar för sysselsättning snarare än att försöka lindra symtomen av en i grunden felkonstruerad sys- selsättningspolitik. Den grundläggande målsättningen är att ta bort hinder på arbetsmarknaden. Sysselsättningspolitiken har ett antal övergripande syften. Sverigedemo- kraterna vill göra det mer lönsamt att arbeta, göra det billigare och enklare att anställa, komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmark- naden och minska överutbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. Jag motsätter oss en höjning av den första brytpunkten för statlig skatt. Brytpunkten ligger på och gynnar alltså enbart individer över det inkomstskiktet. Enligt regeringens egen utvärder- ing påverkas antalet sysselsatta över huvud taget inte av en höjning av brytpunkten. Det ska vara lönsamt att arbeta. Jag inför ett femte steg i jobbskatteav- draget som ger netto mer i plånboken för exempel- vis en undersköterska. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Pension är huvudsakligen uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska straffbeskattas i den utsträckning som sker jämfört med vanliga löntagare. Vår ambition är att kraftigt reducera skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension genom en höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . En helt genomsnittlig pensionär får en höjd nettoinkomst motsvarande . Detta bedöms även leda till högre konsum- tion bland landets pensionärer och påverkar således också sysselsättningen i positiv riktning. Vi vill utveckla avdraget för personer som fyllt och helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. är inte tänkt att vara ett substitut åt hemtjänst utan snarare ett komplement. Försla- get skulle också bidra till fler arbetstillfällen. utförs en fjärdedel av alla RUT-tjänster åt äldre. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedöms vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kul- turarvet i det svenska vardagliga samhället. Vi vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Vi vill att man ska skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbestånden i vårt land. Vi vill därför införa skattefria underhållsfonder. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilket man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Sänkningen av restaurangmomsen var en oerhörd felprioritering. Åtgär- den är kostsam, och även om det är för tidigt att mäta resultatet av sänkningen har studier gjorts som bedömer att antalet jobb uppgår till som högst ett par tusen. Vi prioriterar annorlunda och avser att återställa moms- satsen till . Det finns andra åtgärder som ger bättre utdelning, räknat i antal jobb per satsad krona. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom en överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energi- försörjning. Vi vill satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . För att stimulera byggandet och skapa incitament för att för- nya reaktorer vill vi slopa effektskatten på reaktorer som installeras efter . Reformen bedöms inte ha några budgeteffekter för kommande budgetperiod. Elpriserna måste sammantaget sänkas så att hushållen kan hålla sina boendekostnader på en rimlig nivå. Vi föreslår att elskatten sänks med mot- svarande per kilowattimmar från . Det ger en villaägare med en förbrukning på en bespar- ing på . BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Med detta föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Jag tillstyrker partimotion 2013/14:Fi282 (SD). Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi282. Skattefrågor i budgetpropositionen (V) (V) anför: Målsättningen är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnaderna och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade, generella välfärden. Skatt ska betalas efter bärkraft och väl- färd fördelas efter behov. Skattesystemet måste vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. betonar därför vik- ten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Skattefusk ska bekämpas kraftfullt. Skatter tas inte ut som något självändamål, utan för att betala för åtagan- den som medborgarna anser vara samhälleliga angelägenheter. Med hjälp av skatteuttaget finansieras investeringar såsom utbildning, forskning och infrastruktur som är avgörande för att bygga ekonomiska styrka och framgång . Viljan att betala skatt är god om det finns en kopp- ling till satsningar på t.ex. sjukvård, äldreomsorg och en bra skola. Vi tycker att den enskilt största posten i regeringens ensidiga skattesän- karpolitik är jobbskatteavdraget. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsas på ett femte steg i jobbskatteavdraget. Det innebär att kostnaden för jobbskatteavdraget kommer att uppgå till hela . Det främsta syftet med jobbskatteavdraget är att hålla lönerna nere. Genom lägre inkomstskatt, som ger mer pengar i plånboken, är tanken att kraven på löneökningar ska minska och arbetsgivarnas efterfrågan på arbets- kraft öka. arbetar därför för att jobbskatteavdraget stegvis fasas ut till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Jobbskatteavdraget ger större skattesänkningar vid höga inkomster och gynnar därmed män framför kvinnor. Beläggen för att jobbskatteavdraget skulle skapa några jobb är också mycket svaga. presenterade () en rapport1 som visar att det i princip är omöjligt att utvärdera jobbskatteavdragets effekt på sysselsättningen. Trots detta hävdar regeringen envist att jobbskatteav- draget totalt kommer att ge 119 000 nya jobb. menar att även om regeringens egna beräkningar av jobbeffekterna skulle stämma så innebär detta en kostnad om mer än per jobb. 1 Jobbskatteavdraget, Rapport 2012:2 IFAU. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 innebär jobbskatteavdraget att man betalar olika mycket i skatt på sin inkomst beroende på om inkomsten utgörs av t.ex. pension, föräldrapen- ning eller lön. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans. Därför menar vi att det krävs en ökad progressivitet i systemet och föreslår höjd skatt vid högre inkomster. Vi föreslår att det nuvarande jobbskatteavdraget trappas av från en månadsinkomst på . För inkomster som är högre än så görs en avtrappning av jobbskatteavdraget. Om man tjänar mer än får man inget jobbskatteavdrag. Vänster- partiet avvisar dock regeringens föreslagna femte jobbskatteavdrag i sin helhet. Regeringen bör återkomma med förslag om ändring av jobbskatteav- draget i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen föreslår regeringen också att skatten sänks för hög- inkomsttagare genom att den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomst- skatt höjs. Vi anser att de som förslaget kostar istället behövs till satsningar på välfärden och avvisar därför förslaget. Den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt bör inte höjas. Detta bör riks- dagen som sin mening ge regeringen till känna. värnar principen om lika skatt vid lika inkomst och menar att vi måste tillbaka till en likformig inkomstbeskattning. För att ta ett steg i den riktningen avsätter vi för att sänka inkomst- skatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänk- ningar. Sjuka, arbetslösa, förtidspensionärer m.fl. berörs av förslaget. Vi uppskattar att förslaget ger en inkomstförstärkning på för en person som är långtidsarbetslös. Vi välkomnar regeringens förslag till sänkning av inkomstskatten för pensionärer. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka par- ter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktörerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetsta- garnas inflytande på arbetsplatserna. För att fler ska välja att organisera sig i facket inför vi avdragsrätt för medlemskap i fackliga organisationer. Vi inför också avdragsrätt för medlemsavgiften i a-kassan. Vi vill riva upp skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT- avdraget, som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvill- kor. Att vi med gemensamma skattemedel numera också subventionerar läxhjälp till barn vars föräldrar har råd att köpa den, stärker vår överty- gelse ytterligare. Vi vill i stället använda pengarna till satsningar på förskolan, bl.a. till minskade barngrupper och till barnomsorg som är till- gänglig , nätter och då allt fler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att avskaffa RUT- avdraget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE vill också ta bort skattereduktionen för gåvor till ideella Vi har en positiv syn på ideell verksamhet som vi menar Vi anser att väl fungerande statliga och kommunala stöd till ideella organisationer är ett mer demokratiskt sätt att stödja denna sektor än skattereduktioner till enskilda givare. Regeringens syfte att stärka välgörenhetsarbetet på bekostnad av den generella välfärden blir alltmer Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att ta bort skattere- duktionen för gåvor till ideella organisationer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi ifrågasätter alltmer hur de s.k. 3:12-reglerna används för att slippa Reglerna för beskattning av ägare av fåmansföretag, ofta famil- jeföretag, syftar till att förvärvsinkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från lönearbete eller från arbetsinsats i ett eget aktiebolag. är också att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. i offentlig ekonomi () publicerade en rapport om 3:12-reg- pekar på avsevärda problem med dagens lagstiftning. Vi föreslår därför att det ska göras en grundlig utvärdering av regelverket. I avvaktan på en utvärdering står vi bakom den av regeringen föreslagna ändringen i löneunderlagsregeln. Vi avvisar övriga förslag till förändringar som ökar skattebortfallet från 3:12-reglerna. Den svenska bolagsskatten ska ta in en rimlig andel av vinsterna till samhälleliga investeringar och utgifter. ska den fungera i en öppen ekonomi med internationell konkurrens. från till var huvudargumentet att den tidigare skattenivån inte var internationellt konkurrenskraftig. bolagsskatten var konkurrenskraftig redan innan sänkningen. låg bolagsskatten i nära genomsnittet i just , och hade redan då lägre bolagsskatt än våra tio största handelspartner, där- Om man dessutom tar den reella bolagsskatt som betalas efter olika typer av avdrag så är den svenska bolagsskatten än Vi föreslår därför att bolagsskatten höjs till . Vi avvisar investeraravdraget som ska införas . Anledningarna till detta är den ökade risken för skatteplanering och skatte- undandragande samt avdragets fördelningspolitiska konsekvenser. principiella hållning är att fastigheter och tillgångar ska Fastigheter är en viktig och stabil skattebas. tillåtas slå igenom mer i fastighetsbeskattningen av ägda bostäder. utgångspunkt i dagens regler föreslår vi att villor med taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften beskattas med 1 pro- cent av den del av taxeringsvärdet som överstiger . föreslår vi att begränsningsregeln i fastighetsskatten ska finnas kvar, vilket innebär att ingen kommer att betala av sin inkomst i fastighetsskatt, inklusive den s.k. kommunala fastighetsavgiften. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Vi anser också att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika katego- rier av bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgyn- nad. Vi föreslår därför att fastighetsskatten helt tas bort för hyreslägenhe- ter, vilket skulle sänka bostadskostnaden för hyresgästerna. Förslaget inkluderar studentlägenheter. Den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en inkomstutjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Vi anser därför att det borde införas en arvsskatt som betalas av dödsboet innan det skiftas. Utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambor undantas, liksom näringstillgångar vid företags- övertagande. Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också att det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. Vi vill också att det ska införas en förmögenhetsskatt. Den förra förmö- genhetsskatten – trots sina brister – betalades av personer som tillhörde de övre inkomstskikten. Slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. välkomnar regeringens förslag om att höja alkoholskat- terna. Vi vill höja restaurangmomsen till . Regelsystemet bör vara enhetligt och likformigt med få undantag. Det förhindrar inlåsningseffekter och snedvriden konkurrens. Siffror från SCB visar emellertid att sysselsätt- ningseffekterna av att sänka restaurangmomsen är mycket små eller kanske t.o.m. obefintliga. Även anser att momssänkningens beräknade effekter på arbetslösheten och sysselsättningen är överdrivna, och att reformen har karaktären av ett branschstöd. Skatter och avgifter är nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Vi menar att den som orsakar negativ miljö- och kli- matpåverkan också ska stå för kostnaderna, enligt principen att förorenaren betalar. Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Koldioxidskatten är ett effektivt ekonomiskt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser. Vi bedömer därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten med . För den som tankar betyder vårt förslag att literpriset på bensin blir ca högre . innebär höjningen en prisökning med ca . Regeringen bör återkomma med förslag om koldioxidskatten i enlighet med det ovan anförda. Höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden. Därför är det viktigt att hitta kompensatoriska åtgärder för dessa grupper. Vi föreslår bl.a. sänkt fordonsskatt i ett trettiotal glesbygdskommuner och bidrag till efterkonver- tering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi också gynna kollektivtrafiken och BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE verka för ett ökat utbud såväl i städer som på landsbygden. möjligheter är en nödvändighet för både enskilda och företag, och en förutsättning för en fungerande arbetsmarknad. Lastbilstransporterna står för den största delen av trafikökningen på För att motverka ytterligare ökning av den tunga trafiken och sti- mulera till bränsleeffektivare fordon krävs åtgärder. Vi vill därför införa en kilometerskatt för tunga fordon. Förutom miljöperspektivet kan en kilo- meterskatt även bidra till kostnadsneutralitet mellan svenska och utländska Regeringen bör skyndsamt återkomma med ett förslag på kilometer- skatt på tung trafik. Även flyget ska bära sina egna kostnader för miljöpåverkan. punkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska mot- svara den nivå som gäller för bensin för bilar. Detta försvåras dock av internationella konventioner varför vi i väntan på en ändring av det interna- regelverket föreslår en beskattning i form av en klimatskatt för Halterna av bekämpningsmedel ökar i vattendrag, sjöar och hav, vilket