bet · H001KU21 · 2013-06-10 00:00:00 — 2011/12:KU21 mom. 2, rskr 270) anges bl.a. att den utredare som haft till uppdrag att utreda upphovsrätten och handlingsoffentligheten föreslog i en departementspromemoria (Ds 2005:54) att ingen lagändring skulle ske. Promemorian remissbehandlades, och tillkännagav därefter att regeringen skulle återkomma med ett förslag till i den fortsatta beredningen av frågan. I årets skrivelse anges att frågan har behandlats i en skrivelse till om upphovsrätt och handlingsoffentlighet (skr. 2012/13:54, bet. 2012/13:KU11, rskr. 2012/13:166) i vilken regeringen bedömde att det inte finns tillräckliga skäl för att ta initiativ till förändringar i regelverket. Yttranden från andra utskott konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2012/13:SkU4y) i fråga om tillkännagivandet om reklamskatten (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 201) att regeringen upprepade gånger (senast inför budgetförslaget 2013) har prövat förutsättningarna för att ta bort reklamskatten med hänsyn till den offentligfinansiella situationen. En sådan prövning överensstämmer enligt skatteutskottet med tillkännagivandet. Regeringen bedömer att ytterligare steg för att avskaffa reklamskatten inte kan tas. Utskottet förutsätter dock liksom tidigare att regeringen kommer att lägga fram förslag om att avskaffa reklamskatten när det finns ett statsfinansiellt utrymme. När det gäller tillkännagivandet om tonnageskatten (bet. 2006/07:SkU11 mom. 2, rskr. 115) betonar utskottet att det i finns en samstämmig uppfattning om att det är angeläget att frågan snart får en lösning. Utskottet ser positivt på regeringens utredning om tonnageskatten och andra stöd för sjönäringen (dir. 2013:6). Utskottet förbehåller sig rätten att återkomma i frågan om det fortsatta lagstiftningsarbetet inte fortskrider i enlighet med tillkännagivandet. När det gäller tillkännagivandet om F-skatt (bet. 2011/12:SkU17 mom. 2, rskr. 163) välkomnar skatteutskottet att beslut att utvidga näringsbegreppet för att möjliggöra att fler får F-skatt kommer att utvärderas. Utskottet ser positivt på att utvärderingen gäller såväl konsekvensen för skatteuppbörden som effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Utskottet avvaktar med intresse resultatet av utvärderingen av denna reform. I fråga om tillkännagivandet om HUS-avdrag (bet. 2011/12:SkU13 mom. 10, rskr. 170) noterar utskottet vad regeringen framför i frågan om huruvida sådana avdrag ska medges för arbeten utförda utomlands. Utskottet noterar även att finansministern i en interpellationsdebatt (ip. 2012/13:328) anförde att regeringen kommer att skriva till kommissionen och ställa frågan om det är möjligt att begränsa HUS-avdraget till arbeten utförda i utan att komma i konflikt med . Utskottet avvaktar svaret på en sådan fråga. Utskottet avvaktar även den utvärdering som pågår av den s.k. utjämningsordningen i mot bakgrund av tillkännagivandet om (bet. 2011/12:SkU13 mom. 16, rskr. I sitt yttrande (yttr. 2012/13:JuU6y) noterar justitieutskottet en avvikelse när det gäller regeringens redogörelse för behandlingen av tillkännagivandet om bemötande av och stöd till brottsoffer (bet. 2012/13:JuU1 mom. 58, rskr. Av justitieutskottets yttrande framgår att den aktuella riksdagsskrivelsen redovisas som slutbehandlad, men att en redovisning av åtgärder med anledning av tillkännagivandet saknas. Vidare anges i yttrandet att har bekräftat felet och uppgett att det var ett förbiseende, att departementet varit medvetet om tillkännagivandet och att frågan bereds i . uppmärksammar i sammanhanget att har pekat på allvaret i att uppgifter om behandlingen av tillkännagivanden från saknas samt har förutsatt att eventuella brister i rutiner skulle för att förhindra att detta skedde. delar uppfattning och förutsätter att vidtar de åtgärder som behövs. I sitt yttrande noterar justitieutskottet även en felaktig hänvisning i redogörelsen för slutbehandlingen av ett tillkännagivande om en utvärdering av säkerheten i domstol för målsägande och vittnen (bet. 2011/12:JuU24 mom. 2, rskr. Hänvisningen gäller årtalet för det regleringsbrev i vilket regeringen gav i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering. Av yttrandet framgår att felet har bekräftats av . I ett protokollsutdrag framhåller utrikesutskottet i fråga om tillkännagivandet om erkännande av SADR som stat (bet. 2012/13:UU8 mom. 15, rskr. 76) att det är olyckligt att regeringen inte hörsammar tillkännagivande om att erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat. Till yttrandet har det fogats en avvikande mening (M, FP, C och KD) av vilket bl.a. framgår att regeringen inte ansett att de folkrättsliga förutsättningarna för att erkänna som självständig stat har varit uppfyllda. Vidare konstateras i den avvikande meningen att regeringen genom utrikesministerns svar i kammaren på en interpellation (ip. 2012/13:233) har redovisat skälen till varför den inte avser att vidta åtgärder i enlighet med tillkännagivandet. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2012/13:SfU7y) att av de fyra ärenden som utskottet uppmärksammade i sitt yttrande till under förra (yttr. 2011/12:SfU7y) kvarstår fortfarande tre som ej slutbehandlade. Vidare understryker socialförsäkringsutskottet återigen vikten av att konkreta beredningsåtgärder med anledning av ett riksdagsbeslut påbörjas . När det gäller tillkännagivandet om vissa frågor om aktivitetsersättningen (bet. 2003/04:SfU1 mom. 34, rskr. 102) noterar utskottet att regeringen anger att den kommer att ta ställning till hur kvarvarande delar av momentet ska behandlas efter att bl.a. studiehjälpsutredning presenterat sina förslag. I fråga om tillkännagivandet om sjuklön (bet. 2005/06:SfU1 mom. 10, rskr. 90) konstaterar utskottet att regeringen anger att frågan om sjuklönesystemet kommer att behandlas av den parlamentariskt tillsatta kommittén om hållbara försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet, vars arbete ska slutredovisas . förutsätter att regeringen återkommer med förslag i dessa ärenden . I fråga om tillkännagivandet om misshandlade kvinnor (bet. 2005/06:SfU8 mom. 12, rskr. 190) noterar utskottet bl.a. att frågan har behandlats i en utredning om kvinnor som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning, och att utredningens slutbetänkande (SOU 2012:45) bereds i . Utskottet, som konstaterar att beredningen har pågått , understryker att det är mycket angeläget att denna fråga får en lösning . Beträffande tillkännagivandet om socialförsäkringsförmåner vid graviditet (bet. 2010/11:SfU1 mom. 4, rskr. 121) framgår av yttrandet att regeringen bl.a. anger att Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat hur lagstiftningen om sjukpenning och graviditetspenning tillämpas i samband med graviditet, att ISF lämnade en rapport som bereds i , och att regeringen avser att redovisa sina överväganden i en proposition . markerar tydligt att frågan om tillämpning vad gäller graviditetspenning är en mycket angelägen fråga och att ett enhälligt utskott stod bakom tillkännagivandet. Utskottet vill därför understryka att frågan måste lösas och utgår från att regeringen återkommer med förslag. Slutligen noterar utskottet i detta sammanhang att tillkännagivandet om trygghetssystemen utomlands (bet. 2008/09:SfU11, rskr. 241) inte återfinns i skrivelsen. Regeringen har, såvitt socialförsäkringsutskottet kan se, inte heller i sina redogörelser för behandlingen av skrivelser behandlat den aktuella riksdagsskrivelsen. Utskottet konstaterar dock att den aktuella skrivelsen torde vara att anse som slutbehandlad i och med riksdagsbehandlingen av regeringens proposition om förändringar i studiestödssystemet (prop. 2009/10:141, bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2012/13:TU3y) att beslut inom utskottets beredningsområde avspeglas på ett fullständigt sätt i regeringens redovisning. Utskottet påminner om att det upprepade gånger har betonat att tillkännagivanden bör behandlas med omsorg och skyndsamhet samt att det är angeläget att regeringen där så är möjligt anger en beräknad tidpunkt för behandlingen av de tillkännagivanden som inte har slutbehandlats. Utskottet noterar att sju av de åtta tillkännagivanden som redovisas som ej slutbehandlade i regeringens redovisning saknar angivna sluttidpunkter. Utskottet vill i likhet med tidigare peka på att det inte bör förekomma att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden inte är slutbehandlade utan att det redovisas en bedömning av när dessa kan bli slutbehandlade. Utskottet konstaterar att regeringens redovisning i den aktuella skrivelsen inte har förbättrats i det avseendet. välkomnar att regeringen har slutbehandlat fyra tillkännagivanden , bl.a. trafikutskottets äldsta tillkännagivande som avser ansvar för lastsäkring (bet. 1999/2000:TU5 mom. 48, rskr. Vid behandlingen av förra årets skrivelse (skr. 2011/12:75) konstaterade trafikutskottet att utformningen av regeringens skrivelse har förbättrats. Utskottet pekade på att ytterligare förbättringar av läsbarheten i regeringens skrivelse skulle uppnås om de riksdagsskrivelser som innehåller tillkännagivanden lyfts fram i redovisningen på ett tydligare sätt, t.ex. i ett särskilt avsnitt. Då regeringens skrivelse inte har förändrats i detta avseende utan har en likartad utformning som förra årets skrivelse, vidhåller utskottet denna synpunkt. I detta yttrande (yttr. 2012/13:NU5y) anförs att näringsutskottet vid behandlingen av motsvarande skrivelse påmint om vad tidigare framhållit om vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden samt att regeringen lämnar fullgod information i redogörelsen om orsaken till fördröjningen där så är aktuellt. Därtill framhåller näringsutskottet vikten av att regeringen är tydlig och utförlig i sina slutsatser i de fall den bedömer att ett tillkännagivande är slutbehandlat. När det gäller tillkännagivandet om en översyn av upphovsrättslagen (bet. 2006/07:NU13 mom. 2, rskr. 195) anges att näringsutskottet i ett tidigare yttrande till (yttr. 2010/11:NU3y) uppmärksammat att det då hade passerat tillkännagivandet utan att den önskade utredningen tillsatts. konstaterar näringsutskottet att tidpunkten för när utredningen beräknas bli tillsatt återigen har senarelagts. Utskottet konstaterar än en gång att regeringens redovisning om orsaken till dröjsmålet saknas. I fråga om tillkännagivandet om granskning av effekter för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin (bet. 2008/09:NU8 mom. 3, rskr. 42) framhåller utskottet att regeringen i tidigare års redogörelser framför allt fokuserat på elcertifikat trots att tillkännagivandet är bredare än så. noterar att de åtgärder som nämns i årets redogörelse visserligen omfattar mer än elcertifikat, men konstaterar att regeringen ännu inte fattat beslut om att genomföra den efterfrågade granskningen, trots att nu gått sedan tillkännagivandet. Utskottet välkomnar att regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen i fråga om tillkännagivandena om bet. 2009/10:NU1 mom. 3, rskr. 146 och bet. 2011/12:NU1 mom. 4, rskr. När det gäller tillkännagivandet om samordnad information vid företagsstart (bet. 2010/11:NU8 mom. 1, rskr. 114) välkomnar utskottet det pågående arbetet med att utveckla en gemensam myndighetsportal i linje med tillkännagivandet. konstaterar utskottet att , och i sin delrapportering påtalat att det återstår en del problem som behöver få en lösning innan den efterfrågade portalen kan bli verklighet. Av tillkännagivande framgår att det ska inrättas en gemensam myndighetsportal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Utskottet har tidigare påtalat vikten av att regeringen med omsorg beaktar tillkännagivandena innan de redovisas som slutbehandlade. anser därvid att det aktuella tillkännagivandet inte kan betraktas som slutbehandlat mot bakgrund av att regeringen har gett de tre ovannämnda myndigheterna ett uppdrag som ska slutredovisas . Regeringen bör enligt utskottet återkomma i nästa års redogörelse med en beskrivning av den fortsatta behandlingen av tillkännagivandet. I fråga om tillkännagivandet om program för gruv- och mineralindustrin (bet. 2011/12:NU14 mom. 5, rskr. 145) anför utskottet att riksdagsskrivelsen och tillkännagivandet om ett mineralpolitiskt program kan anses vara slutbehandlad genom regeringens beslut om mineralstrategi. Till yttrandet har det fogats en avvikande mening (S, MP och V) där vissa av näringsutskottets ledamöter anser att regeringens mineralstrategi inte motsvarar det aktuella tillkännagivandet. förutsatte att regeringen skulle hörsamma tillkännagivanden och redovisa sina bedömningar för om begärda åtgärder inte vidtogs (bet. 2002/03:KU29). Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med ett riksdagsbeslut, måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan har uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i en skrivelse eller proposition till borde den enligt utskottets mening lämnas till i någon annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. underströk utskottet vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång (bet. 2003/04:KU21). framhöll också vikten av att det särskilt vid längre tidsåtgång ges fullgod information om orsakerna och att informationen självfallet kan ges också i andra sammanhang än i skrivelse 75. förutsatte utskottet att rutinerna i skulle ses över som ett led i ansträngningarna att komma till rätta med onödig tidsåtgång (bet. 2004/05:KU24). Utskottet pekade också på vikten av att regeringens information inte är för knapphändig. Informationen borde svara mot de krav som har uppställts genom tillkännagivandena. utfördes inom utskottets kansli en genomgång av tillkännagivanden till regeringen (bet. 2005/06:KU34). Utskottet redovisade då de synpunkter på regeringens redogörelser av behandlingen av skrivelser som utskottet har framfört . hade understrukit att utgångspunkten måste vara att de önskemål som tillkännagivandena avser bör tillgodoses (bet. 1994/95:KU30 s. 42). Om det visar sig att det finns omständigheter som hindrar ett genomförande eller om regeringen gör en annan bedömning än , måste regeringen dock kunna avstå från att vidta de åtgärder som tillkännagivandet avser. En förutsättning borde då vara att regeringen redovisar sina bedömningar för . Utskottet pekade även på att det borde höra till undantagen att tillkännagivanden inte kan slutredovisas (bet. 2005/06:KU34 s. 19). framhöll utskottet att regeringens redogörelse hade blivit mer lättillgänglig och gav en utförligare information om beredningsläget i skilda ärenden, även om det fortfarande fanns utrymme för ytterligare förbättringar (bet. 2006/07:KU17). Särskilt gällde det information om vilka åtgärder som planeras och bedömningar av när riksdagsskrivelser kan antas bli slutbehandlade, i varje fall om tillkännagivandena är gamla. Utskottet underströk behovet av att sedvanliga beredningsåtgärder inte fördröjs i onödan och framhöll vikten av att en riksdagsskrivelse inte redovisas som slutbehandlad utan att samtliga delar av tillkännagivandet har redovisats. framhöll utskottet att information om vilka åtgärder som planeras och bedömningar om när riksdagsskrivelser antas bli slutbehandlade förekom i större utsträckning än tidigare i regeringens redogörelse (bet. 2007/08:KU21). Utskottet välkomnade denna utveckling och förutsatte att sådana uppgifter genomgående skulle redovisas i kommande redogörelser. Utskottet betonade även dels att stor tidsåtgång skapar en osäkerhet som ofta leder till att ämnet för tillkännagivandet kommer upp på nytt i olika sammanhang i , dels att det är angeläget att en åtgärd som aviseras till en viss tidpunkt verkligen vidtas och inte gång på gång skjuts upp. underströk utskottet åter att beredningsåtgärder inte bör fördröjas i onödan (bet. 2008/09:KU21). Detta mot bakgrund av att flera utskott pekade på tidsåtgången när det gäller behandlingen av riksdagsskrivelser. Till följd av att regeringens skrivelse saknade uppgifter om två tillkännagivanden från betonade utskottet vikten av att tillkännagivanden inte göms undan i regeringens korrespondens med , och att regeringen nogsamt behandlar samtliga riksdagsbeslut som har meddelats till regeringen genom riksdagsskrivelser. Utskottet förutsatte även att eventuella brister i rutiner skulle åtgärdas i syfte att förhindra att det inträffade upprepades. framhöll utskottet bl.a. att inte kan anses vara en acceptabel tidsåtgång för behandlingen av ett tillkännagivande, i synnerhet om regeringen brister i information till om ärendets beredning (bet. 2009/10:KU21). Om det finns omständigheter som hindrar ett genomförande ska regeringen enligt utskottet återkomma till och redovisa skälen för sin bedömning. konstaterade vidare att flera utskott inte delade regeringens bedömning att vissa riksdagsskrivelser varit slutbehandlade. Utskottet förutsatte att regeringen skulle vidta de åtgärder som krävdes för att utskottens synpunkter skulle beaktas. Utskottet uttalade sin avsikt att förstärka sin granskning av redogörelsen. konstaterade utskottet att det trots fortsatta förbättringar i regeringens redogörelse fanns utrymme för ytterligare förbättringar i fråga om information om vilka åtgärder som planerades och om bedömningar när riksdagsskrivelser kan antas bli slutbehandlade (bet. 2010/11:KU21). Utskottet framhöll även, med stöd av flera andra utskotts yttranden, dels att det var av stor vikt att regeringen vidtar mått och steg för att undvika onödig tidsåtgång, dels att förutsatte att regeringen skulle vidta lämpliga åtgärder med anledning av utskottens synpunkter och bedömningar. På sitt eget område noterade att det rådde en viss oklarhet gällande ett tillkännagivande om en översyn av handläggningen av ärenden om bortförda barn och förutsatte att regeringen skulle återkomma till i enlighet med det aktuella tillkännagivandet. Vidare konstaterade utskottet att regeringens redogörelse saknade ett tillkännagivande och förutsatte att eventuella brister i rutiner skulle åtgärdas. framhöll utskottet att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats och att redogörelsen skulle tjäna på att vara mer utförlig även när det gäller planerade beredningsåtgärder med anledning av tillkännagivanden (bet. 2011/12:KU21). Utskottet noterade vidare att de tre senaste riksmötenas minskande trend vad gäller andelen ej slutbehandlade riksdagsskrivelser hade brutits. Detsamma gällde andelen slutbehandlade tillkännagivanden som under de föregående två senaste riksmötena hade ökat väsentligt, men som då hade minskat till strax under de nivåer som gällde vid början av förra mandatperioden. Utskottet anförde att det var olyckligt att den tidigare gynnsamma utvecklingen hade brutits, i synnerhet som det totala antalet redovisade riksdagsskrivelser var lägre än . Mot bakgrund av flera utskotts påpekanden konstaterade att vissa beredningsåtgärder i ett begränsat antal tillkännagivanden hade fördröjts. delade de övriga utskottens bedömningar och förutsatte att regeringen skulle vidta de åtgärder som krävdes för att utskottens synpunkter skulle beaktas. På sitt eget område konstaterade i fråga om ett ej slutbehandlat tillkännagivande om upphovsrätten och offentlighetsprincipen att hade gått sedan tillkännagivande och att nya beredningsåtgärder saknades . Utskottet föreslog därför att skulle tillkännage för regeringen att den skulle återkomma med förslag till . Slutligen framhöll utskottet att den konstitutionella praxis som vuxit fram bl.a. innebar att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den vidare underrätta om detta inom den tidsgräns när sådan anges som angetts i tillkännagivandet, och då bör även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet redovisas. erinrade om sina tidigare uttalanden om vikten av att beredningsåtgärder inte onödigtvis fördröjs eftersom stor tidsåtgång skapar en osäkerhet som ofta leder till att ämnet för tillkännagivandet kommer upp på nytt i olika sammanhang i . Mot denna bakgrund föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande från bör påbörjas . inrättade regeringen , ett rådgivande organ för regeringen och förvaltningsmyndigheter under regeringen, som ska bistå regeringen och myndigheterna i arbetet med regelförenklingar för företagen (dir. 2008:57 och 2008:142). beslutade regeringen att rådets uppdrag skulle förlängas t.o.m. (dir. 2010:96). ska granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Rådet ska ta ställning till om regelgivarna har genomfört de konsekvensutredningar som föreskrivs och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt och till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. Rådet ska även bedöma konsekvensutredningarnas kvalitet, följa utvecklingen inom regelförenklingsområdet och lämna information och råd som kan främja en kostnadsmedveten och effektiv reglering. Myndigheterna ska lämna sina förslag till föreskrifter med tillhörande konsekvensutredningar till rådet i enlighet med förordningen (2011:118) om myndigheternas inhämtande av yttrande från . Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2011:71) beslutade regeringen att rådet i större utsträckning än tidigare bl.a. i sina yttranden ska lämna en tydlig vägledning till regelgivaren om hur konsekvensutredningarna bör kompletteras och i sin rådgivande roll prioritera stödet till kommittéerna i deras arbete med att upprätta konsekvensutredningar. fjärde årsrapport som avser rådets verksamhet redovisas nedan, liksom Statskontorets uppdrag att utvärdera verksamhet och om regelförenkling för företag. Av fjärde årsrapport framgår att rådet tog emot 458 remisser och en EU-konsekvensutredning. I av remisserna (dvs. 145 fall) ledde remissen till ett formellt yttrande från , och övriga remisser resulterade i kanslisvar (motsvarande siffra var , dvs. 174 av 461 remisser). var andelen tillstyrkta förslag (jämfört ). Andelen konsekvensutredningar som bedömts som godtagbara var (exakt samma andel som ). I rapporten framhålls att det är ett stort problem att kvaliteten på konsekvensutredningar är så låg, och att ett ökat engagemang från regelgivarnas sida krävs för att öka andelen godtagbara konsekvensutredningar. har på sin webbplats lanserat en exempelsamling över bra konsekvensutredningar. Vidare har och genomfört ett gemensamt projekt om s.k. gold-plating1[ Det engelska ordet för att förgylla, "gold-plate", började användas som begrepp på situationer där det nationella genomförandet av unionslagstiftning gick utöver vad en rättsakt krävde, utan att för den skull ge upphov till fördragsbrott. Begreppet analyseras i den här aktuella rapporten från och (), se s. 9 och 44 i Atthof, K. och , M. (2012), Att tydliggöra gold-plating ett bättre genomförande av EU-lagstiftning, och . är det enligt rapporten svårt att sakligt diskutera olika genomförandealternativ och analysera gold-plating eftersom det är ovisst vad som avses med begreppet. Rapportförfattarnas slutsats är därför att en för allmängiltig och användbar definition av begreppet bör beslutas på regeringsnivå för att få genomslag.] som har mynnat ut i en rapport. har även redovisat två projekt om gränsvärden, dels angående gränsvärden för när en konsekvensutredning över huvudtaget ska upprättas, dels för när en fullständig konsekvensutredning ska upprättas. I rapporten framhålls vidare att stöd- och utbildningsinsatser ökade .