bet · H001UbU5 · 2013-02-25 00:00:00 — Utskottet anser att nuvarande ordning ger en viktig möjlighet för skolor att välja läromedel efter skolans särskilda förutsättningar och profil och avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2012/13:Ub211 (V) yrkande 1 och 2012/13:Ub464 (MP) yrkandena 13. Utbildningens innehåll särskilda ämnen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör behovet av vissa särskilda ämnen i . Jämför reservationerna 4 (V), 5 (S, MP), 6 (MP), 7 (S, MP, V), 8 (S, V), 9 (MP) och 10 (SD). begär i kommittémotion 2012/13:C206 av m.fl. yrkande 13 att och ska ges i uppdrag att göra en översyn och utvärdering av utbildning i mediekritisk kompetens samt, om behov finns, arbeta för att utbildningen utvecklas i denna fråga. Västerpartiet anser att skolan har en viktig uppgift i att lära eleverna att analysera, värdera och hantera massmediala budskap. Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 15 att om ska komma väl ut i internationella jämförelser ska målet vara att vi ska vara bland de fem främsta länderna när nu börjar mäta kreativitet. Kultur och estetik i skolan I motion 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 1 betonar motionärerna vikten av kultur, konst och estetik i skolan för utveckling och de estetiska ämnenas betydelse för att bidra till den livslånga bildningen. I motionens yrkande 3 begär motionärerna att de estetiska ämnena ska behandlas likvärdigt med traditionella kunskapsämnen. Enligt motionärerna gör en modern kunskapssyn inte skillnad på olika kunskaper eller förmågor utan lyfter fram och bejakar lärandets bredd. Motionens yrkande 4 behandlar behovet av en bred satsning på elevernas kunskaper i estetiska ämnen i bl.a. för att öka elevernas kunskaper i dessa ämnen. I motion 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 4 anser motionären att det är dags att vidga och internationalisera slöjdämnet i skolan. Enligt motionären behöver även slöjdlärarens roll uppmärksammas i det arbetet. I motion 2012/13:Ub259 av (FP) vill motionären att ska bli pilotlän för Finlandskunskap. Det finns enligt motionären mycket historia och kultur att upptäcka och därför bör informations- och fortbildningsinsatser i Finlandskunskap genomföras för lärare och skolelever. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 19 att en satsning på matematik och utveckling av matematikundervisningen vore mycket välkommen. Socialdemokraterna betonar att matematikkunskaper hjälper oss att förstå sammanhang när det gäller såväl politiken och den ekonomiska utvecklingen i samhället som den egna privatekonomin och anser att det är allvarligt att svenska elevers kunskaper i matematik har försvagats kraftigt under . Partiet anser även att möjligheterna att utöka matematikundervisningen på elevers modersmål bör stimuleras. I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 18 anser Socialdemokraterna att behöver uppdateras innehållsmässigt vad gäller möjligheten att läsa språk. Socialdemokraterna konstaterar att stora språk såsom arabiska och kinesiska har vuxit i betydelse både i och globalt sett och att dessa men även andra språk talas av många som bor i . anser i partimotion 2012/13:A393 av m.fl. yrkande 7 att fler elever ska få möjlighet att studera språk som talas i det mångkulturella . Det kan enligt vara betydligt mer relevant för en elev att lära sig kurdiska, finska eller arabiska än t.ex. tyska. Exempelvis bör elever som inte har det aktuella språket som modersmål få möjlighet att ta del av undervisning i språk som redan erbjuds som modersmålsspråk. I motion 2012/13:Ub258 av och (M) anser motionärerna att goda kunskaper i mer än ett språk gör det lättare att ta till sig ytterligare språk genom en ökad metalingvistisk färdighet och att en ökad satsning på tyska skulle utgöra ett gott komplement till goda kunskaper i svenska och engelska. Enligt motionärerna bör regeringen verka för att undervisningen i främmande språk stärks, att engelskan tidigareläggs och att språket och språkens roll för individen och konkurrenskraft lyfts fram tydligare i den svenska skolan. I motion 2012/13:Ub430 av (SD) yrkande 1 anser motionären att ämnet samlevnad och relationer bör få större utrymme i skolans sex- och samlevnadsundervisning än vad det får . Motionären hänvisar till att kunskap och samtal kring hur man får ett förhållande att hålla är det som ungdomar saknar mest i sexualundervisningen enligt en undersökning (UNKAB09). ämnen räknas upp i den nya skollagen. Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval finnas som ämnen. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. började den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) att gälla och ersatte läroplan (Lpo 94). Läroplanen innehåller bl.a. de övergripande målen och riktlinjerna för och kursplanerna för respektive ämne. I läroplanen uttrycks även de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . Utskottet har tidigare konstaterat att läroplanen inklusive kursplanen, som vid sidan av skollagen är det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i skolan, fastställs av regeringen i enlighet med de principer som beslutats av (bet. 2010/11:UbU7 s. 6465). Utskottet ansåg då att det därför av likvärdighetsskäl är mycket viktigt att alla skolor följer de nationella kursplanerna i syfte att nå de mål som uttrycks där. Undervisningstiden måste förläggas så att eleverna ges möjlighet att nå målen för utbildningen. Det bör understrykas att detta t.ex. innebär att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa bör läggas ut jämnt under hela läsåret. Kunskapskraven och de nationella proven bygger på att alla elever arbetat mot samma mål. Detta hindrar dock inte att skolor har en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen, välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Det kan dock finnas situationer då det kan vara rimligt att acceptera vissa avvikelser från de nationella kursplanerna. För vissa särskilda utbildningar och för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning kan det finnas behov av undantag från de generella bestämmelserna för att kunna ha möjlighet att genomföra utbildningen eller fortsätta med den pedagogiska inriktningen. Det finns därför ett bemyndigande i den nya skollagen som ger regeringen rätt att utfärda föreskrifter som gör det möjligt med avvikelser från ämnesindelning och timplan. Utskottet noterar att det är möjligt för en grundskola, oavsett huvudman, att ansöka om att erbjuda ett lokalt tillval som skolans val utöver innehållet i de nationella kursplanerna. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Innehållet i ett lokalt tillval får givetvis inte strida mot målen i skollagen och läroplanen. ska godkänna en plan för innehållet i det lokala tillvalet. Enligt bl.a. Statens skolinspektions kvalitetsgranskning av matematikundervisningen i (rapport 2009:1) har undervisningen i matematik mer än i andra ämnen kommit att präglas av övningar där den lärarledda undervisningen har varit alltför liten. Detta anses vara en av förklaringarna till de försämrade kunskapsresultaten. Om lärarnas matematikdidaktiska kompetens förstärks, kan eleverna erbjudas en mer omfattande och bättre utvecklad undervisning. Att eleverna får handledning och återkoppling av läraren är centralt för deras kunskapsutveckling. Regeringen har därför gett i uppdrag att, i samverkan med (Nationellt centrum för matematikutbildning), svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. Fortbildningssatsningen baseras på kollegialt lärande med expertstöd i form av s.k. matematikhandledare. Matematikhandledarna ska vara skickliga matematiklärare som på av en heltid tjänstgör som handledare för matematiklärare som deltar i fortbildningen. Denna fortbildningsmodell har stort stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Fortbildningssatsningen inleddes i mindre skala under /13 och pågår t.o.m. . Till fortbildningen finns en särskilt utvecklad webbplats med det didaktiska stödmaterialet. Regeringen överlämnade propositionen 2012/13:64 Utökad undervisningstid i matematik till . I propositionen föreslår regeringen ändringar i skollagen (2010:800) som innebär dels att den minsta totala undervisningstiden i och motsvarande skolformer, dels undervisningstiden i ämnet matematik i ska ökas . Mot bakgrund av redan vidtagna åtgärder anser utskottet att motionsyrkandet om en satsning på matematik får anses tillgodosett. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub258 (M), 2012/13:Ub259 (FP), 2012/13:Ub430 (SD) yrkande 1, 2012/13:Ub455 (MP) yrkandena 1, 3 och 4, 2012/13:Ub465 (S) yrkandena 15, 18, 19, 2012/13:C206 (V) yrkande 13, 2012/13:Kr245 (MP) yrkande 4 och 2012/13:A393 (MP) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om modersmålsundervisning och ämnesundervisning på modersmålet. Jämför reservationerna 11 (MP), 12 (SD) och 13 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub211 av m.fl. yrkande 3 begär att elever som varit i ska ha rätt till studiehandledning, dvs. ämnesundervisning på sitt modersmål. framhåller att den främsta anledningen till att av eleverna med utländsk bakgrund inte nådde målen i årskurs 9 /11 är att de varit i . I motion 2012/13:Ub243 av i (S) begärs att kravet på grundläggande kunskaper för att få modersmålsundervisning på minoritetsspråk tas bort. För att fullt ut hjälpa de barn som och finns inom skolväsendet att behålla sitt minoritetsspråk och för att som land ska leva upp till de konventioner landet anslutit sig till bör enligt motionären kravet om grundläggande kunskaper i minoritetsspråket tas bort. Även motion 2012/13:Ub412 av i (S) behandlar frågan om kraven på grundläggande kunskaper för modersmålsundervisning. Enligt motionären riskerar dessa krav språkets framtid, och motionären anser att en översyn av reglerna behöver göras i syfte att kraven på grundläggande språkkunskaper för att få modersmålsundervisning tas bort. I motion 2012/13:Ub387 av (MP) begärs att det ska genomföras en utredning för att stärka modersmålsundervisningen mot bakgrund av att kunskapsöversikt om de nationella minoriteterna pekar på ett antal problem med särskilt modersmålsundervisningen för barn med minoritetsspråkstillhörighet. I motion 2012/13:Ub210 av och (SD) begärs av motionärerna att den obligatoriska modersmålsundervisningen ska avskaffas med undantag för de nationella minoritetsspråken. Av språklagen (2009:600) framgår att det är det allmänna som ansvarar för att den enskilde ges tillgång till språk. Bland annat anges att var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska, att den som tillhör en nationell minoritet ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket och att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. De nationella minoritetsspråken är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Utskottet vill påminna om att när den nya skollagen beslutades fördes grundläggande bestämmelser om modersmålsundervisning som tidigare funnits i en förordning över till den nya skollagen för att markera ämnets vikt. Utskottet har tidigare i ett yttrande till (2011/12:UbU2y) betonat vikten av tillgång till modersmålsundervisning. Rätten till modersmålsundervisning i regleras i 10 kap. 7 § skollagen (2010:800) där det anges att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning och det finns en lämplig lärare (5 kap. 10 § skolförordningen [2011:185]). När det gäller modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska det dock erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet eller om undervisningsgruppen understiger fem elever. När det gäller frågan om behovet av studiehandledning på modersmålet vill utskottet framhålla att en elev enligt 5 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) ska få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att regeringen i budgetpropositionen presenterade insatser på totalt 20132016 för att förbättra utbildningen för utrikesfödda elever. Bland de insatser som föreslås är ett uppdrag från till en utredare att utarbeta förslag på hur undervisningen för nyanlända elever kan förbättras, en försöksverksamhet med utökad undervisningstid för nyanlända elever i och kompetensutveckling av lärare och rektorer för att stödja kunskapsutvecklingen i svenska för elever med annat modersmål. Utskottet ser inte några skäl till att ändra skolförfattningarnas reglering på detta område och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub210 (SD), 2012/13:Ub211 (V) yrkande 3, 2012/13:Ub243 (S), 2012/13:Ub387 (MP) och 2012/13:Ub412 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avgifter i skolan. Jämför reservationerna 14 (S, MP) och 15 (V). Socialdemokraterna behandlar i kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 27 frågan om förbud mot avgifter i skolan och anför att man vill se en avgiftsfri skola. Socialdemokraterna anser att Skolinspektionen måste se till att förbudet mot skolavgifter följs och att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna, vilket skollagen ger utrymme för, ska utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen så beslutar ska ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. Även begär i kommittémotion 2012/13:Sf362 av m.fl. yrkande 3 att det ska införas ett förbud i skollagen mot avgifter. uttalar att det ännu är oklart vad den nya lagstiftningen som gör s.k. frivilliga insamlingar tillåtna kommer att få för effekter. Även om regeringen föreskriver att aktiviteter som bekostas genom frivilliga insamlingar ska vara öppna för alla oavsett om man bidragit eller inte, och att det inte är godtagbart att erbjuda kostnadsfria alternativ för den som inte bidragit, kan konsekvensen ändå bli att förekomsten av avgifter ökar. I skollagen (2010:800) regleras att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Regleringen medger dock att det får förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Med obetydlig kostnad avses enligt tidigare förarbeten främst kostnad för en färdbiljett eller en mindre entréavgift till ett museum eller liknande. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots de övriga bestämmelserna i skollagen, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Utskottet har tidigare uttalat att man anser att skolresor och utflykter är en naturlig del av utbildningen som ger värdefulla kunskaper, erfarenheter och upplevelser för eleverna (se bl.a. bet. 2010/11:UbU7 och 2011/12:UbU14). Utgångspunkten är att finansieringen av skolresor ska ske av huvudmannen eller skolan eller genom att elever frivilligt samlar in pengar till kostnaden. Utskottet menar också att skolan i planeringen av aktiviteter som medför obetydliga kostnader måste ta hänsyn till att även obetydliga kostnader kan upplevas som betungande för ett hushåll med svag ekonomi om de förekommer vid upprepade tillfällen. Därför måste skolan noga överväga när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas. Det är inte godtagbart att skolan erbjuder en kostnadsfri alternativ verksamhet för de elever vars vårdnadshavare inte vill betala för aktiviteter som är en del av utbildningen. Är den kostnadsbelagda aktiviteten att betrakta som en del av utbildningen ska alla elever få delta. Utskottet kan konstatera att det är skolans huvudman som ansvarar för att utbildningen är avgiftsfri. Om en huvudman inte följer de regler som finns om avgifter i skolan kan Skolinspektionen ingripa mot överträdelser av bestämmelserna, t.ex. genom att förelägga huvudmannen att vidta åtgärder. Det innebär att huvudmannen blir tvungen att vidta de åtgärder som Skolinspektionen kräver. Skolinspektionen följer upp dessa beslut till dess huvudmannen kan visa att avgiftsbestämmelserna tillämpas korrekt. Om huvudmannen inte vidtar åtgärder som Skolinspektionen godtar kan det bli aktuellt att förena ett föreläggande med vite. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inga skäl för att ändra regleringen på detta område. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Sf362 (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub465 (S) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fritidshemmet. Jämför reservation 16 (S) och särskilt yttrande (V). Socialdemokraterna behandlar i kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. yrkande 33 fritidshemmet och lärandet . Socialdemokraterna framhåller att det är viktigt att vända utvecklingen och inse att fritidshemmet kan spela en viktig roll i barns utveckling och för att uppnå kunskapsresultat i skolan. Fritidshemmet bör enligt Socialdemokraterna ge barnen möjlighet till läxläsning om skolan inte ordnar det på annat sätt. Socialdemokraterna vill även uppmuntra föreningslivet att samverka nära med fritidshemmet så att barnen kan få ägna sig åt olika föreningsaktiviteter, t.ex. fotboll, teater och dans. I motion 2012/13:Ub248 av (S) anser motionären att man bör låta föreningslivet och ta plats i skolbarnsomsorgen och på fritidshemmet och på så sätt skapa en lugnare tillvaro efter skolans slut. Motionären påpekar bl.a. att för få kommuner låter musik- och lärare erbjuda gruppundervisning eller individuell träning eller låter föreningslivet erbjuda fotbollsträning, danslektioner eller rollspelsaktiviteter tidig eftermiddag. Av skollagen (2010:800) framgår att fritidshemmets uppgift är att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Inom de ramar som riksdag och regering har fastställt genom lagar, förordningar och läroplan avgör huvudmannen för fritidshemmet, som kan vara offentlig eller enskild, hur verksamheten ska bedrivas. Som stöd för detta har utfärdat allmänna råd med kommentarer för fritidshem (SKOLFS 2007:35). kommer att påbörja ett arbete med att ta fram nya allmänna råd om kvalitet i fritidshem. Kommunerna är skyldiga att erbjuda fritidshem till skolbarn t.o.m. det år då eleven fyller i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. För barn i åldern 10 t.o.m. kan kommunen även bedriva öppen fritidsverksamhet. Utskottet menar att fritidshemmet genom sina erfarenheter av en utforskande, laborativ och praktisk metodik även kan medverka till att skolans mer renodlade kunskapsmål uppnås. En förutsättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas med deras behov, intressen och erfarenheter som grund. Stor vikt ska läggas vid att uppmuntra eleverna att i samspel med kamrater och vuxna utveckla sin sociala kompetens. Möjligheten finns att bedriva verksamhet och att integrera fritidspedagogisk verksamhet med undervisning inom ram. Det innebär att en kommun kan organisera arbetet så att fritidshemmets personal även arbetar i . Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram utbildningsminister svar på den skriftliga frågan 2012/13:205 Fritidshemmen och framtiden av (S). Frågan behandlar vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att fritidshemmen ska nå sina verksamhetsmål. Utbildningsministern hänvisar i sitt svar till skolhuvudmännens ansvar för fritidshemmen och uttalar att det är på det lokala planet som man måste avgöra vilka resurser som ska tilldelas de olika verksamheterna. Det är enligt utbildningsministern självklart viktigt att kommunerna ser till att de krav som finns uppställda i skollagen följs, så att verksamheten i fritidshemmen uppnår en god kvalitet. Utskottet instämmer i att kommuner har ett viktigt ansvar för att se till att skollagens krav följs och avstyrker med det anförda motionerna 2012/13:Ub248 (S) och 2012/13:Ub465 (S) yrkande 33. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om (S, MP, V, SD, M och FP) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /12 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12:UbU14). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2012/13:Ub202 (KD), 2012/13:Ub226 (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub238 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub260 (S), 2012/13:Ub265 (FP), 2012/13:Ub293 (FP), 2012/13:Ub313 (S), 2012/13:Ub332 (M), 2012/13:Ub361 (S), 2012/13:Ub362 (M), 2012/13:Ub371 (S), 2012/13:Ub406 (S), 2012/13:Ub407 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub433 (S), 2012/13:Ub435 (S), 2012/13:Ub438 (S), 2012/13:Ub445 (S), 2012/13:Ub458 (MP) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Ub484 (S) yrkandena 4 och 5 och 2012/13:Ub501 (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Elevers utveckling mot kunskapsmålen i , punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2012/13:Ub354 av Arhe Hamednaca och (båda S), 2012/13:Ub422 av (M), 2012/13:Ub448 av och (båda S), 2012/13:Ub485 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Ub486 av m.fl. (S). Vi anser att det inte finns något viktigare mål i skolan än kunskapsmålet. Skolans centrala uppgift är att ge alla elever gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Insatser i förskolan och under de tidiga åren är centrala. Förskoleklasser förbereder barnen för genom att föra samman förskolans pedagogik i mötet med skolans undervisning. Målen för skolan måste bli färre och tydligare. Varje enskild elevs kunskapsutveckling ska systematiskt följas upp och utvärderas varje termin från första årskurs så att brister upptäcks och resurser och insatser kan sättas in. Varje barn och ungdom ska nå skolans kunskapsmål och ska få utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Undervisningen måste bättre se till varje enskild elevs behov och förutsättningar. För elever som lär sig grunderna måste fokus ligga på att fortsatt locka till nytt lärande. För elever i behov av särskilt stöd för att uppnå målen ska det finnas mer stöd att tillgå. En del behöver extraundervisning, men det kan också handla om fler lärare och mindre undervisningsgrupper i vissa ämnen eller . De individuella utvecklingsplanerna bör utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet.