bet · H001UU3 · 2013-05-27 00:00:00 — Regeringen bör lämna en årlig skrivelse till om verksamheten på regeringssidan inom Arktis- och Barentssamarbetena. Arbetet med frågor som rör närområdet inklusive bör enligt motionerna 2012/13:U15 (S) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:U306 (S) yrkandena 51 och 52 förstärkas och arbetet ske både på nationell nivå och i ökad utsträckning även på regional nivå. bör agera för att samarbetet i stärks och fördjupas ytterligare på beslutade insatsområden. I den förstnämnda motionens yrkande 9 betonas vikten av att fortsätta utveckla Östersjösamarbetet. Utskottet har i tidigare avsnitt i betänkandet redovisat sina överväganden om utvecklingen av det nordiska samarbetet och samarbetet inom . I de nu aktuella motionerna betonas bl.a. vikten av att stärka . Samarbetet i lanserades 1993, då , , , , , och vid en utrikesministerkonferens i undertecknade den s.k. Kirkenesdeklarationen som etablerade Barents euro-arktiska råd (, Beac). undertecknade regionens landshövdingar, guvernörer och motsvarande, tillsammans med representanter för regionens urfolk, ett protokoll som etablerade Barents regionråd (, BRC). Kartan nedan visar verksamhetsområde. Källa: webbplats. äger rum på två nivåer. Beac är organ för det mellanstatliga samarbetet, medan BRC är forum för samarbete mellan medlemsländernas 13 nordliga regioner (län eller motsvarande). De svenska län som ingår är och . Arbetsgruppen för urfolken har en rådgivande roll och samarbetar nära med både Beac och BRC. genomförs i ett antal arbetsgrupper under Beac respektive BRC men också i arbetsgrupper gemensamma för båda nivåerna. Verksamheten omfattar i stort sett alla samhällsområden, exempelvis ekonomi, energi, hälsa, kultur, miljö och urfolksfrågor. var senast ordförandeland i Beac från . Ett fokusområde för det svenska ordförandeskapet var att stärka samarbetet för att möta de ömsesidigt påverkande utmaningarna kring ekonomisk tillväxt, klimatförändringar och hållbar användning av naturresurser. I detta innefattades bl.a. främjande av arbete som rör klimatförändringarna genom policy, konkreta tvärsektoriella aktiviteter och innovationer åtgärder för att underlätta för små och medelstora företag att göra affärer i ökat samarbete på områdena förnybar energi och energieffektivisering och uppbyggnaden av nätverk för att öka medvetenheten i om hållbar produktion och konsumtion främjande av åtgärder för att sanera s.k. hot spots (starkt förorenade områden) i , detta i samarbete med . ordförandeskapsprogram i omfattade även frågor om hälsa och därmed sammanhängande sociala frågor, kultursamarbete, ungdomars deltagande och ungdomsutbyte, frågor om gemensam infrastruktur för transporter samt gränsöverskridande samarbete kring förebyggande av olyckor, olycksberedskap och åtgärder när olyckor inträffar. Utskottet förutsätter att fortsätter att vara en engagerad aktör när det gäller utmaningarna i och på andra håll i närområdet. I fråga om motionsförslaget om att regeringen skulle lämna en årlig skrivelse till om verksamheten på regeringssidan inom Arktis- och Barentssamarbetena hänvisar utskottet till befintliga informationskanaler. Genom konferenser, seminarier, webbplatser och i propositioner och skrivelser som rör olika politikområden sprids fortlöpande information om arktis- och barentssamarbetena. Någon särskild årlig avrapportering i en skrivelse från regeringen är enligt utskottets uppfattning inte motiverad. När det gäller närområdet generellt välkomnar utskottet att regeringen i skrivelse 2012/13:90 redovisar en rad uppgifter om samarbete med länder och organisationer. Utskottet konstaterar att regeringen avser att lämna en skrivelse till om arbetet med genomförandet av för . Utskottet kommer därefter att behandla skrivelsen och motioner om Östersjösamarbetet i ett betänkande. Utskottet har tidigare i en rad betänkanden, däribland betänkande 2009/10:UU16, understrukit betydelsen av Östersjösamarbetet och av Östersjöstrategin, inte minst i fråga om miljöområdet. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 79, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 47, 51 och 52. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna 2012/13:U232 av och (båda FP) yrkandena 14, 2012/13:U236 av m.fl. (M), 2012/13:U251 av m.fl. (FP), 2012/13:U256 av m.fl. (S), 2012/13:U289 av och (båda SD), 2012/13:U302 av och (båda M), 2012/13:U319 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4, 2012/13:U320 av m.fl. (S) och 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 2. Utskottet anser att regeringen ska verka för de ståndpunkter som förs fram i detta betänkande. Med vad som anförs i betänkandet föreslår utskottet att redogörelsen och skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nordiskt samarbete, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 46. Det nordiska samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden och är på många sätt unikt vid en internationell jämförelse. Samarbete och öppenhet har gjort till en välfärdsregion av världsklass. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar, utan samarbetet behöver utvecklas och förstärkas ännu mer. , punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 50 och 2012/13:U249 av och (båda FP) yrkande 1. De nordiska länderna ligger långt fram i arbetet med klimat- och miljöfrågor. Det finns dock fortfarande en outnyttjad potential i samarbetet. bör som region vara ledande när det gäller samverkan mellan näringslivet och den offentliga sektorn i fråga om i miljöarbete och omställning till ett klimatneutralt samhälle. För att samverkan ska nå sin fulla kapacitet krävs att det finns en långsiktig planering kring hur bl.a. energin ska produceras och hur den nordiska energimarknaden ska vara uppbyggd. Infrastruktur och regionalpolitik, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 13. Det finns en stor potential i ett utvecklat nordiskt samarbete över nationsgränserna. Länderna har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på en stärkt samverkan inom ett flertal områden såsom infrastruktur, forskning, kapitalförsörjning för landsbygden, arbetsmarknad och service. Därför bör ta de initiativ som behövs för att utveckla en regionalpolitisk samverkan mellan de nordiska länderna. En utvecklad nordisk samverkan bör äga rum inom regionalpolitiken, framför allt med och , och en nordisk infrastrukturpolitik bör utformas där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar och flygplatser. I syfte att stärka landsbygdsutvecklingen, finansieringen av nya jobb och företag samt för att öka bankkonkurrensen bör möjligheterna utredas att skapa en gemensam nordisk kompetensbank för de lokala banker som finns i . Regeringen bör skyndsamt ta initiativ till en kontinuerlig dialog med våra nordiska grannländer om utökad samverkan för framtida landsbygdspolitisk och regionalpolitisk utveckling enligt vad som anges ovan. Nordiskt kulturarv, djurskydd, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U17 av m.fl. (SD) yrkandena 14. Den djupaste roten till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det ganska naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Denna nordiska kulturgemenskap är något bör bejaka och bygga vidare på. Det nordiska kultursamarbetet utgör hörnstenen i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Kultursamarbetet återspeglar den grund av gemensamma värderingar som vi i de nordiska länderna står på. är ett nordiskt samarbetsorgan vars uppgift är att i vid bemärkelse främja kultursamarbete mellan de nordiska länderna. har fem fokusområden som särskilt prioriteras, men någon tydlig prioritering att stärka och bevara det nordiska kulturarvet finns inte med där. Vårt gemensamma nordiska kulturarv binder oss samman, och det är av stor vikt att detta gemensamma arv bevaras och stärks. Därför bör i sina riktlinjer slå fast att aktiviteter som främjar och bevarar vårt gemensamma nordiska kulturarv och våra gemensamma traditioner ska höra till deras prioriterade fokusområden. Detta bör regeringen och den svenska delegationen verka för i det nordiska samarbetet. beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att låta sju kommittéer påbörja arbetet med att ta fram förslag över verk som kunde anses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. När arbetet presenterades 2006 hade antalet områden ökat till nio och varje område innehöll en lista på tolv verk. De områden som berördes var arkitektur, bildkonst, design och konsthantverk, film, litteratur, konstmusik, populärmusik, scenkonst och barnkultur. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst och kulturfrågor. Projektet bidrog starkt till att blåsa liv i den danska kulturdebatten och lyfte kulturpolitiken till en position på den politiska och mediala dagordningen som den varit i närheten av. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället. De danska kulturinstitutionerna har tagit kulturkanonen till sig och har med avstamp i denna skapat flera nya uppsättningar och verk. Även de danska skolorna som har fått kulturkanonen sig tilldelad i bokform har dragit nytta av projektet, och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. I samband med beslutet om den danska kulturkanonen föreslog också den danska undervisningsministern, , att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram. Alla fem nordiska regeringar ställde sig bakom satsningen och finansieringen skedde via . Skriften Nordisk litteratur till tjeneste presenterades 2008 och bidrog till både en ökad debatt och ett ökat intresse kring den nordiska kulturen. bör följa upp satsningen på den nordiska litteraturkanonen genom att med inspiration från den danska modellen ta fram en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. För många invånare i är det goda djurskyddet en så viktig fråga att den betraktas som en del av den nationella och regionala kulturen och identiteten. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är fortfarande stor och på vissa områden har halkat efter. Enligt bl.a. rapporten djurskydd från förbundet är det tveksamt om de nordiska länderna kan sägas vara bäst i världen eller ens i när det gäller djurskydd. På flera viktiga områden överträffas det svenska och nordiska djurskyddet av länder som och , men i vissa avseenden också av länder som , , och . De nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning, nämligen att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande. Ett stort problem är också att det fortfarande finns stora skillnader när det gäller djurskyddslagstiftningen och uppföljningen av denna mellan de nordiska länderna. Detta bidrar till att skapa ekonomiska incitament för ett bristande djurskydd, då ett nordiskt land genom en svagare djurskyddslagstiftning kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de övriga nordiska länderna. Ett tydligt exempel på detta har varit det förhållandevis svaga djurskyddet inom den danska grisnäringen, som gett danska grisbönder ekonomiska fördelar i förhållande till svenska grisbönder. Andra områden där problematiska skillnader fortfarande kvarstår är t.ex. reglerna kring slakt och kastrering, pälsdjursuppfödning etc. Även reglerna och formerna för uppföljningen av djurskyddslagstiftningen skiljer sig åt mellan länderna. bör, inom ramen för det nordiska samarbetet, arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än harmoniserar djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller i syfte att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Gränshindersarbete, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 49 och 2012/13:U17 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2012/13:U249 av och (båda FP) yrkande 2 och 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 1. En viktig fråga för det nordiska samarbetet har alltid varit främjandet av integration mellan de nordiska länderna och åtgärder för att underlätta för medborgarna att röra sig över landgränserna. Gränshindersarbetet spänner över ett flertal politikområden och måste ha hög prioritet. För att öka sysselsättningen krävs att arbetar för att lösa problemen med gränshinder. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region ökar sin internationella konkurrenskraft. Även om integrationen mellan länderna och de olika regionerna i har kommit långt återstår problem. De nordiska ländernas regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket medför problem för människor, organisationer och företag. Ny lagstiftning och nya direktiv från EU som medför lagändringar inom varje nordiskt land skapar kontinuerligt gränshindersproblematik. Det är därför nödvändigt med ett fortlöpande gränshinderssamarbete för att minimera uppkomna problem. Det är av vikt att fortsätta stödja och utveckla de olika organ som jobbar praktiskt med att lösa gränshinder. Den bör under sitt ordförandeskap i 2013 arbeta för att gränshindersfrågorna kommer upp på dagordningen. Gränshindersarbete, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U17 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:U249 av och (båda FP) yrkande 2, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 49 och 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 1. utrikesminister anser att det för del vore praktiskt med en granskning av finska lagförslags effekter på det nordiska samarbetet. Ett genomförande av detta förslag har potentiellt positiva effekter också för den svenska delen av det nordiska samarbetet. finns det risk för att nya gränshinder uppstår när nya lagar stiftas i de nordiska länderna eftersom gränshinderseffekterna inte beaktas förrän i efterhand, när de så att säga redan har uppstått. Det vore därför önskvärt om man som ett naturligt inslag i lagstiftningsprocessen kunde ta med ett moment där effekterna för det nordiska samarbetet om avskaffande av gränshinder beaktas. Det skulle underlätta det nordiska samarbetet betydligt. Moratorium för olje- och gasutvinning i , punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 2. I avvaktan på att det förhandlas fram en konvention som förbjuder exploatering av olje- och gastillgångar i bör agera för ett moratorium för olje- och gasutvinning i regionen. Miljöskydd i , punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 48 och 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 1. Samarbetet i den arktiska regionen har utvecklats positivt. Regeringen bör driva på genomförandet av avtalet om gemensamma sjö- och flygräddningsinsatser för personer, som undertecknades av utrikesministrarna vid i Nuuk , så att utbildningsinsatser sätts igång och räddningsutrustning finns tillgänglig på lokal nivå. Regeringen bör vidare agera för att motsvarande avtal upprättas för räddningsinsatser vid oljeutsläpp, utsläpp av kemikalier eller andra miljöfarliga ämnen. Den arktiska regionen är rik på naturresurser. Det gäller såväl fisk som gas, olja och mineraler. De ökande möjligheterna att utvinna dessa rikedomar måste förenas med hårda miljökrav för exploatering och tillvaratagande av befolkningens intressen. De aktiviteter som sätts igång måste vara styrda av starka regelverk med krav på bästa tillgängliga teknik och hårda miljökrav med utgångspunkt från försiktighetsprincipen. Klimatförändringarna i är redan mycket märkbara och leder till direkta effekter för befolkningen i , som de ger följdverkningar på hela det globala klimatsystemet. Det behövs ett djupt och omfattande svenskt engagemang i . bör ytterligare främja den arktiska regionen och utveckla forskningen i . När klimatförändringarna medför att isen försvinner öppnas nya transportleder via Nordost- och Nordvästpassagerna. Om sjöfart via blir möjlig året runt kan trafikflödena bli jämförbara med dem vi finner i . Detta ökar naturligtvis dramatiskt risken för olyckor och därmed risken för oljeutsläpp. Ansträngningar bör göras för att långsiktigt skydda den känsliga arktiska miljön och stödja den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur. Målet är att få till stånd bindande juridiska regelverk till skydd för den känsliga arktiska miljön. De delar av som har varit skyddade av ett permanent havsistäcke måste nu skyddas via ett bindande regelverk och fredas från utvinning av naturgas och olja samt från fiske med destruktiva redskap och fiske på hotade bestånd. För resterande delar av måste samarbetet stärkas mellan länderna och bedrivas med utgångspunkt från överenskommelsen i FN:s konvention om biologisk mångfald så att människans tryck på särskilt känsliga ekosystem minimeras. bör, med utgångspunkt från både konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, kunna ifrågasätta framtida olje- och naturgasexploatering i området. Detta gäller även fiske med destruktiva redskap och fiske på hotade bestånd. Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för bör i internationella sammanhang verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i . Miljöskydd i , punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 48. måste agera för att förhindra exploatering av olje- och gasfyndigheter. Dels kommer en exploatering att leda till ökad tillgång till icke förnybara energikällor som leder till fortsatta och ökande koldioxidutsläpp, dels är risken överhängande att en exploatering av dessa naturresurser för med sig stora miljöproblem vid utvinning och transporter. Med förebild från miljöprotokollet för , som förbjuder utvinning av naturtillgångar , bör en liknande reglering beslutas för . bör verka för en konvention för som förbjuder exploatering av regionens olje- och gastillgångar . Utveckling av gruvnäringen, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N202 av m.fl. (V) yrkande 9. All verksamhet inom gruv- och mineralindustrin ska ske med största möjliga miljöhänsyn. Gruv- och mineralnäringen är globala branscher. Här kan svenska kunskaper komma till nytta. Vi behöver främja en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling genom att stödja miljövänlig utveckling av gruv- och mineralnäring i och i utvecklingsländer. , punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 3. I (UNCLOS) regleras bl.a. näringsverksamhet, miljöfrågor och utvinning av naturtillgångar i världshaven. och över 160 länder har ratificerat konventionen. Alla länder som gränsar till har undertecknat konventionen, dock med ett undantag: . bör verka för att undertecknar och ratificerar . Samarbete i närområdet, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 79 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 47, 51 och 52. I Barents- och Arktisregionerna finns förutsättningar att få till stånd ett konstruktivt samarbete med i frågor som rör energi, klimat, gränsöverskridande brottslighet och kommunikationer. Det är angeläget att utveckla ett förtroendeskapande samarbete i norra . deltar på regeringssidan i samarbete inom ramen för , och samt i arbetet med EU:s nordliga dimension. bör uppmana regeringen att lämna en årlig skrivelse till om verksamheten på regeringssidan inom Arktis- och Barentssamarbetena på samma sätt som regeringen lämnar en årlig skrivelse om det nordiska samarbetet. och har ett nära samarbete med flera internationella, nationella och regionala organisationer utanför och då främst , och Östersjöstaternas råd. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet med närområdet är att bidra till en säker, stabil utveckling i området, att stärka demokratin och att öka värdegemenskapen i den nordliga delen av . De nätverk som innefattar nordvästra har byggts ut i en betydande omfattning. De nuvarande riktlinjerna för samarbetet med närområdet innebär bl.a. att tyngdpunkten i Nordiska ministerrådets satsningar förskjutits från de baltiska staterna till nordvästra . Det är av stor vikt att arbetet med frågor som rör förstärks och att arbetet sker på såväl nationell som regional nivå. Det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet i måste också få högre prioritet till gagn för säkerhet och stabilitet. I regionen kring finns stora reserver med naturtillgångar, bl.a. olja och gas.