bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — Politiken syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad och ska bidra till att utveckla och förbättra konkurrenskraften i regioner. Utskottet anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. Utskottet konstaterar att det pågår förhandlingar på EU-nivå inför nästa strukturfondsperiod 20142020. Krav på förändringar av strukturfondspolitiken har framförts och vägts in i arbetet med att ta fram en svensk ståndpunkt som grund för förhandlingarna på EU-nivå. I enlighet med vad som anförts tidigare i betänkandet om hbtq-personers rättigheter anser utskottet att det är viktigt att regeringen arbetar inom EU för att samkönade pars rättigheter stärks vad gäller makars och partners förmögenhetsförhållanden. gör i sitt yttrande bedömningen att detta överensstämmer med regeringens ståndpunkt i frågan; regeringen bevakar exempelvis att förslaget till förordning om makars förmögenhetsförhållanden även omfattar samkönade par. Utskottet vill erinra om att kommissionens förslag till direktiv om könskvotering i bolagsstyrelser har varit föremål för subsidiaritetsprövning av . I enlighet med civilutskottets förslag (utl. 2012/13:CU14) ansåg att direktivförslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. har i utlåtande /13:SoU8 gjort en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om fonden för europeiskt bistånd till de som har det sämst ställt. delade regeringens uppfattning att EU har en viktig roll i att främja samarbetet mellan medlemsländerna för att motverka fattigdom och social utestängning. ifrågasätter dock om den föreslagna fondens övergripande syfte, att bidra till att uppnå 2020-strategins mål om att främja social delaktighet genom framför allt fattigdomsminskning, kan uppnås på detta sätt. ansåg vidare att direkta sociala stödinsatser ska vara ett ansvar för varje medlemsstat och att det är mest effektivt att stöd till personer som lever i en utsatt situation utformas och tillhandahålls av medlemsstaterna själva. ansåg därmed att förslaget inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen. delar denna bedömning. Utskottet delar de ställningstaganden som görs i yttrandena från civilutskottet (2012/13:Cu3y), arbetsmarknadsutskottet (2012/13:AU6y) och socialförsäkringsutskottet (2012/13:CU3y) och i social- respektive näringsutskottets yttranden i protokollsutdrag. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2012/13:U12 yrkandena 410 och 2012/13:U13 yrkandena 911 och 33 kan avstyrkas. I skrivelsen redogör regeringens för jordbruksfrågor (s. 205207) och för fiskeripolitiken (s. 208212). EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett fullständigt harmoniserat politikområde som består av två pelare: första pelaren (direktstöd och marknadsordningen) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). har diskussionen om utformningen av den framtida jordbrukspolitiken efter 2013 fortsatt. Även den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. I kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. yrkande 12 anser Socialdemokraterna att den viktigaste principen vid utformningen av EU:s jordbrukspolitik är att jordbruksstöden omdirigeras till det som kallas kollektiva nyttigheter i form av miljö- och klimatåtgärder. Landsbygdsprogrammets andel av den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför öka. Motionärerna anser också att försiktighetsprincipen bör tillämpas i EU:s nya fiskeripolitik. Likaså bör EU besluta om en maximal transporttid för slaktdjur . I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. yrkande 20 motsätter sig större delen av EU:s externa fiskeripolitik, bl.a. bör fiskeavtalen med inte förlängas. Enligt yrkande 23 bör regeringen driva frågan att alla animaliska produkter ska ursprungsmärkas inom EU, även sammansatta. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet erinrar om att det på ministerrådets möte nåddes en överenskommelse om en allmän inriktning från rådet om den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har i förhandlingarna varit viktigt för att driva den principiella frågan om en minskning av direktstöden, pelare 1, och en betoning på pelare 2 och landsbygdsprogrammet. Då detta inte vunnit gehör har det varit viktigt att nya regler tar hänsyn till svenska förutsättningar för att bedriva lantbruk. Det gäller inte minst reglerna för gårdsstöden och hur dessa ska miljöanpassas. Enligt överenskommelsen får en möjlighet att tillämpa reglerna så att de fungerar i skogs- och mellanbygder och för de speciella förutsättningar som råder i norra delen av landet. Frågan om djurvälfärd har prioriterats av den i förhandlingarna. Enligt överenskommelsen är djurvälfärden ett av de områden som står i fokus i landsbygdsprogrammet. Ett område där hade velat komma längre är frågan om marknadsanpassning. Exempelvis kommer de sockerkvoter som begränsar produktionen för att hålla uppe priserna att finnas kvar längre än vad den hade önskat. Överenskommelsen innebär att får möjlighet att bevara de biologiskt viktiga betesmarkerna. Efter att man nu har kommit överens om de fyra förordningar som ingår i jordbruksreformen kan ministerrådet inleda förhandlingar med . Förhoppningen är att en överenskommelse kring reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna nås . Beträffande fiskefrågor noterar miljö- och jordbruksutskottet att kommissionen presenterade ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken. Vid jordbruks- och fiskerådets möte ställde sig en majoritet av EU:s medlemsstater bakom en delvis allmän inriktning om förslaget till ny grundförordning. Inriktningen fokuserade huvudsakligen på ett maximalt hållbart uttag (MSY), samråd med tredjeländer, utkastförbud, fleråriga planer och regionalisering. Som framgår av skrivelsen ställde sig inte bakom den allmänna inriktningen avseende grundförordningen. När det gäller reformen av den gemensamma fiskeripolitiken konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att arbetet med reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik ännu inte är slutfört. Vid jordbruks- och fiskerådets möte nåddes en kompromiss om reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik, bl.a. vad gäller skyldigheten att landa alla fångster. kunde inte stödja överenskommelsen. Landsbygdsminister har uttalat att förslaget visserligen innebär förbättringar jämfört med den nuvarande fiskeripolitiken men inte tillräckligt långtgående. och ska nu förhandla med ambitionen att nå en slutlig politisk överenskommelse . Regeringen har anfört att den kommer att fortsätta att arbeta mycket aktivt för att påverka de förhandlingar som inleds nu för att få en långsiktigt hållbar fiskepolitik. Jordbruks- och fiskerådet antog vid sitt möte slutsatser om kommissionens meddelande om den gemensamma fiskeripolitikens (GFP) internationella dimension. I slutsatserna fastslås bl.a. att EU ska ta hänsyn till målen för utvecklingsarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna, att det ska finnas en möjlighet att upphäva avtalen vid allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, att transparensen ska öka i fråga om det totala fisket i partnerskapslandets vatten och att förhandsbedömningar och efterhandsutvärderingar ska göras där inte bara de miljömässiga, ekonomiska och sociala effekterna av avtalen bedöms, utan också vilka möjligheter som finns för en hållbar utveckling inom fiskesektorn och vad som krävs för att den berörda kuststaten ska kunna inrätta ett ansvarsfullt fiske. Miljö- och jordbruksutskottet har i utlåtande /12:MJU7 välkomnat kommissionens meddelande och gett sitt stöd till många av de reformer som kommissionen föreslog, men har understrukigt att politiken även måste genomföras i praktiken för att ge resultat. För att EU ska vara trovärdig i internationella sammanhang ansåg miljö- och jordbruksutskottet emellertid att EU:s egen fiskeripolitik måste förbättras, både internt och externt. Detta blir särskilt tydligt i förhållande till de s.k. partnerskapsavtalen mellan EU och tredjeländer. Miljö- och jordbruksutskottet ställde sig naturligtvis positivt till att ställa upp iakttagandet av mänskliga rättigheter som ett nödvändigt villkor för att ingå eller fortsätta samarbetet med tredjeland på fiskeriområdet. Vidare ansåg miljö- och jordbruksutskottet att fisketillträdesrättigheterna skulle bekostas av fiskefartygens ägare och inte belasta EU:s budget. Miljö- och jordbruksutskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i denna fråga. När det gäller skydd av djur under transport konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att rådet enades om en djurskyddsstrategi för perioden 20122015. lämnade en deklaration om djurtransporterna i samband med att slutsatserna antogs. I deklarationen uttrycktes besvikelse över att rådet inte kunde enas om förslag som tydligt stärker skyddet för djur som transporteras. Regeringen pekade särskilt på behovet av att löpande uppdatera regelverket i enlighet med aktuella forskningsrön och behovet av att begränsa transporttiderna för djuren. När det gäller slaktdjur ville regeringen begränsa transporttiden till maximalt . Miljö- och jordbruksutskottet vill i detta sammanhang nämna att har lämnat ett tillkännagivande till regeringen när det gäller arbetet med att förkorta tiden för djurtransporter (bet. 2010/11:MJU20, rskr. 2010/11:231). Miljö- och jordbruksutskottet har uttalat sig om märkning av livsmedel (bet. 2012/13:MJU9 Livsmedelspolitik) och erinrade då om att rådet beslutade om en ny EU-förordning (förordning (EU) nr 1169/2011) om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna. Obligatoriska bestämmelser om ursprung har utvecklats tidigare, t.ex. när det gäller honung, frukt och grönsaker, fisk och nötkött. Till följd av den nya EU-förordningen kommer uppgift om ursprungsland eller härkomstplats även att vara obligatorisk för kött av svin, får, get och fjäderfä fr.o.m. . Miljö- och jordbruksutskottet noterar att kommissionen har fått i uppgift att inom efter utvärdera konsekvenserna av att uppgifterna har gjorts obligatoriska för ovan nämnda köttslag. Kommissionen ska även utreda vilka konsekvenserna blir om man gör uppgift om ursprungsland eller härkomstplats obligatorisk för följande livsmedel: kött som används som ingrediens, köttslag där det ännu inte är obligatoriskt med ursprungsangivelse, mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter, obearbetade livsmedel, livsmedel med en enda ingrediens samt ingredienser som utgör av ett livsmedel. Miljö- och jordbruksutskottet utgick från att regeringen återkommer med förslag i frågan när kommissionens konsekvensrapport har presenterats. När det gäller de nu aktuella motionsyrkandena om att ska driva frågan om ökade krav på ursprungsmärkning inom EU vill miljö- och jordbruksutskottet understryka att det är väsentligt att konsumenterna har möjlighet att göra medvetna val mellan olika livsmedel. Det är därför viktigt att märkningen av livsmedlen är korrekt och inte vilseleder konsumenten om varans beskaffenhet. Det kan gälla näringsinnehåll, sammansättning, produktinnehåll (t.ex. djurart), vikt och volym, ursprung, produktionssätt (t.ex. genmodifierade eller ekologiska livsmedel) eller hur livsmedlet exponeras i butiken. Det är enligt miljö- och jordbruksutskottets mening positivt att ny gemensam lagstiftning för hur livsmedel ska märkas har antagits inom EU. Miljö- och jordbruksutskottet vill också lyfta fram att det finns flera exempel på frivillig märkning som innebär att konsumenternas efterfrågan på svenska produkter ökar. Ett sådant exempel är märket Svenskt kött som är en ny märkning av charkuteriprodukter som innehåller svenskt kött. Märkningen bygger på en gemensam överenskommelse mellan ett stort antal branschaktörer. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att åtgärder både genomförs och planeras för att livsmedelsinformationen till konsumenterna ska bli bättre. Miljö- och jordbruksutskottet finner inte något skäl att frångå sin tidigare uppfattning om märkning av livsmedel utan konstaterar sammanfattningsvis att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör föranleda någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motionerna 2012/13:U12 (S) yrkande 12 och 2012/13:U13 (SD) yrkandena 20 och 23. konstaterar att inom området jordbruk, fiske och livsmedel har översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken och reformen av den gemensamma fiskeripolitiken stått i fortsatt fokus under i princip alla samråd inför möten i jordbruks- och fiskerådet . Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken har också diskuterats i nämnden inför behandlingen av EU:s fleråriga budgetram för 20142020 i rådet för allmänna frågor och . I linje med nämndens ställningstagande under föregående år gällande EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer ställde sig oppositionen inte bakom regeringens förslag till svensk ståndpunkt rörande bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar på EU:s vägnar för att förnya protokollet till partnerskapsavtalet om fiske med . Vidare har ställningstaganden rörande fiskeavtal med flera andra länder utanför EU lett till att regeringen inte har stött ett antal beslut i ministerrådet om fiskepartnerskapsavtal. Utskottet konstaterar att övergripande handlingslinje i förhandlingarna om den gemensamma jordbrukspolitiken har varit att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med politiken för global utveckling. Utskottet stöder regeringens uppfattning att jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i lantbruket och bedriva handel. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta att driva frågan om att kraftigt sänka tullar och handelsstörande subventioner på jordbrukområdet samt avskaffa alla former av exportstöd. Utskottet noterar att en betydande andel av den fisk som EU:s fiskefartyg tar upp fångas utanför EU:s fiskevatten och att EU har fiskepartnerskapsavtal om rätt att bedriva fiske mot finansiell ersättning med ca 15 utvecklingsländer, främst i och i . Utskottet har i betänkande 2012/13:UU12 uttalat att det är avgörande att den externa dimensionen av EU:s fiskeripolitik inte motverkar målen för politik för global utveckling. Varje fiskepartnerskapsavtal måste bedömas utifrån om det är förenligt med politiken för global utveckling. Utskottet välkomnade att regeringen inom EU har verkat för att fiske från utanför unionen ska ske på samma villkor som i EU:s egna vatten och inte på utvecklingsländernas bekostnad. Det innebär att fisket ska vara hållbart och att det enbart ska ske på det överskott av bestånden som inte nyttjas nationellt. Utskottet ansåg vidare att det är viktigt att klausulen om mänskliga rättigheter och demokratiska principer efterlevs och uppmuntrar regeringen att fortsätta att arbeta för att en sådan klausul ska finnas med i alla fiskepartnerskapsavtal. Utskottet delade även regeringens kritiska hållning till ett nytt fiskeavtal med , eftersom det liggande förslaget inte kunde anses uppfylla grundläggande rättvise-, hållbarhets- och demokratikrav. Utskottet ansåg slutligen att det även är rimligt att de privata fartygsägarna inom EU bär en större andel av, och de totala, kostnaderna för tillträde till fiskeresurser i utvecklingsländerna. Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets uppfattning i yttrande 2012/13:MJU4. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2012/13:U12 yrkande 12 och 2012/13:U13 yrkandena 20 och 23. Miljö-, infrastruktur- och energifrågor I skrivelsen redogör regeringen för miljö- (s. 216227) respektive energifrågor (s. 200204 ). Regeringen konstaterar att EU är den enda internationella organisation som har befogenhet att anta omfattande miljöregler som är bindande för medlemsländerna. EU ska vara en drivande kraft för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling inom och globalt som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. Enligt skrivelsen ska EU:s insatser på energiområdet vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet, konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Målen för samarbetet inom den första pelaren är att minska utsläppen av växthusgaser , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att öka energieffektiviseringen . Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter. Enligt kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. (S) yrkande 3 delar motionärerna kommissionens uppfattning att omedelbara åtgärder måste vidtas för att nå klimatmålen till 2050. Motionärerna vill se bindande mål för energieffektivisering. Vidare bör EU ha en samordnande roll vad gäller den gränsöverskridande energiinfrastrukturen. Motionärerna motsätter sig en forcerad integrering av den europeiska elmarknaden. Enligt yrkande 13 välkomnar Socialdemokraterna förslaget till EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. bör driva EU:s aktiva klimatpolitik inte bromsa den. I kommittémotion 2012/13:13 av m.fl. yrkande 19 anser att de förslag som kommissionen har lagt fram för att öka järnvägens konkurrenskraft är alltför långtgående och att dessa regler bör hanteras på nationell nivå. Enligt yrkande 21 bör en redovisning av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land-use, land-use Change and forestry, LULUCF) implementeras som en integrerad del av interna EU-åtaganden. I yrkande 22 argumenteras för att regeringen bör verka för en förändring av svaveldirektivet så att bl.a. får på sig för anpassning och teknikutveckling. I yrkande 28 anförs att utvecklingen på den europeiska energimarknaden kan komma att påverka negativt. ser därför positivt på ett energisamarbete med våra närstående grannländer när det gäller produktion och distribution av el. För att EU ska kunna ha säker tillgång till energi måste beroendet av import från oroliga stater minskas enligt yrkande 29. De mål som är uppsatta för att minska utsläppen av växthusgaser får inte äventyra de enskilda hushållens ekonomi eller de nationella ekonomierna. Enligt yrkande 30 kommer utbyggnaden av den europeiska infrastrukturen att resultera i enorma kostnader för marknaden och för medlemsländerna. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att en minskning av utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som kräver globala lösningar. I klimatförhandlingarna i togs beslut om bokföringsregler för utsläpp och upptag från LULUCF-sektorn. De gäller enbart under Kyotoperiodens andra åtagandeperiod 2013-2017. Miljö- och jordbruksutskottet noterar att det är oklart vilka bokföringsregler som kommer att gälla för det klimatavtal som ska gälla , men anser liksom regeringen att det allmänt sett är viktigt att redovisningen av kolflödena är så heltäckande som möjligt för att åstadkomma en effektiv klimatpolitik, men att det kan vara olämpligt att inkludera delar där den vetenskapliga osäkerheten kring mätningar och åtgärders effekter är stor. Miljö- och jordbruksutskottet vidhåller denna bedömning. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat motioner om att höja EU:s mål för utsläppsminskningar, bl.a. i betänkande 2011/12:MJU25. Utskottet konstaterade då att arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t.ex. genom att utarbeta en plan för att minska utsläppen . När det gäller systemet med utsläppsrätter hänvisar miljö- och jordbruksutskottet till sitt tidigare uttalande i betänkande 2012/13:MJU11 där man konstaterar att man vid mötet i mellan parterna till Kyotoprotokollet nådde en överenskommelse om tilldelade utsläppsenheter (Assigned Amount Unit, AAU). har , med anledning av en redogörelse från , gjort ett tillkännagivande till regeringen att överskottet av utsläppsrätter ska underställas för beslut. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar sammanfattningsvis att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör leda till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motionerna 2012/13:U12 yrkande 13 och 2012/13:U13 yrkandena 21 och 22. I sitt yttrande i protokollsutdrag hänvisar näringsutskottet till tidigare behandlingar av EU:s energipolitik, dels betänkande 2012/13:NU3 Utgiftsområde 21 Energi, dels det planerade utlåtandet /13:NU24 Granskning av grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 och dels den genomförda överläggningen om den inre marknaden för energi med statssekreterare (prot. 2012/13:17 § 2). noterar att det fanns stöd i inför miljörådet när det gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer inom sina territorier. Oppositionen ansåg då att det kompromissförslag som det danska ordförandeskapet hade presenterat inför rådsmötet skulle stödjas. Utskottet noterar att välkomnade kommissionens meddelande om en långsiktig strategi för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt EU 2050. Utskottet betonar att EU:s långsiktiga klimatpolitik måste inriktas så att den är konsekvent med målet att den globala temperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om en utsläppsminskning på till 2050. Utskottet ser positivt på att regeringen har drivit på för mer ambitiösa mål inom EU. Utskottet står bakom regeringens linje att EU bör besluta om bindande utsläppsmål , 2040 och 2050 som inkluderar åtgärder utanför EU. Utskottet vill framhålla att långsiktiga utsläppsmål skulle behövas för att ge näringslivet tillräcklig förutsägbarhet och skapa incitament för långsiktigt nödvändiga klimatinvesteringar. Utskottet konstaterar att näringsutskottet bereder ett granskningsutlåtande om en grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 (2012/13:NU24). Utskottet konstaterade i samband med sin behandling av kommissionens arbetsprogram (2012/13:UU4) att EU:s ökade energiberoende i kombination med en begränsad egen energiproduktion har utrikes- och säkerhetspolitiska aspekter. Det finns beräkningar som pekar på att EU omkring 2030 kommer att importera av sin konsumtion av olja och gas. Energi kommer att bli en allt viktigare faktor i EU:s relation till vissa länder och regioner, varav flera kan karaktäriseras som instabila. Utskottet underströk vikten av att dessa aspekter beaktas i utformningen av EU:s framtida energipolitik och välkomnar att energiförsörjning var tema för diskussionen under utrikesministrarnas lunch i samband med utrikesrådet , med deltagande av energikommissionär . Det är viktigt att utrikesministrarna ges möjlighet att diskutera energifrågorna ur ett brett utrikespolitiskt perspektiv. Enligt utskottets uppfattning måste utrikespolitiken på området fokusera såväl på försörjningstrygghet som på konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Som redovisas i budgetpropositionen bygger den svenska energipolitiken på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar således till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Arbetet med att vidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, stärka överföringskapaciteten mellan länderna och främja en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom och EU är därför även fortsättningsvis angeläget. Utskottet välkomnar därför att kommissionen presenterade ett meddelande (KOM(2012) 663) om den inre marknaden för energi med en tillhörande handlingsplan. Regeringen har i faktapromemoria 2012/13:FPM37 välkomnat meddelandet som man menar ligger i linje med de åtgärder som vidtas i och för att förbättra marknadens funktion och i slutändan öka konsumentnyttan. har vid en överläggning i frågan uttryckt stöd för regeringens ståndpunkter.