bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — För att kunna växa och utvecklas är det viktigt att vi har spelregler som ger en långsiktighet och trygghet för att kunna investera i ytterligare utveckling. Regeringen bör därför se till att bevaka intresset för de biodrivmedel som har högre kvali- tet miljömässigt, och besluta om övergångsregler som gäller fram tills EU- direktivet om skärpt minimikrav på etanolens CO2-reduktion till gälla . Annars finns det risk för att drivmedel med bättre miljökvalitet utkonkurreras, att måluppfyllelsen därmed blir lägre och att dessutom utvecklingen av arbetstillfällen och ytterligare för- bättrad kvalitet hotas. Enligt kommittémotion T526 (MP) yrkande 46 bör regeringen i sam- band med införandet av kvotplikt säkerställa biodrivmedlens klimatnytta genom att i första hand ställa krav på att de biodrivmedel som ingår ska ha en klimateffektivitet på (i enlighet med de EU-riktlin- jer som träder i kraft först ) eller i andra hand vidhålla kravet på att etanolen ska vara ren (dvs. odenaturerad) fram till dess att EU:s skarpare regler träder i kraft. Enligt motionärerna finns det en betydande risk för att regeringens förslag på kvotpliktssystem kommer att leda till import av eta- nol med dålig klimatprestanda, t. ex. majsetanol från . BILAGA 15 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE regeringen släpper kravet på att etanolen som låginblandas ska vara odena- Det är inte denatureringen i sig som påverkar klimatnyttan, utan de bieffekter kravet ger. All amerikansk etanol är denaturerad och stängs ute från den svenska marknaden med dagens krav. alltså att man ändrar på detta. EU:s hållbarhetskriterier kräver i en första period enbart klimatprestanda på , och löser alltså inte proble- Kravet på odenaturerad etanol ger indirekt en klimateffekti- vitet på (såtillvida att etanolen är svensk). Enligt motion Fi243 (SD) yrkande 2 bör regeringen avstå från att införa kvotplikt för låginblandning av biodrivmedel. Som argument för att tvinga fram användande av biodrivmedel anförs i huvudsak den klimatnytta dessa bränslen påstås generera. Detta menar motionären är felaktigt, åtminstone när det gäller första generationens biodrivmedel. användande av dessa bränslen, framförallt uppodling av ny mark, förändrar markanvändningen på ett sätt som genererar en koldioxidskuld som det kommer att ta många årtionden att kompensera för. I klartext innebär det att utsläppen av koldioxid ökar för årtionden framåt. ovärderlig orörd natur att försvinna, inte minst sydamerikansk regnskog, vilket drabbar världens biologiska mångfald. Ett annat problem med bio- drivmedlen är att många motorfordon inte är konstruerade ens för en låginblandning, utan havererar, med stora konsekvenser för enskilda privat- Vidare har personer inom bl.a. FN lyft fram tydliga konflikter mellan biodrivmedelsframställning och global livsmedelsförsörjning. Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken är att till nästa gene- ration lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Förverkligandet av visionen om inga nettoutsläpp av klimatgaser i atmosfä- ren 2050 och den långsiktiga prioriteringen för att åstadkomma en fossil- oberoende fordonsflotta 2030 kräver en ambitiös klimat-, energi- och Generellt verkande styrmedel bör utgöra grunden för omställ- Som regeringen anför kan dessa styrmedel dock behöva komplette- ras med mer riktade styrmedel som främjar bl.a. teknisk utveckling. att få avsedd effekt är det viktigt att insatserna är kostnadseffektiva, lång- siktigt hållbara och förutsägbara. I likhet med regeringen anser utskottet att de åtgärder som föreslås sammantaget kan utgöra en långsiktig stra- tegi för främjande av hållbara biodrivmedel. met är avsett att bidra till att de energi- och klimatpolitiska mål som har fastställt uppfylls . ett instrument för den långsiktiga prioriteringen för att åstadkomma en fos- siloberoende fordonsflotta 2030 och visionen om inga nettoutsläpp av klimatgaser i atmosfären 2050. Man bör, som framhålls i propositionen, sträva efter att kvotplikten ska vara teknikneutral, men det är även viktigt att främja ny och mer effektiv teknik med minskade utsläpp av växthusga- MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 15 Som framgår av propositionen är en av avsikterna med kvotplikten att successivt öka andelen hållbara biodrivmedel, med fokus på biodrivmedel med extra fördelar. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det genom bl.a. kvotpliktssystemet skapas goda villkor för biodrivmedel och ett lång- siktigt instrument för fortsatt utveckling på detta område. Utskottet, som noterar att förslagens förenlighet med statsstödsreglerna ska godkännas av kommissionen, tillstyrker därmed att en lag om kvotplikt för biodrivmedel införs. Därmed avstyrks motion Fi243 (SD) yrkande 2. Som regeringen föreslår bör kvoten för dieselbränsle vid kvotpliktssys- temets införande sättas till minst 9,5 volymprocent biodrivme- del i dieselbränsle. Kvoten bör delas upp så att minst 3,5 volymprocent är förbehållen biodrivmedel som kan anses ha extra fördelar utöver hållbar- hetskriterierna, såsom biodrivmedel producerade av avfall, restprodukter, cellulosa och lignocellulosa. Utskottet anser i likhet med regeringen att den föreslagna nivån är ambitiös och att den kan bedömas vara praktiskt genomförbar mot bakgrund av de bestämmelser om möjliga inblandningar som finns i drivmedelslagen (2011:319) och hur marknaden ser ut och fun- gerar . Som redovisas i propositionen får enligt drivmedelslagen dieselbränsle innehålla maximalt 7 volymprocent FAME (fettsyrametylest- rar). Det finns däremot ingen begränsning för andelen syntetiskt biodiesel- bränsle såsom hydrerad vegetabilisk olja (HVO) eftersom HVO är kemiskt nästan identisk med det dieselbränsle som den ersätter. utgjorde FAME 4,9 volymprocent av den sålda volymen dieselbränsle. Den totala andelen HVO uppgick till knappt en volymprocent. HVO bedöms ha ökat till omkring 2 volymprocent. Drygt 80 volym- procent av allt dieselbränsle som såldes innehöll biodrivmedel (FAME eller HVO), en andel som beräknas ha ökat . Inbland- ningen av FAME uppgår till mellan 5 och 7 volymprocent i diesel- bränsle som säljs på publika säljställen, dvs. i princip maximal tillåten inblandning av FAME i dieselbränsle enligt drivmedelslagen. En stor del av det dieselbränsle som säljs utan inblandning av biodrivmedel bedöms användas i sådana verksamheter som ger rätt till skattened- sättning, såsom arbetsfordon inom skogsbruk, jordbruk och gruvnäring samt användning i skepp och tåg samt för elproduktion. star- tade ett drivmedelsbolag försäljning av ett dieselbränsle med 7 volympro- cent FAME och upp till 23 volymprocent HVO från tallolja. Ytterligare två drivmedelsbolag har lanserat ett dieselbränsle med inbland- ning av ca 7 volymprocent FAME och 15–17 volymprocent HVO baserat på bl.a. rapsolja och animaliska fetter. Alla dieselbränslefordon bedöms kunna köras på dieselbränsle med upp till 7 volymprocent FAME HVO, som kemiskt fungerar nästan identiskt som dieselbränsle, kan blandas in i konventionellt dieselbränsle till höga nivåer och ändå klara bränslestandar- den och användas i alla dieselbränslefordon utan särskilda anpassningar. Då ökad inblandning av FAME och HVO inte kräver anpassning av tank- stationer eller depåer är bedömningen att kvoten kan sättas högre än BILAGA 15 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE dagens faktiska inblandningsnivåer . för dieselbränsle vid införandet vara minst 9,5 volymprocent. Utskottet ställer sig positivt till en ökad ambition men delar regeringens bedömning att ytterligare justeringar av kvoten för dieselbränsle bör avvak- tas i väntan på kommande förhandlingar om Europeiska kommissionens förslag om ändringar i förnybartdirektivet och bränslekvalitetsdirektivet. Vidare bör uppmärksammas att det pågår EU-förhandlingar om ett eventuellt direktiv om indirekt förändrad markanvändning (ILUC). handlingarna driver att kommissionens ansats bör justeras så att de föreslagna restriktionerna inriktas mot biodrivmedel med höga ILUC-fakto- rer och inte de biodrivmedel som uppvisar en god klimatprestanda, t.ex. Om resultatet av dessa förhandlingar påverkar förutsättningarna för kvotpliktssystemet har, som framgår av propositionen, regeringen för avsikt att återkomma i denna fråga. terar avslutningsvis att lagförslaget skapar ett långsiktigt ramverk som kan utgöra en del av grunden för en långsiktig strategi för främjande av håll- Genom bl.a. införandet av kvotpliktssystemet höjs andelen förnybar energi till en nivå som motsvarar vad som är praktiskt genomförbart i närtid. Kvotpliktssystemet är dock ett instrument som måste utvecklas över tiden allteftersom tidpunkten för uppfyllandet av tid- satta målsättningar närmar sig. De aktuella förslaget får därmed ses som ett första steg i det fortsatta arbetet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi272 (S) yrkande 1 och T517 (S) yrkande 25. I och med att beskattningen av etanol i bensin föreslås utformas på ett sådant sätt att den inte innebär statsstöd försvinner dagens s.k. tullvillkor för etanol, eftersom detta villkor syftar till att motverka överkompensation. Tullvillkoret innebär att skattenedsättningen villkoras av att etanolen, eller motsvarande mängd etanol, har anskaffats och antingen har tulldeklarerats som odenaturerad etanol eller – när etanolen har framställts inom EU – har uppfyllt motsvarande krav när etanolen levererats från producenten. Som framhålls i propositionen har tullvillkoret dock även haft effekt på importen av utomeuropeisk etanol. Vid import från länder utanför EU gäl- ler en hög tull för odenaturerad etanol (0,/liter). ropeisk etanol som importeras för låginblandning inte konkurrenskraftig i förhållande till etanol från och övriga EU-länder . följd av detta består den låginblandade etanolen nästan uteslutande av etanol från och EU. Utan tullvillkoret kommer utomeuropeisk etanol för låginblandning att kunna importeras som denaturerad etanol till en lägre tull (0,/liter). Utomeuropeisk etanol bedöms då kunna bli mer konkurrenskraftig i förhållande till europeisk etanol, vilket skulle kunna innebära att svenskproducerad etanol åtminstone utsätts för ökad konkurrens och prispress. Ökad konkurrens från denaturerad eta- nol från tredje land bedöms kunna ge lägre etanolpriser för låginblandning Pumppriset på 95-oktanig bensin uppskattas kunna bli upp till per liter lägre utan tullvillkoret. Enligt regeringen kan en ökad MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 15 andel utomeuropeisk etanol på kortare sikt påverka den genomsnittliga växt- husgasreduktionen för den etanol som används i . Enligt Energimyn- digheten var genomsnittet för växthusgasreduktion för etanol som användes i , vilket är relativt högt i jämfö- relse med flera etanolkvaliteter på de globala marknaderna. Risken för sänkningar av den genomsnittliga växthusgasreduktionen minskar dock över tiden, då den i förnybartdirektivet föreskrivna successiva ökningen av de krav som ställs på drivmedlen i detta avseende ökar. Som redovisas i propositionen kan det slopade tullvillkoret innebära att lönsamheten för svenska etanolproducenter blir mer beroende av skördeutfall i olika länder, valutafluktuationer samt styrmedelsutvecklingen i stora producent- och kon- sumentländer som och . innebär förslaget att efterfrågan på etanol, inklusive svenskproducerad etanol, kommer att öka då kvoten för bensin höjs till minst 7 volymprocent . En sådan ökning från dagens inblandning av etanol i bensin på 4,8 volymprocent bedöms långsiktigt stärka förutsättningarna för produktion av sådana bio- drivmedel som kan blandas in eller ingå i bensin, däribland etanol. Vidare ska de minskade växthusgasutsläppen genom användningen av biodrivme- del och flytande biobränslen, jämfört med användningen av fossila bräns- len, vara åtminstone (se artikel 17.2 i förnybartdirektivet). Detta ska jämföras med dagens krav på 35 procents minskning. Kommande skärpning av kravet på växthusgasreduktion från 35 volymprocent till 50 volymprocent bedöms gynna produktion av håll- bara biodrivmedel. Eftersom beskattningen av etanol i bensin föreslås utformas på ett sådant sätt att den inte innebär statsstöd medför det, som utvecklats ovan, att dagens tullvillkor för etanol försvinner i skattelagstift- ningen. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna Fi272 (S) yrkande 2 och T526 (MP) yrkande 46. Fördelning av utgifterna på utgiftsområden I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) föreslås beslut om fördel- ning av utgifterna på utgiftsområden och godkännande av en preliminär fördelning av utgiftsramarna –2017. I tabell 1 redovisas regeringens förslag till ramar för de två aktuella utgiftsområdena under peri- oden –2017. För en närmare beskrivning av regeringens underlag för förslagen till ramar inklusive de förslag till anslag som ramarna är base- rade på hänvisas till budgetpropositionen i aktuella delar. BILAGA 15 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE Tabell 1 Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel för åren 2014– 2017 samt oppositionspartiernas motsvarande förslag uttryckt i skillnader mot regeringens förslag () Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. föreslås en ökning av ramen för utgiftsområdet med 850 miljoner kro- nor jämfört med regeringens förslag. För att klara miljömålen föreslår partiet ett miljömålsinvesteringsprogram. Därutöver vill man genom- föra insatser för att hejda övergödningen och klara den biologiska mångfal- den. Det svenska systemet med 16 miljömål som fastslagits av måste få en starkare ställning i svensk miljöpolitik. Partiet menar att det lokala engagemanget för att nå miljömålet är viktigt. Därför föreslås en miljömålsmiljard till ett miljömålsinvesteringsprogram . Det handlar också om skydd av tätortnära natur för att bevara biologisk mång- fald, eller åtgärder som minskar barns exponering för farliga ämnen. Att hejda övergödningen i och är en viktig prioritering för Socialdemokraterna. För att förbättra havs- och vattenmiljön vill partiet bl.a. satsa på mer biogas i lantbruket, ge musselodlare ersättning för att de tar bort näringsämnen ur havet samt satsa mer pengar än regeringen på landsbygdsprogrammet som kan ge ersättning för grödor och våtmark som binder utsläpp av näringsämnen. Biologisk mångfald är central för att upp- rätthålla ett hållbart ekosystem. I Socialdemokraternas budgetalternativ avsätter vi mer resurser än regeringen. Utsläppen från trafiken ökar och utan åtgärder kommer inte att nå de klimatmål som beslutats av . Partiet föreslår ett system med miljöbilsbonus där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie. Enligt vad som anförs i partimotion 2013/14:Fi319 av Gus- tav m.fl. vill partiet öka utgiftsområdets ram och avsätta mer än regeringen. Av tabell 1 framgår att Miljö- partiet även föreslår en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 15 med regeringens förslag –2017. Partiet anslår medel som bl. a. används till att införa ett rikstäckande stöd till gårdar som pro- ducerar biogas, ett så kallat metanreduceringsstöd. Vidare föreslås ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (KLOKT-stöd) samt inrät- tandet av ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen under utgiftsområde 20. Den biologiska mångfalden i våra skogar utarmas. Områ- den som borde skyddas avverkas i brist på pengar. I budgeten återställde regeringen en del av de neddragningar som tidigare riktades mot skyddet av skogar. föreslår att anslagen för skydd av skogar och annan värdefull natur höjs etappvis och kraftfullt. Regeringen gjorde en tillfällig höjning av anslagen för havsmiljön, som sedan upp- hörde , och föreslås att anslaget delvis återställs. anser att ska intensifiera arbetet för att minska spridningen av mil- jögifter. Det behövs en vassare tillsyn och att vi mer aktivt tar vara på de möjligheter som nu ger både nationellt och europeiskt. föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. en ökning av ramen för utgiftsområdet i förhållande till reger- ingens förslag med . tar situationen i vårt innanhav på allvar och ökar anslagen för att sanera och återställa förorenade områden samt för åtgärder för havs- och vattenmiljö. föreslår även en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört med regeringens förslag – 2017. förslag till ökning av utgiftsområdets ram framgår av par- timotion 2013/14:Fi254 av m.fl. Regeringens förslag till budget för utgiftsområdet innebär fortsatt sänkta miljö- och klimatambitio- ner. Anslagsnivåerna är otillräckliga för att ska uppnå 14 av våra 16 nationella miljökvalitetsmål. Inte heller är nivåerna tillräckliga för att globalt ska ta sitt klimatansvar eller leva upp till åtaganden i om att bromsa utarmningen av biologisk mångfald. Det krävs poli- tiska lösningar på miljö- och klimatproblemen och sammantaget föreslår att utgiftsområdet tillförs 2 085 miljoner utöver regeringens förslag . Av tabell 1 framgår att även föreslår en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört med regeringens förslag –2016. Därutöver föreslår ett nytt klimatbistånd med nya additio- nella medel. Detta finansieras med 2013 och 1,5 miljar- der kronor för åren 2014 respektive 2015. Dessa medel återfinns i vårt förslag till anslag under utgiftsområde 7. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Socialdemokraternas förslag i partimotion 2013/14:Fi308 till ram för utgifts- område 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är högre än regeringens. Partiet vill utveckla landsbygden – MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE och utveckla landsbygdens näringsliv. Genom att bidra till att grundläg- gande service för näringsidkare finns på plats i hela landet skapas bättre förutsättningar för alla landsbygdens företag. Man vill också få fram fler innovationer på landsbygden. Investeringsstöd ska leda till mer konkurrens- Partiet har höga ambitioner för ett ekologiskt hållbart jordbruk som också är tryggt för konsumenten, och en djurhållning i världs- Svenska konsumenter har rätt till mat av hög kvalitet och med hög Svensk mat har ofta högre kvalitet och är producerad efter tuffa miljökrav och djurskyddsregler. Detta är inte gratis för producenterna, och därför behöver jordbruket ett visst stöd för att inte missgynnas otillbörligt i den internationella konkurrensen. Partiet vill särskilt stödja innovativa verksamheter, eftersom marknaden tenderar att generera för få innovatio- Innovationsstödet ska koordineras med övrigt stöd till innovationer. För att landsbygden ska utvecklas och bidra till svensk tillväxt behöver tillgången till it-infrastruktur, inte minst bredband, förbättras. stöd till utbyggnad av bredband i hela landet. vit att EU-stöden till landsbygd och jordbruk ska styras om till att gälla mer ersättningar för åtgärder som gynnar det allmänna, t.ex. miljöåtgär- derna i landsbygdsprogrammet. Det vill partiet fortsätta med. föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi319 att ramen för utgifts- område 23 ska vara högre än regeringen föreslår för Av tabell 1 framgår att även föreslår en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört med regeringens förslag under peri- oden –2017. vill bl.a. återföra ett särskilt anslag för åtgärder för att stärka det ekologiska lantbruket. bygdsprogrammet är ett centralt styrmedel i miljöarbetet. När EU nu skär ner stödet till landsbygdsprogrammet vill partiet kompensera detta genom en ökad nationell finansiering. ningen på landsbygdsprogrammet och prioritera omställning till ekologisk Det behövs en allmän skärpning av djurskyddet i . tiet vill bl.a. inrätta en djuretisk ombudsman, skärpa arbete med föreskrifter och tillsyn enligt djurskyddslagen, satsa på alterna- tiv till djurförsök och öka ersättningar för viltskador för att minska konflik- ter kring rovdjuren. föreslår i sin partimotion 2013/14:Fi282 en ökning av ramen med i förhållande till regering- Enligt har miljöhänsynen inte alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill skjuta till ytterligare resur- ser till för att enklare och oftare kunna bistå med rådgiv- ning till markägarna. Partiet vill också öka anslagen till Man skjuter till medel till forskning inom skogsnär- Partiet vill dessutom utöka antalet fiskodlingar och skjuter därför till resurser för att öka odlingen av matfisk. Vidare vill partiet kompensera svenska bönder för merkostnader som uppkommer till följd av att de lever intentionerna i den svenska djurskyddslagstiftningen genom att MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 15 införa ett särskilt djurvälfärdsbidrag. Dessutom vill partiet kraftigt öka åter- betalningen av dieselskatt till bönderna samt återinföra de statliga subven- tionerna för avbytartjänster. avsätter resurser till fler livsmedelskontroller och ökar den svenska medfinansieringen så att lands- bygdsprogrammets totala budget håller samma nivå som . Av tabell 1 framgår att även föreslår en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört med regeringens förslag – 2017. I partimotion 2013/14:Fi254 redovisas ett förslag om höj- ning av ramen med jämfört med regering- ens förslag. föreslår även en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört med regeringens förslag – 2017. prioriterar en miljö- och klimatanpassad livsmedelssek- tor med fokus på närproducerade livsmedel, och får därför höjda anslag och nya uppdrag. Som ett led i en större satsning på ekologiskt och miljöanpassat jordbruk och bättre mat avsätts medel för mil- jöförbättringar och en ny satsning på mat, – det hållbara matlan- det. ökar skogsskyddet genom ökat anslag för biotopskydd och naturvårdsavtal. föreslår vi ett stort anslag för omställning till hyggesfri skogsskötsel. Ett starkt djurskydd i värnas och vi ökar anslag för djurskyddsverksamhet samt införande av en djuretisk ombudsman. Stödet till bredbands- och fiberutbyggnad på landsbygden ökar i likhet med stödet till naturbetesmarker. Som redovisas i propositionen under utgiftsområde 20 inrättades bidraget till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) 2009. Syftet med bidraget är att gynna kreativa och kostnadseffektiva åtgärder som förbättrar havsmiljön, i första hand genom att minska utsläppen av näringsämnen. Då fortsatt finan- siering av dessa projekt är av stor betydelse i arbetet med att minska övergödningen anser utskottet att anslaget bör ökas i enlighet med regering- ens förslag. Som framgår av propositionen under utgiftsområde 23 minskar EU- finansieringen av det svenska landsbygdsprogrammet under den kom- mande sjuårsperioden till följd av beslut om EU:s fleråriga budgetram –2020. Den statliga medfinansieringen av programmet bibehålls dock på samma nivå som under innevarande programperiod. Utgifterna för lands- bygdsprogrammet väntas jämfört med , som var slutåret för inneva- rande programperiod, vara lägre i början av den nya sjuåriga programpe- riod som inleds 2014 för att gradvis öka under programperiodens gång. BILAGA 15 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottet ser mot bakgrund av det anförda och med anledning av de aktu- ella motionerna inga skäl att föreslå någon förändring av ramarna för de två utgiftsområden som utskottet bereder. I respektive budgetbetänkande kommer utskottet att närmare behandla regeringens förslag till fördelning av medel på olika anslag. Sammanfattningsvis föreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker reger- ingens förslag till ramar för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och natur- vård (ca ) och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (ca ). Vidare bör finansutskottet tillstyrka regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna –2017 i berörda delar. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna 2013/14: Fi308 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi319 (MP) yrkandena 4 och 5, 2013/14: Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 och 2013/14:Fi254 (V) yrkandena 4 och 5 i de delar som berörs här. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar