bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Livsmedelskontrollen i var, enligt utskottet, tillfredsställande, men det fanns vissa brister. Det sätt på vilket kontrollerna utfördes varierade mellan kommunerna, och i många kommuner fanns det för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen borde enligt utskottet fortsätta. Målet för satsningen – det nya matlandet var att skapa 20 000 nya jobb till 2020. Utskottet såg med intresse fram emot regeringens aviserade effektmätning och att regeringen presenterade mer information om vilka resultat och mervärden som satsningen har gett. Småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion hade, enligt utskottet, goda förutsättningar att utvecklas vidare. Det var positivt att regeringen berörde resultaten av statens insatser, men den gjorde inte någon mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion, vilket utskottet hade efterlyst. Det var viktigt att regeringen och de berörda myndigheterna fortsatte sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen och att de frågor som hade lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar uppmärksammades. Regeringen borde i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som hade vidtagits med anledning av utskottets tidigare uppföljningar. 3.7 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning Statens insatser inom jordbruksområdet är i hög grad inriktade på tillämpningen av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. När det gäller redovisade resultat av statliga insatser konstaterar gruppen att regeringen gör bedömningen att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har haft stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. I övrigt är redovisningen och analysen av faktiskt uppnådda resultat av statliga insatser inom utgiftsområde 23 knapphändig. Enligt regeringens bedömning har insatser i form av dels generella åtgärder för företagen, dels specifika åtgärder för sektorn varit betydelsefulla för de areella näringarna. Gruppen menar att de åtgärder som har vidtagits för att minska risken för felaktiga utbetalningar av EU-medel – t.ex. de åtgärder som har vidtagit avseende styrningen och hanteringen av landsbygdsstöden och uppdateringen av blockdatabasen – är viktiga för att minska risken för finansiella korrigeringar från . Utskottet lyfte fram denna fråga i rapporten av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet.12[ 2012/2013: RFR4.] En av slutsatserna i rapporten är att det är viktigt att de finansiella felen minskar när det gäller beviljade stöd. Det är dyrt att göra fel eftersom det leder till stora återbetalningsbelopp för som förtroendet för denna stödform påverkas. Det är viktigt att dels förenkla ansökningsförfarandet för att minska risken för att den sökande gör fel, dels att och länsstyrelserna vidtar åtgärder för att förbättra myndigheternas hantering av stöden. uppmärksammade utskottet att det är viktigt att får fortlöpande information om den fortsatta utvecklingen av ekologiskt jordbruk och om resultatet av statens insatser. Gruppen noterar att informationen om dessa frågor har utvecklats jämfört med tidigare års budgetpropositioner, vilket ligger i linje med gruppens tidigare önskemål. Gruppen vill uppmärksamma uppdrag vad gäller behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför landsbygdsprogrammet 2014–2020. Gruppen ser därför fram emot en fortsatt redovisning av frågor rörande ekologiskt jordbruk i kommande budgetproposition. Regeringen skulle kunna överväga att redovisa denna information under en separat rubrik. Jordbrukets administrativa kostnader har minskat . Gruppen konstaterar att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsätter. Gruppen ser fram emot den avslutande uppdatering av förändringar i regelverken –2012 som de berörda myndigheterna har fått i uppdrag att bistå med. Gruppen vill understryka att arbetet med att nå målet om minskade administrativa kostnader måste ske på ett sätt som inte äventyrar syftet med regelverket. Vidare konstaterar gruppen att målet att förenkla för företagen har utvecklats till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som t.ex. hur företagarna upplever reglerna. Enligt gruppen är det därför välkommet att flera av myndigheterna inom utgiftsområde 23 har fått i uppdrag att ta fram förslag på indikatorer som ska göra det möjligt att följa upp de kvalitativa målen när det gäller en förenkling för företagen. Gruppen vill också lyfta fram att det är positivt att regeringen i vissa fall kompletterar resultatredovisningen i budgetpropositionen med särskilda resultatskrivelser. Statens insatser inom fiskeområdet är i hög grad inriktade på tillämpningen av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. Det nya havs- och fiskeriprogrammet för budgetperioden –2020 kommer att ha ett bredare tillämpningsområde än det nuvarande programmet. Enligt gruppen är det av stor vikt att programmet också kommer att inkludera finansiering av åtgärder som ska göra det lättare att genomföra EU:s nya fiskeripolitik, bl.a. det successiva införandet av ett utkastförbud, och även göra det möjligt att genomföra åtgärder för att nå målen i havsmiljödirektivet. Enligt gruppen är det positivt att regeringens insatser för ett hållbart fiske har lett till att man kan se vissa positiva effekter, både vad avser antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser och den hänsyn till de vetenskapliga råden som tagits vid beslutsfattandet. Ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Utskottet har relativt genomfört en uppföljning av stödet till skrotning av fiskefartyg och konstaterade att det skulle bli mycket svårt att nå slutmålen. Utskottet lyfte fram vikten av att regeringen informerar om vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de frågor som uppmärksammades i utskottets uppföljning. Gruppen noterar att regeringen inte har kommenterat de frågor som utskottet har uppmärksammat i samband med uppföljningen av skrotningsstödet. Regeringen skriver i årets budgetproposition att uppfyller EU:s krav för förvaltningen av fiskeflottan. En ny analys av balansen i det svenska fisket mellan tillgängliga resurser och fiskeflottans kapacitet kommer att göras i samband med ett nytt havs- och fiskeriprogram. Gruppen hänvisar till sitt tidigare ställningstagande om i vilken utsträckning fiskare som har fått skrotningsbidrag för in nya fartyg . Utskottet har tidigare uppmärksammat att det är angeläget att även i fortsättningen vidta åtgärder mot utkast av fisk. Gruppen välkomnar därför att Havs- och vattenmyndigheten tillförs medel för redskapsutveckling, t.ex. utveckling av selektiva redskap i syfte att nå ett mer hållbart fiske. Den minskning av de administrativa kostnader som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet omfattar inte fiskeområdet. Enligt gruppen är det därför positivt att regeringen har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att identifiera och genomföra sådana ändringar av myndighetens föreskrifter som kan leda till minskade administrativa kostnader och faktiska regellättnader för företagen inom fiskets område. Gruppen vill understryka att syftet med regelverket inte får äventyras. Det är värdefullt att uppdraget också inkluderar möjligheter att föreslå administrativa och andra förenklingar av befintliga regler som påverkar företagen inom fiskets område, men som ligger utanför myndighetens eget handlingsutrymme. Statens insatser inom livsmedelsområdet handlar till stor del om att utarbeta regler och utöva kontroll samt att främja goda matvanor. Dessutom bedrivs verksamhet för att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Gruppen konstaterar att årets resultatredovisning inte innehåller några resultatindikatorer, vilket gör det svårt att bedöma resultatutvecklingen inom området. Regeringen pekar i sin resultatredovisning på att konsumenterna har ett stort förtroende för livsmedlen och föreslår en ökning av anslaget till för att motverka fusk i livsmedelskedjan. Gruppen betonar att konsumenterna ska kunna lita på att märkningen av livsmedel är korrekt och att den inte får vilseleda konsumenten om varans beskaffenhet. Det fusk med ingredienser och märkning som har uppmärksammats är helt oacceptabelt. Det är, enligt gruppens mening, viktigt att följa vilka resultat som resursförstärkningen kommer att ge. har i ett tillkännagivande till regeringen begärt att ett lagförslag som förbjuder användningen av transfetter i livsmedel bör läggas fram.13[ . 2010/11:MJU14, rskr. 2010/11:193.] Regeringen gav därefter i uppdrag att lämna ett förslag till regler för att begränsa användningen av industriellt framställda transfettsyror i livsmedel. kommer att presentera en rapport och eventuella lagstiftningsförslag angående transfetter i livsmedel senast . Verkets förslag har remitterats och de flesta remissinstanser menar i likhet med att om nationell lagstiftning skulle införas före gemensamma åtgärder i EU skulle det innebära merarbete och merkostnader för både myndigheter och företag. anser att det är lämpligast att avvakta med nationell lagstiftning och invänta kommissionens rapport. Gruppen noterar att även regeringen bedömer att kommissionens rapport bör avvaktas innan nationella lagstiftningsåtgärder vidtas. Livsmedelskontrollen i är tillfredsställande, men det finns vissa brister. Gruppen kan konstatera att det sätt på vilket kontrollerna utförs varierar stort mellan kommunerna och att det i många kommuner finns för få livsmedelsinspektörer. Enligt gruppen är det därför positivt att antalet livsmedelsinspektörer fortsätter att öka. Gruppen delar regeringens bedömning att arbetet med att stärka samordningen av livsmedelskontrollen för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen bör fortsätta. Gruppen konstaterar vidare att satsningen på – det nya matlandet har bidragit till att öka medvetenheten om svensk mat och förutsättningarna för ökad turism. Målen med satsningen är bl.a. en ökad produktion och lönsamhet för livsmedelsbranschen, att antalet livsmedelsföretag ska öka till 2020, samt att livsmedelsexporten ska fördubblas . Enligt gruppen är det positivt att alla tre målen uppvisar en positiv utveckling. Det vore, enligt gruppen, önskvärt om regeringen på ett tydligare sätt kunde redogöra för de områden och målsättningar där mätbarheten behöver utvecklas, samt där arbetet behöver intensifieras för att förbättra möjligheterna att nå målen. Det är därför önskvärt att regeringen återkommer med en fördjupad analys i frågan. I förra årets budgetproposition skrev regeringen att målet för satsningen – det nya matlandet var att skapa 20 000 nya jobb till 2020. Gruppen kan konstatera att regeringen inte behandlar detta mål i årets budgetproposition. Det vore önskvärt om regeringen kommenterar utfallet av den effektmätning som var aviserad samt om detta mål alltjämt gäller. Utskottet har vid olika tillfällen konstaterat att småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Utskottet har tidigare lyft fram behovet av att regeringen gör en mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion. Gruppen välkomnar av den anledningen att småskalig livsmedelsproduktion redovisas i ett separat avsnitt om – det nya matlandet. Det är viktigt att regeringen och de berörda myndigheterna fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen och att dessa klart och tydligt redovisas i kommande budgetpropositioner. Det är viktigt att uppmärksamma de frågor som har lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar av småskalig livsmedelsproduktion och att regeringen i budgetpropositionen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets uppföljningar. 4.1 Utskottets uppföljning och tidigare ställningstagande genomförde miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet.14[ Uppföljningen publicerades i rapport /13:RFR4 och behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i bet. 2012/13:MJU2.] Uppföljningen inriktades på tre delar av programmet: stöd till mikroföretag, grundläggande tjänster (t.ex. dagligvaruhandel och bredbandsutbyggnad) och stöd till biogasproduktion. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade i sitt ställningstagande bl.a. att landsbygdsprogrammet och de olika insatser som görs inom ramen för programmet har gjort att landsbygdsfrågor har kommit att uppmärksammas på olika sätt. Utskottet konstaterade vidare att utvecklingen på landsbygden skiljer sig mellan olika delar av och att det behövs fortsatta insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Utskottet lyfte fram betydelsen av att statlig verksamhet inom alla politikområden bidrar till att utveckla landsbygden. Utskottet noterade att det pågår ett arbete inom med att landsbygdssäkra beslut och framförde att man ser fram emot att följa resultaten av detta arbete. Utskottet menade att det är angeläget att landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling. Enligt utskottets bedömning har landsbygdsprogrammet utformats så att det når fler målgrupper. kunde utskottet konstatera att det har varit svårt för myndigheterna att nå ut till de nya målgrupperna och att informationsarbetet inte har nått ända fram i alla delar av . Utskottet framförde vidare att det lokala deltagandet och engagemanget är helt avgörande för om utvecklingsinsatserna ska ge ett långsiktigt hållbart resultat. Utskottet menade att en ökad regional anpassning leder till ökat regionalt och lokalt engagemang. Det är dessutom viktigt att uppmuntra lokalt samarbete mellan olika aktörer på landsbygden, liksom att ungdoms-, integrations- och jämställdhetsperspektiven får ökad uppmärksamhet. Utskottet menade vidare att det är bra att staten har en bred syn på landsbygdsutveckling. Det är viktigt att det finns en bredd i insatserna och en inriktning på både landsbygdens näringsliv och på mer allmänna utvecklingsinsatser som gynnar både företag och de boende på landsbygden. Utskottet konstaterade att det är svårt att se några skillnader mellan vissa av landsbygdsprogrammets åtgärder och att man därför skulle kunna minska antalet åtgärder för att effektivisera myndigheternas arbete. Vidare menade utskottet att det faktum att bidrag betalas ut i efterskott innebär problem för i synnerhet små företag och projekt. Utskottet konstaterade att länsstyrelsernas fokus i arbetet med landsbygdsprogrammet ligger på att handlägga ärenden och inte på att arbeta proaktivt med landsbygdsutveckling. Det är viktigt att försöka korta ned handläggningstiderna och att fortsätta arbetet med att förenkla administrationen av bidragen. Utskottet konstaterade att det var för tidigt att slå fast vilka resultat programmet har haft, men utifrån uppföljningens fallstudier upplevdes dock resultaten som positiva även om programmet antagligen inte kommer att nå ända fram när det gäller målkriterierna. De flesta av de granskade företagsinvesteringarna skulle antagligen ha genomförts även utan stöd från landsbygdsprogrammet, men de hade blivit mindre och tagit att genomföra. När det gäller projektstöden hade flera av de granskade projekten antagligen inte kunnat genomföras utan stöd. Utskottet ansåg vidare att det var positivt att biogas hade fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet. Biogasstödet är viktigt och i flera fall avgörande för investeringsbeslut. Utskottet ansåg att det är mycket viktigt med samverkan och samordning mellan myndigheterna för att stödja landsbygdens fortsatta utveckling, inte minst för att uppnå goda resultat av insatta resurser inom landsbygdsprogrammet. Det finns även behov av mer samordning mellan olika former av stöd till landsbygden. Det är viktigt att följa upp och utvärdera landsbygdsprogrammets resultat och hur de utvecklas , och att de lärdomar som dras genom arbetet kan tas till vara och föras vidare till olika aktörer. Utskottet betonade dessutom vikten av att gällande regelverk följs, men konstaterade att kontrollsystemet skapar en oro och rädsla för att göra fel, både hos de handläggande myndigheterna och bland bidragsmottagarna. Det är viktigt att förenkla ansökningsförfarandet för att minska risken för att den sökande gör fel, och det är viktigt att myndigheterna vidtar åtgärder för att förbättra hanteringen av stöden. Utskottet underströk slutligen vikten av att regeringen, i de årliga resultatredovisningarna till , redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammet bidrar, enligt regeringen, till utveckling på landsbygden. I årets resultatredovisning redogör regeringen för genomförandet av landsbygdsprogrammet och de fyra åtgärdsområdena, de s.k. fyra axlarna, i samband med målet Landsbygden – stärkt utvecklingskraft. Därutöver redogör regeringen för användningen av medel från landsbygdsprogrammet med koppling till de miljökvalitetsmål som är relevanta för jordbruket samt för – det nya matlandets fokusområden. Resultatmålen, vilka mäts som budgetutnyttjandet, är uppfyllda för alla fyra åtgärdsområdena. 4.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar genomförde miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet en utskottsövergripande uppföljning av vissa frågor i landsbygdsprogrammet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det inte går att redovisa effekten av olika åtgärder inom landsbygdsprogrammet förrän de har utvärderats. I och med att den nuvarande budgetperioden håller på att löpa ut kommer ett nytt landsbygdsprogram att träda i kraft. Gruppen utgår från att regeringen beaktar resultatet av utskottets uppföljning i samband med utformningen av nästa landsbygdsprogram för perioden –2020. Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det händer väldigt mycket inom det området just , och det är spännande att följa utvecklingen.Det pågår nu ett febrilt arbete med att implementera den nya jordbrukspolitiken. Jag förstår att det inte kan vara en enkel materia att få alla reformer och system att fungera effektivt och att man inte slår ut och påverkar de sektorer som är aktiva redan i dag.Även om regeringen är lite försenad med sitt arbete ska det bli spännande att få ta del av den slutliga produkten.Vi har flera reservationer i betänkandet. Jag yrkar för tids vinnande bifall till reservation nr 5, så har jag det gjort.Även om vi nu ser ett arbete om jordbrukspolitiken från regeringen är det ingenting som man prioriterar. Landsbygd och lantbruk kommer långt ned på listan. Det ser vi också i och med att landsbygdprogrammet kommer att minska ganska drastiskt.Konsekvenserna kommer inte att vänta på sig. Jag tror att vi kommer att få se att väldigt många lantbrukare kommer att få väldigt svårt att klara sig. Det kommer i förlängningen att få stora konsekvenser för den biologiska mångfalden och för det kulturlandskap som vi har på många olika områden i Sverige.Ett exempel är mitt hemlän där vi har en skärgård med ett rikt miljöliv och ett viktigt kulturlandskap. Många företagare kommer att ha oerhört svårt att klara sig nu när regeringen har varit tydlig med att ett antal anslag till dessa väldigt utsatta områden kommer att försvinna och med största sannolikhet , och ingen vet hur systemet kommer att se ut efter det.Det är ett oerhört stort problem att regeringen inte prioriterar landsbygdsprogrammet och gör en sådan neddragning . Vi socialdemokrater vill stärka landsbygdsprogrammet. Vi tycker att det är viktigt att man premierar jobb och utveckling på landsbygden.Vi har därför skjutit till 371 miljoner för att stärka landsbygdsprogrammet. De pengarna finns under anslag 1:18.Herr talman! Sedan regeringen tillträdde har antalet arbetade timmar i jordbruket minskat . Det motsvarar 15 000 jobb som har försvunnit inom sektorn. Utvecklingen borde ha varit den motsatta.Regeringen har för plockat fram en politik för landsbygden och den matlandetsatsning man gjorde. Där sade man att matlandetsatsningen skulle ge 20 000 nya jobb till 2020. Min fundering nu är: Innebär det att man måste plocka fram 35 000 jobb till 2020? Då har vi ett ganska stort jobb att göra om vi ska klara de målsättningarna.För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt. Det är oerhört viktigt att vi skapar arbetstillfällen i hela . Då är jordbruket helt avgörande för människors möjligheter att bo och arbeta på landsbygden.Vi vill se till att näringslivet och landsbygden utvecklas. Det måste ske genom att vi har miljöstöd som är rätt riktade och att vi har system som är enkla att förstå sig på.Herr talman! Förutom att vi vill utveckla landsbygden vill vi också stärka samhället som helhet. Vi socialdemokrater är för att utveckla välfärden och att utveckla livskvaliteten generellt i samhället. Därför arbetar vi för att höja kvaliteten på den mat vi äter.Den svenska matproduktionen har generellt högre miljökrav och högre djurskyddskrav. Den har därför också en väldigt god kvalitet. Det är viktigt att vi har en stark livsmedelsproduktion i landet så att de mervärden vi har också kan förädlas och utvecklas inom landet.Vi menar att det är någonting som samhället måste i större utsträckning vara tydlig med. Vi vill driva på en utveckling där offentlig upphandling i större mått tar hänsyn till hög kvalitet och att man ibland ser till de svenska mervärden som finns när man upphandlar. Det är någonting som är oerhört viktigt.Vidare vill vi i stället för satsningen Matlandet skapa en organisation som vi har gett arbetsnamnet Svensk mat. Här vill vi bjuda in intresseorganisationer och näringsliv för att på så sätt skapa en gemensamhet. Vi kan kalla det branschprogram eller någonting annat - det är inte namnet som är det viktiga. Men det vi behöver är en organisation som styrs och leds av näringsliv, stat och intresseorganisationer för att på så sätt jobba med och utveckla näringen, stärka konkurrenskraften, se till att stimulera både investeringar och annat.Det här är oerhört viktigt, för i grund och botten handlar det om att vi vill ha svensk produktion av livsmedel och vill skapa arbetstillfällen i Sverige.Vi socialdemokrater vill - lite grann där slutade - ha en svensk livsmedelsstrategi. Vi vill ha en livsmedelsstrategi som sätter tydliga mål för vart vi vill och hur vi ska nå dit. Det handlar om att vi vill stärka konkurrenskraften för svensk matproduktion. Målet måste vara att öka livsmedelsproduktionen så att vi kan konsumera mer inhemska produkter, både ur ett sysselsättningsperspektiv och ur ett miljöperspektiv.Herr talman! Vi ser också att ekologisk odling är någonting som bör premieras.För det första menar vi att den ekologiska odlingen i många fall är bättre eftersom den påverkar miljön mycket mindre. Det handlar om att vi använder mindre kemikalier, vilket är bra både för vår egen hälsa och för den biologiska mångfalden. Vidare påverkas jordbruket och klimatet avsevärt mycket mindre med ekologisk odling.För det andra tror vi att vi med ekologisk odling som nisch kommer att kunna specialisera oss och på så sätt göra det svenska jordbruket ännu mer konkurrenskraftigt. Därför behövs det stimulanser för att stärka ekoproduktionen i under de kommande åren.Förutom att stötta ekoproduktionen vill vi hitta olika sätt att stimulera småskalig livsmedelsproduktion. Vi ser runt om i landet att på de ställen där man har lyckats bygga upp en fungerande småskalig livsmedelsproduktion har landsbygden i mycket större utsträckning fått mer liv och blivit mer livaktig.