bet · H001KrU7 · 2013-04-22 00:00:00 — 2012/13:KrU7 Litteratur, läsande, bibliotek och språk Litteratur, läsande, bibliotek och språk I betänkandet behandlar utskottet 31 motionsyrkanden om litteratur, språk, läsande och bibliotek från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Förslag om läsfrämjande insatser avstyrks bl.a. med hänvisning till betänkande som bereds inom . Även förslag om litteraturstöd avstyrks med hänvisning till förslag. Förslag om bibliotekens uppdrag och biblioteksplan avstyrks liksom förslag som syftar till att tillgången till bibliotek ska öka. Bibliotekslagen anger att varje kommun ska ha folkbibliotek men att kommunerna själva avgör omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Förslag till en ny bibliotekslag har behandlats av Lagrådet och väntas komma till . Yrkanden om digitala bibliotek avstyrks liksom förslag om ett nationellt lånekortssystem. Dessa frågor bör i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Även motionsförslag om att punktskriften ska få officiell status som läs- och skriftspråk avstyrks. inom Myndigheten för tillgängliga medier har staten tagit ett ansvar för att punktskriften främjas och utvecklas. Även motionsförslag om språktolkar och teckenspråkstolkar avstyrks med hänvisning till det arbete som pågår inom . I betänkandet finns nio reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Kr231 av och i (båda S), 2012/13:Kr243 av (S) yrkandena 35 och 2012/13:Kr315 av i och (båda S). Reservation 1 (S, V) 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 2 (S, MP, V) Lagerhållning av nyproducerade böcker 2012/13:Kr344 av (MP). Reservation 3 (MP) 2012/13:Kr212 av och (båda S), 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 1, 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 11 och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 4 (S, MP, V) 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 7. Reservation 5 (S, V) 2012/13:Kr334 av och (båda SD). Reservation 6 (SD) 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 2, 2012/13:Kr276 av (M), 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) 2011/12:U287 av och (båda KD), 2012/13:Kr206 av och (båda SD), 2012/13:Kr246 av (KD), 2012/13:Kr299 av och (båda M) och 2012/13:Kr331 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (SD) 2012/13:Kr309 av och (båda SD). 2012/13:Kr202 av (KD), 2012/13:Kr225 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr274 av Per Lodenius (C) och 2012/13:Kr324 av Shadiye Heydari (S) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (S), (M), (MP), (SD), (M), (S), (C), (KD) och (V). Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté, den s.k. , som skulle analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver (dir. 2011:24). Uppdraget redovisades i slutbetänkandet Läsandets kultur (SOU 2012:65). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Förslag till ny bibliotekslag Regeringen lämnade en lagrådsremiss med förslag till en ny bibliotekslag. Förslaget syftar till att anpassa lagen till de omvärldsförändringar som har skett sedan den nuvarande bibliotekslagen (1996:1596) trädde i kraft och till att tillgodose behovet av uppföljning. I förslaget klargörs vad som avses med det allmänna biblioteksväsendet och vad som ska vara det allmänna biblioteksväsendets syfte och ändamål. Den nya bibliotekslagen föreslås träda i kraft . Avsikten är att propositionen ska lämnas till . Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 31 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som syftar till läsfrämjande insatser med hänvisning till de insatser som redan görs och beredningen av förslag. Jämför reservation 1 (S, V). I motion 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 3 begärs fortsatta insatser för att stärka läsandet. I motionen understryks bl.a. bibliotekens roll för att främja läsande. I samma motions yrkande 4 anförs att särskilda insatser behöver göras för att främja läsandet bland barn och unga med invandrarbakgrund. Vidare framförs i motionens yrkande 5 att en politik för nationell bokförsörjning för maximalt läsande i befolkningen behöver utformas. och i (båda S) beklagar i motion 2012/13:Kr231 att statsbidraget till En bok för alla för utgivning av billiga pocketböcker har dragits in. Motionärerna anför att satsningen på En bok för alla var en folkbildande satsning för stora grupper som annars inte skulle ta del av detta och understryker att det är angeläget att se över hur detta behov av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses för att öka barns och vuxnas läsande. I motion 2012/13:Kr315 av i och (båda S) framförs att för att läskunnigheten i ska förbättras måste satsningar på läsfrämjande och uppsökande åtgärder göras. Frågan måste också prioriteras politiskt. lämnade sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65). Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Mot bakgrund av den påtagligt försämrade läsförståelsen bland unga föreslog kommittén att regeringen skulle lägga fram en plan för Ett läslyft för för , med ett antal konkreta delmål som ska vara uppnådda . Kommittén föreslog följande delmål: Läsfärdigheten och motivationen att läsa bland barn och unga ska avsevärt förbättras och ha ökat mätbart jämfört med i tidiga årskurser. Fler barn och unga än ska regelbundet ta del av både fack- och skönlitteratur. Kunskapen om läsningens betydelse för utbildning och delaktighet i samhällslivet ska ha ökat i alla grupper som läser i liten utsträckning. Kommittén föreslog att Läslyftet ska följas upp av en särskild parlamentarisk beredning. Inom ramen för Läslyftet föreslogs ett antal åtgärder, bl.a. en försöksverksamhet med läsombud i förskolan, regler som tydliggör att samtliga elever bör ha tillgång till skolbibliotekarier och att särskilda medel avsätts för läsfrämjande arbete inom folkbildningen. För att stärka det lokala och regionala arbetet föreslogs att läs- och litteraturfrämjande ska vara en del i den s.k. kultursamverkansmodellen och att statliga medel ska fördelas till landstingen för dessa ändamål. Vidare föreslogs att ges i uppdrag att ta initiativ till och samordna större läsfrämjande insatser av nationellt intresse. För att stödja läsandet, intresset för litteratur och tillgången till litteratur finns flera bidragsformer som fördelas av , nämligen bidrag för läsfrämjande insatser, litteraturstöd, distributionsstöd av litteraturstödda titlar till landets kommuner och inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Bidrag lämnas i enlighet med förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. fördelar bidrag till bl.a. läsfrämjande insatser inom ramen för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, utgiftsområde 17. Anslaget uppgår till totalt . Bland annat fördelas ca i inköpsstöd, dvs. inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek för att främja barns och ungas läsande. Vidare ges efterhandstöd och distributionsstöd som uppgick till . Dessa söks av bokförlagen. Vidare har lämnat bidrag till läsfrämjande insatser på totalt ca . Bidraget kan sökas av kommuner och organisationer. Syftet är att utveckla nya metoder för att stimulera läsning hos barn och unga. fördelar även ett stöd för en klassikerserie, Alla tiders klassiker, för grund- och gymnasieskolan. Bidraget fördelas till bokförlag för att ge ut vissa titlar med klassikerstatus. Skolorna har möjlighet att köpa klassuppsättningar till subventionerat pris. Urvalet av titlar till denna klassikerserie slutfördes . För att färdigställa och underhålla serien har beviljat stöd för utgivning av sammanlagt åtta titlar, varav sex avsåg äldre titlar i serien som tagit slut. Sammanlagt beviljades i bidrag till förlag som publicerar titlar i serien. Medel anvisas även till ett litteraturpris till minne. Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen. fördelar vidare inom ramen för anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, internationell verksamhet och minoriteters språk och kultur, utgiftsområde 17, sammanlagt för insatser för litteratur och läsfrämjande som avser samarbete mellan folkbiblioteken och det civila samhällets organisationer i det läsfrämjande arbetet, litterära evenemang och elektronisk utgivning av bokförlagens s.k. backlists. Det kan nämnas att har valt att lyfta fram barns och ungas rätt till kultur under sitt ordförandeskap i 2013. har också beslutat att inrätta ett nytt litteraturpris för barn och unga. har vidare beslutat att påbörja aktiviteter som förstärker priset, bl.a. ökade bidrag till översättningar och nätverksaktiviteter. På i startar en författarskola för ungdomar och ser till att nordiska författare besöker skolor över hela . Vidare kan nämnas att var hedersgäst på den internationella barnboksmässan i , som är världens största mässa för barn- och ungdomslitteratur. Särskilt om bibliotekens uppdrag att främja intresset för läsning Av bibliotekslagen (1996:1596) framgår det att folkbiblioteken ska verka för att främja intresset för läsning (2 §) och att de ska stimulera till läsning (9 §). Länsbiblioteken ska stödja folkbiblioteken i denna uppgift. betonar i sitt slutbetänkande (SOU 2012:65) att både folkbiblioteken och studieförbunden spelar en stor roll för läsfrämjande arbete och att de har ett gemensamt intresse av att främja bildning och läsande hos befolkningen. efterlyser ett mer strukturerat samarbete kring läsfrämjande där studieförbundens och folkbibliotekens olika kompetensområden kan komplettera varandra. Länsbiblioteken, som tillsammans med har utformat en strategi för läsfrämjande och som har erfarenhet av att driva läsfrämjandeprojekt, bör enligt utredningen ta en aktiv del i utvecklingsarbetet. har tillsammans med föreningen träffat en överenskommelse om gemensamma utvecklingsområden för och läns- och regionbibliotekens samverkan kring läsfrämjande. I en lagrådsremiss som beslutades föreslås att biblioteken särskilt ska främja läsning och tillgång till litteratur. En bok för alla En bok för alla startades för att med statligt stöd ge ut kvalitetslitteratur till ett lågt pris. Förlaget var en del av Stiftelsen men omvandlades 1992 till ett aktiebolag med ABF, , Föreningen samt Föreningen bok för allas vänner som lika stora delägare. Statsbidraget fördelades i enlighet med ett avtal mellan staten och En bok för alla AB. Detta avtal samt statsstödet till verksamheten upphörde vid utgången av 2007. En bok för alla ägs numera av , Föreningen bok för allas vänner och förlag. I förlagets styrelse finns också ABF och representerade. En bok för allas böcker säljs i bokhandeln och genom en egen ombudsverksamhet. för små barn säljs också genom ett prenumerationssystem. En bok för alla driver även läsfrämjande verksamhet i samarbete med folkbildningen, fackliga organisationer, skolor och bibliotek. Utskottet konstaterar inledningsvis att en av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet syftar till att öka läsandet i . Inte minst är det viktigt att främja och öka läslusten och intresset för litteratur hos barn och unga. Även om läsförmågan internationellt sett ligger på en hög nivå i finns det skillnader i läsvanor och läsförmåga hos olika grupper av befolkningen. Utskottet konstaterar att undersökningar visar att det finns tendenser till en negativ utveckling vad gäller läsförståelse, läsning och intresse för litteratur bland barn och unga. Enligt den senaste mätningen 2009 i internationella kunskapsmätningar (), som genomförs , uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till , vilket var en försämring jämfört med tidigare mätningar. För de 18 EU-länder där det finns motsvarande statistik uppgick den genomsnittliga andelen till . Såväl i som i de flesta andra EU-länder är andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. Nästa PISA-undersökning kommer att publiceras . Utskottet vill i detta sammanhang understryka skolans roll samt betydelsen av skolbibliotek när det gäller läsförståelse, läsning och intresse för litteratur bland barn och unga. I skollagen (2010:800) föreskrivs att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 § ). Lagen trädde i kraft . Utskottet konstaterar att en stor del av förslag inriktas mot läsfrämjande insatser liksom det förslag till ny bibliotekslag som lämnades till Lagrådet . I lagrådsremissen föreslås att bibliotekens huvuduppdrag att främja läsning och tillgång till litteratur särskilt ska lyftas fram. Vidare ska noteras att bidragsformer för läsfrämjande insatser har förstärkts i syfte att bidra till ökat läsande och till satsningar inom skolan för att förbättra elevernas förmåga att läsa, skriva och förstå den lästa texten. I detta sammanhang kan nämnas att har i uppdrag att driva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling som bl.a. syftar till att öka barns och ungas läsförmåga. Utskottet konstaterar att även om det görs omfattande insatser behövs det kraftfulla åtgärder för att förbättra ungas läsförståelse och öka lusten att läsa. Enligt utskottets uppfattning bör dock det arbete som bedrivs inom med anledning av bl.a. förslag inte föregripas. Utskottet vill i detta sammanhang också peka på den möjlighet som utveckling av ny teknik innebär. och läsplattan har potential att nå ut till grupper som annars inte skulle läsa böcker alls eller i mindre utsträckning. Utskottet vill här peka på utvecklingen i , där e-boken har fått allt fler unga användare, i takt med att priset på läsplattor sjunkit, allt fler ungdomsböcker givits ut elektroniskt till rimliga priser och skolor satsat på läsplattor till sina elever. Utskottet erfar att många skolor utrustar sina elever med pc, mac, surfplatta eller ipad. Utskottet välkomnar en sådan utveckling och påminner om att en satsning på läsande också innebär tillgång till nedladdningsbara e-böcker. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:Kr243 (S) yrkandena 3, 4 och 5, 2012/13:Kr231 (S) och 2012/13:Kr315 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om litteraturstöd med hänvisning till bl.a. det arbete som pågår inom med anledning av förslag om litteraturstöd. Vidare avslås ett yrkande om en utredning om möjligheten till lagstiftning om lagerhållning av nyproducerade böcker med hänvisning till att detta är en fråga för bokbranschens aktörer. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V) och 3 (MP). m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2012/13:Kr224 yrkande 7 att man bör utreda konsekvenserna av den förändring av förordningen för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande som gjordes 2010. Motionärerna anför att en mer begränsad definition av kulturtidskrifter innebär att kulturdebatten blir snävare utan t.ex. ekonomisk eller social debatt och att antalet kulturtidskrifter blir färre. I motion 2012/13:Kr344 av (MP) begärs en utredning om möjligheten till en lagstiftning om lagerhållning av nyproducerade böcker. Motionären menar att många andra länders regelverk ställer krav på förlagen att lagerhålla titlar medan ett sådant regelverk saknas i . Att böcker inte lagerhålls blir, menar motionären, både ett demokratiproblem och ett kultur- och kunskapsproblem. Statsbidrag till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter och till läsfrämjande insatser lämnas i enlighet med förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. Statsbidrag får lämnas för litteratur och kulturtidskrifter i såväl tryckt som elektronisk form. Med kulturtidskrift avses en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med kulturdebatt i vid mening eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom kultur och konstarter. När det gäller kulturtidskrifter får bidrag lämnas som bidrag till produktionsinsatser och utvecklingsinsatser. Utskottet konstaterar att i sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65) lämnat en rad förslag i syfte att vidareutveckla statliga stöd och ersättningar på litteratur- och tidskriftsområdet. Bland annat föreslogs en maxgräns för hur stora bidrag enskilda företag ska kunna få inom litteraturstödet. Utredningen menade att de medel som frigörs i stället bör användas för att bl.a. stödja förlagens digitalisering av tidigare publicerade böcker och utgivning av kulturtidskrifter. Utskottet anser att det arbete som pågår inom med anledning av förslag inte bör föregripas. Vad gäller frågan om lagerhållning av litteratur konstaterar utskottet att bokbranschen står inför många utmaningar, bl.a. på grund av en ökad efterfrågan på e-böcker med förändrade kostnader för tryck, lagerhållning och distribution. Ny teknik gör också att det blir enklare att publicera böcker och hålla dem i tryck. Utskottet konstaterar att det blivit allt vanligare att trycka böcker på beställning, s.k. print on demand. Utskottet menar att detta är en fråga för bokbranschens aktörer och att det inte behövs något utskottsinitiativ i denna fråga. Med det ovan anförda avstyrks motionerna 2012/13:Kr244 (MP) yrkande 7 och 2012/13:Kr344 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan med hänvisning till det förslag till ny bibliotekslag som är aviserad att komma . avslår vidare ett motionsyrkande om behovet av bl.a. stadsdels- och kommunbibliotek med hänvisning till att kommunerna själva beslutar om omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska vara organiserad. avslår också ett motionsförslag om att utreda möjligheterna att införa ett lånekort som är gemensamt för alla folkbibliotek i landet. Denna fråga bör i första hand lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V), 5 (S, V) och 6 (SD). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 11 föreslås att Kungl. ges i uppdrag att i samarbete med utarbeta en nationell biblioteksstrategi och bibliotekspolitik i syfte att uppnå intentionerna i folkbiblioteksstrategi. I kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att en nationell biblioteksplan införs. I motionen anförs att en nationell biblioteksplan bör tas fram för alla offentligt ägda eller stödda bibliotek, således även högskole- och folkhögskolebibliotek. Den ska samordna systemen och skapa överskådlighet i biblioteksfloran och säkerställa en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. I motion 2012/13:Kr212 av och (båda S) anförs att det behövs en översyn av bibliotekslagen för att stärka de allmänna folkbibliotekens demokratiska uppdrag. I motion 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 1 framförs att biblioteksverksamhetens idé och utveckling bör diskuteras. I samma motions yrkande 7 anförs att det finns ett behov av stadsdels- och kommunbibliotek, bokbussar och arbetsplatsbibliotek för att uppmuntra till läsning. I motion 2012/13:Kr334 av och (båda SD) föreslår motionärerna att en utredning ska göras av möjligheterna att införa ett nationellt lånekort som kan användas på samtliga bibliotek i landet. Bibliotekslagen (1996:1596) infördes . Lagens främsta syfte är att garantera fria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk av bibliotek. I lagen anges att varje kommun ska ha folkbibliotek och att det ska finnas ett länsbibliotek i varje län. Av lagen framgår att alla medborgare ska ha tillgång till ett folkbibliotek, att varje kommun ska ha folkbibliotek och att allmänheten avgiftsfritt ska få låna litteratur på folkbiblioteket . Vidare anger lagen att det bör finnas länsbibliotek i varje län som ska bistå folkbiblioteken samt att det ska finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla högskolor. Dessutom anges att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna ska samverka och att kommuner och landsting ska anta planer för biblioteksverksamheterna. Av bibliotekslagen framgår vidare att kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Lagen anger inte något om omfattningen av biblioteksservicen, eftersom principen om det kommunala självstyret var en viktig utgångspunkt vid införandet av lagen. Kommunerna beslutar således själva om omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. Det gäller t.ex. om nya filialbibliotek ska inrättas eller bokbussar inköpas. Landstingen ansvarar för länsbiblioteken. Staten ansvarar för högskolebibliotek och för lånecentralerna samt för sådan biblioteksverksamhet som enligt särskilda bestämmelser ankommer på staten. I skollagen (2010:800) föreskrivs att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Lagen trädde i kraft . lämnade regeringen en lagrådsremiss med förslag till en ny bibliotekslag. Förslaget syftar främst till att anpassa lagen till de omvärldsförändringar som har skett sedan den nuvarande bibliotekslagen trädde i kraft samt till att tillgodose behovet av uppföljning. I lagrådsremissen föreslås att den myndighet som regeringen utser ska ha nationell överblick över det allmänna biblioteksväsendet. I förslaget klargörs vad som avses med det allmänna biblioteksväsendet och vad som ska vara det allmänna biblioteksväsendets syfte och ändamål. Förutom bibliotekens betydelse för det demokratiska samhällets utveckling och deras roll för kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning lyfts även deras betydelse för att främja litteraturens ställning fram. Vidare förtydligas och utvidgas bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper. De prioriterade grupperna är personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och nationella minoriteter. Folkbiblioteken får också, enlig förslaget, i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Vidare tydliggörs ansvarsfördelningen mellan olika biblioteks huvudmän. Folkbiblioteken ska även fortsättningsvis vara ett kommunalt ansvar. Den nya bibliotekslagen föreslås träda i kraft . Enligt uppgift från är avsikten att en proposition med förslag till en ny bibliotekslag ska lämnas till . Även om biblioteksverksamheten främst är en angelägenhet stöds den även genom statliga bidrag, främst från . Statliga medel till regional biblioteksverksamhet fördelas genom kultursamverkansmodellen. Folkbibliotekens verksamheter kommer därmed att synliggöras och utvecklas genom arbetet med de regionala kulturplanerna. Utskottet konstaterar också att Kungl. (KB) fr.o.m. har ett nationellt samordnings- och utvecklingsansvar som bl.a. innebär att utöva nationell överblick, främja samordning och samla in statistik. I samarbete med en nationell referensgrupp har KB arbetat fram en plan för nationell bibliotekssamverkan. Den innehåller aktivitetspunkter och kommer att ses över . ska också, enligt regleringsbrevet, tillsammans med länsbiblioteken följa upp hur de planer för biblioteksverksamheterna som kommuner och landsting antar i enlighet med bibliotekslagen har utformats och hur de används. Preliminära resultat visar att alla kommuner ännu inte har antagit någon plan för biblioteksverksamheten i kommunen. Vad gäller frågan om behovet av stadsdels- och kommunbibliotek konstaterar utskottet att i enlighet med principen om det kommunala självstyret beslutar kommunerna själva om omfattningen av biblioteksservicen och hur verksamheten ska organiseras. När det gäller frågan om ett nationellt lånekort anförde utskottet i betänkande 2011/12:KrU7 att det i och för sig kan se fördelar med ett gemensamt lånekort för alla bibliotek i landet, men att frågan i första hand bör lösas inom ramen för den kommunala kompetensen. Utskottet anförde också att det är tänkbart att Kungl.