bet · H101NU3 · 2013-11-26 00:00:00 — Det har medfört att många sökande väntar på beslut om stöd till planerade solcellsinstallationer. beslutade därför om att göra ytterligare en fördelning på . Myndigheten gör en omfördelning så att de medel som var tänkta att användas –2016 kan användas redan under det innevarande året. , kommunerna och näringslivet avsätter till forskning om utbyggnad av solceller. Samarbetet genomförs i Solelprogrammet, som drivs av Elforsk. Programmet ska underlätta etablering av solceller i , särskilt i bebyggelsen. Solelprogrammet ska ta fram kunskap om solceller som efterfrågas och som används av exempelvis arkitekter, byggbolag, elbolag, fastighetsägare och solcellsinstallatörer. Den forskning och utveckling som bedrivs inom programmet kan bl.a. behandla olika aspekter av byggnadsintegration, utvärdering och verifiering av produkter och tjänster, stadsplanering, solcellsanvändares energibeteende och solcellsanläggningars samverkan med elnätet. Programmet pågår –2017 och finansieras av , bygg- och fastighetsbranschen, kommuner, elföretag samt solcellsindustrin. Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens syn på energipolitikens inriktning. Under budgetberedningens första steg har utskottet dessutom i ett yttrande till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet (yttr. 2013/14:NU1y). Genom beslut fastställde sedan de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2013/14:FiU1). Förutsättningen för den fortsatta beredningen i utskottet är därmed att ramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till . Som framgår av de tidigare redovisade motionerna och av tabellen i bilaga 2 förordas ökade medel till utgiftsområdet av Socialdemokraterna, . Dessutom förordas en annan fördelning på anslagsnivå än den regeringen har föreslagit. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet och till de övriga anslagsanknutna förslag som läggs fram i propositionen och som behandlas i detta avsnitt. Utskottet vill dock påminna om att utöver de här aktuella anslagen i statsbudgeten omfattar energipolitiken även flera viktiga styrmedel som inte påverkar statsbudgetens utgiftssida och som därför inte behandlas närmare i detta betänkande. Det handlar exempelvis om koldioxidbeskattning, energiskatter och om systemet med elcertifikat till förnybar elproduktion. När det gäller det nu aktuella utgiftsområdet noterar utskottet att regeringen föreslår en ökning av ramen för utgiftsområdet med jämfört med ramen . Den största förändringen är att anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning ökar med som det sker en viss minskning av anslaget 1:9 Energiteknik. Ökningen – som utskottet välkomnar – syftar till att underlätta medfinansiering av vissa regionalfondsfinansierade insatser för ökad energieffektivisering. I sammanhanget vill utskottet även erinra om att på förslag från regeringen beslutade om en ansenlig ökning (+250 miljoner kronor) av anslaget 1:5 Energiforskning . Energiforskningsanslaget är det i särklass största inom utgiftsområdet och utskottet har tidigare uttryckt värdet av att stöd till forskning och innovation är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utskottet hävdar alltjämt den uppfattningen och menar dessutom att forskning och innovation, i kombination med ett företagsklimat som uppmuntrar nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, bidrar till att skapa tillväxt, nya jobb och exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn. Beträffande de motioner i vilka det efterfrågas ett ökat stöd till solenergiproduktion vill utskottet – liksom det även gjorde tidigare i detta betänkande i avsnittet om förnybar energi – först påpeka att teknikutvecklingen på solcellsområdet går snabbt och att investeringskostnaderna för solcellsinstallationer sjunker. Därutöver vill utskottet hänvisa till det förslag om skattereduktion för egenproducerad el som regeringen har aviserat i budgetpropositionen. Utskottet förutsätter att denna skattereduktion ytterligare kommer att stimulera intresset för investeringar i solcellsanläggningar även utan en ökning av det direkta investeringsstödet. är utskottet inte berett att förorda ett totalt avskaffande av det befintliga solcellsstödet som föreslås i motion 2013/14:N321 (SD). Utskottet ser å andra sidan inget behov av ett motsvarande investeringsstöd till solvärmeinstallationer då sådana bedöms kunna konkurrera på egna villkor med andra uppvärmningslösningar. Avslutningsvis vill utskottet instämma i regeringens överväganden om övriga anslag inom utgiftsområdet. Det innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 21 Energi för . Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen. avstyrker utskottet samtliga anslagsrelaterade motionsyrkanden som behandlas i anslutning till beslutet om anslagens fördelning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N421 av och (båda S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 6, 11, 15 och 20 samt 2013/14:N212 av (MP), 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17, 2013/14:N297 av och (båda S), 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 1, 2013/14:N333 av (FP) yrkande 5, 2013/14:N341 av och (båda S) och 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Enligt vår uppfattning bör det övergripande målet för den svenska energipolitiken vara att trygga tillgången till el och annan energi med en energiproduktion som har låg inverkan på hälsa, miljö och klimat – och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Vi ser stora möjligheter att skapa arbetstillfällen och stärka industrins konkurrenskraft genom investeringar i det svenska energisystemet. All svensk energi kan komma från förnybara källor. Den svenska industrins konkurrenskraft ska säkras genom trygg tillgång till el och bibehållen effekt i energisystemet . ska ställa om till en hållbar energiförsörjning genom en effektivare användning av energi och genom satsningar på förnybar energiproduktion. Samhället måste bli mindre beroende av kol och olja, och med den goda tillgången på vind, vatten, skog och odlingsmark har unika naturliga förutsättningar för produktion av förnybara alternativ till de fossila bränslena. Den förnybara energin har mycket stor potential att byggas ut . Vi är också övertygade om värdet av långsiktighet inom energipolitiken. Förutsättningar för att klara både industrins konkurrenskraft och omställning ökar med långsiktighet. Investeringar i både tillverkningsindustrin och energisektorn underlättas om det finns en säkerhet om de framtida spelreglerna. Denna sammanfattande redovisning av vår syn på energipolitiken utvecklas ytterligare i kommittémotion 2013/14:N425 (S). Där återfinns också ett flertal konkreta förslag till insatser på det energipolitiska området som är inriktade på att vända energipolitiken i den riktning vi förordar och som syftar till att öka tempot i omställningsarbetet. Noterbart är att flertalet av dessa förslag inte behandlas i detta betänkande, men att vi självfallet står bakom motionen i dess helhet. I det följande vill vi lyfta fram några av de mest centrala frågorna med betoning på de motionsyrkanden som är föremål för ställningstaganden i detta betänkande. Att sträva efter att använda energi allt effektivare kommer att vara en grundläggande del av den framtida energipolitiken och av stor betydelse för att kunna skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. En politik med den inriktningen tryggar den svenska tillgången till el och upprätthåller effekten i energisystemet. Vi anser att energianvändningen i ska vara effektivare 2020, jämfört med regeringens mål om . Vi vill också, i likhet med vad som sägs i den ovan nämnda motionen, att det inrättas ett konverteringsbidrag för att stimulera en övergång från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump samt solvärme. När det gäller avveckling av direktverkande el instämmer vi i det som sägs i motion 2013/14:N421 (S) om att regeringen bör se över vilka möjligheter som finns att helt avveckla denna uppvärmningsform till 2020. Vi har ovan redovisat vår positiva syn på förutsättningarna att bygga den framtida svenska energiförsörjningen på förnybara källor. Elcertifikatssystemet är ett viktigt styrmedel när det gäller att stimulera fram elproduktion från förnybara källor. Här vill vi dock även lyfta fram behovet av särskilda insatser för att underlätta utbyggnaden av havsbaserad vindkraft. Vi anser att det behövs ett särskilt stöd till den havsbaserade vindkraften som än så länge har högre kostnader än den landbaserade. Stödet skulle fungera som ett komplement till elcertifikaten. Den syn på energipolitiken som vi nu har redovisat överensstämmer väl med det som sägs i motion 2013/14:N297 (S), dels om behovet av en ansvarsfull, stabil och långsiktig energipolitik för att tillgodose den svenska elintensiva basindustrins behov, dels om nödvändigheten av investeringar i en konkurrenskraftig elproduktion. Ett riksdagsuttalande i linje med vad som sägs i motion 2013/14:N425 (S) torde i huvudsak även kunna anses tillgodose önskemålen i motion 2013/14:N297 (S). Den sistnämnda motionen kan därför avstyrkas. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2013/14:N421 (S) och 2013/14:N425 (S) i dessa delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N212 av (MP), 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17, 2013/14:N297 av och (båda S), 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 1, 2013/14:N333 av (FP) yrkande 5, 2013/14:N341 av och (båda S), 2013/14:N421 av och (båda S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 6, 11, 15 och 20. Mina och tre övergripande mål för energipolitiken är att ska anta en plan för förnybar energi, att de förnybara energikällorna byggs ut och att hushåll och företag får stöd för att kunna använda energi på ett smartare sätt. Den politik jag står bakom bygger på övertygelsen om att det är möjligt att klara energiförsörjningen helt utan såväl fossila bränslen som kärnkraft och att vi därmed även kan nå klimatmålen. Produktionen av förnybar energi växer kraftigt. Vindkraft och solenergi är de energislag som växer snabbast i världen. I likhet med vad som sägs i motion 2012/13:N352 (MP) anser jag att energisystem bör vara helt förnybart . För el- och värmesystemet bör förnybart nås . I finns utomordentliga möjligheter att ställa om till ett helt förnybart elsystem. Flera naturgivna förutsättningar, stor kompetens på energiområdet samt den tekniska utvecklingen gör den förnybara elproduktionen allt billigare och alltmer konkurrenskraftig. I motionen ovan finns flera förslag som syftar till att driva på utvecklingen mot målet om ett helt förnybart elsystem. Utöver flera förslag som gäller elcertifikatssystemet och små elproducenters möjligheter att bidra till omställningen av elsystemet, förslag som utskottet avser att behandla , vill jag i det här sammanhanget peka på vindkraftens roll som förnybar kraftproduktionsresurs. Då kostnaderna för vindkraftverk sjunker och anläggningarna blir allt effektivare anser jag att den nuvarande planeringsramen om vindkraft till 2020 ska omvandlas till ett utbyggnadsmål. Den svenska elförbrukningen per person är väldigt hög jämfört med den i andra länder. Det finns onekligen både en stor potential i och ett stort behov av att energieffektivisera. Åtgärder inriktade på energihushållning och en effektivare energianvändning måste vara en grundbult i en hållbar energipolitik. Den billigaste, säkraste och renaste energin är den som inte produceras. För mig och är därför en ökad effektivitet i energianvändningen en prioritet, och vårt mål är att användningen av energi ska minska även när ekonomin växer. I kommittémotion 2013/14:N215 (MP) föreslås en rad konkreta åtgärder som syftar till att minska energianvändningen och till en ökad energieffektivisering. Här vill jag särskilt lyfta fram betydelsen av att det slås fast ett tydligt mål för minskad energianvändning i absoluta tal, inte bara som dagens relativa mål. För miljön är det den totala energianvändningen som räknas eftersom den är direkt kopplad till utsläpp av växthusgaser och annan miljöpåverkan. Jag anser att målet bör ha 2020 som slutår i likhet med EU:s energieffektiviseringsmål. Denna motion tillstyrks i den berörda delen och jag står även bakom övriga förslag i motionen även om huvuddelen av dem inte är föremål för behandling i detta betänkande. Med det anförda tillstyrks motionerna 2013/14:N352 (MP) och 2013/14:N215 (MP) i de berörda delarna. Jag vill avslutningsvis uttrycka sympati för den systemsyn på energipolitiken som genomsyrar tankegångarna i motion 2013/14:N212 (MP). Jag finner det emellertid inte aktuellt att tillstyrka motionen. Den sistnämnda motionen avstyrks därför tillsammans med de övriga motionsyrkandena i avsnittet Energipolitikens inriktning, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 1 och 2013/14:N212 av (MP), 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17, 2013/14:N297 av och (båda S), 2013/14:N333 av (FP) yrkande 5, 2013/14:N341 av och (båda S), 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N421 av och (båda S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 6, 11, 15 och 20. Min och energipolitik är inriktad på att säkerställa en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringslivet. Politiken syftar till att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, men detta utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i vårt närområde. För att uppnå målen med energipolitik är en hög grad av självförsörjning dock att föredra. Partiet strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Under överskådlig framtid kommer kärnkraften och vattenkraften att utgöra grundstommen i elproduktion. ser positivt på en vidareutveckling av kärnkraftstekniken. Våra nationalälvar ska bevaras från vidare vattenkraftsutbyggnad. Energieffektivisering ska prioriteras, och satsningar på förnybara kraftkällor ska stödjas. Under utvecklingen av nya energisystem måste användning av fossila bränslen accepteras men då på ett så miljövänligt sätt som möjligt. Vid utbyggnad av förnybara kraftkällor såsom vind-, sol-, våg- och vattenkraft måste stor hänsyn tas till kultur- och landskapsmässiga värden samt till djurliv och biologisk mångfald. Överskattningar när det gäller möjligheterna att utnyttja de förnybara energikällornas potential riskerar dock att ge ett kontraproduktivt resultat. Risken är betydande att lokala opinioner upplever att deras invändningar åsidosätts i myndigheternas iver att exempelvis etablera vindkraftsparker och dra kraftledningar. Mot den bakgrunden anser jag, i likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N322 (SD), att den gällande planeringsramen för vindkraften är alldeles för optimistisk. En så stor andel vindkraft är inte bara investeringsmässigt kostsam utan blir dessutom mycket besvärlig att hantera på elnätet. Under sin livscykel genererar vindkraft dessutom mer koldioxid per enhet producerad energi än kärnkraft. Dessutom kommer den svenska landsbygden och landskapsbilden att förfulas av alla vindsnurror och många närboende att drabbas av både buller och solreflexer. Sammantaget ser jag således stora problem med planeringsmålet om vindkraftsel och tillstyrker därför förslaget i motion 2013/14:N322 (SD) om att målet ska avskaffas. De övriga aktuella motionerna avstyrks i de berörda delarna. Energipolitikens inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17 samt 2013/14:N212 av (MP), 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N297 av och (båda S), 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 1, 2013/14:N333 av (FP) yrkande 5, 2013/14:N341 av och (båda S), 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N421 av och (båda S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 6, 11, 15 och 20. har världens energianvändning mer än fördubblats och det är kol, olja och gas som dominerar energianvändningen. I både och resten av världen kommer behovet av energi att öka. Energifrågan är en ödesfråga för svensk ekonomi. vill klimatlyfta och genomföra kraftiga satsningar på förnybar energi och på att effektivisera energianvändningen. Investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen i . ska vara ett land som tar ansvar för kommande generationer. Min och vision för den nödvändiga energiomställningen bygger på att energiförsörjningen ska bli hållbar. Det innebär sammantaget en effektivisering och bättre hushållning med energiresurserna och en massiv satsning på förnybara energikällor. Ändliga resurser som kärnkraften och fossila bränslen måste avvecklas. Leveranssäkerheten måste vara hög till alla delar av samhället till rimliga priser. Forskning och utveckling på energiområdet är ett viktigt inslag i den politik jag står bakom både för att underlätta och öka tempot i omställningen och för att minska utsläpp och miljöpåverkan i den del av energiförsörjningen som alltjämt baseras på ändliga resurser. I ett antal parti- och kommittémotioner presenterar konkreta förslag på åtgärder i linje med den ovan beskrivna visionen. Förslagen innebär en bred satsning inom en rad områden för att möta klimatutmaningen och en utveckling av svensk industri- och tjänsteproduktion. Genom dessa förslag inom energieffektivisering och utveckling av förnybara energikällor tar ansvar för framtiden. Huvuddelen av förslagen kommer utskottet emellertid att behandla i andra betänkanden senare under detta . Det gäller exempelvis elmarknadsrelaterade förslag och vissa förslag som gäller energieffektivisering. En del av förslagen faller dessutom inom andra utskotts beredningsområden. Här kan förslag på skatteområdet exempelvis nämnas eller de mycket viktiga förslag om insatser för energieffektivisering inom bostadssektorn. Jag står självfallet bakom samtliga dessa förslag, men vill här lyfta fram det som sägs i motion 2013/14:N222 (V) om energiforskningens betydelse och vikten av satsningar på detta område. I motionen redovisas flera uppgifter som på ett mycket beklagligt men entydigt sätt pekar på att energiforskningen i världen inte motsvarar de krav som ett hållbart framtida energisystem ställer. Varken enskilda länder eller stora kapitalstarka energiföretag tar här sitt ansvar. Jag anser, i likhet med , att måste höja sina ambitioner för att kunna nå förnybar energi . Högre mål behövs onekligen för att öka aktiviteten på energiforskningsområdet. föreslår betydande satsningar på forskning inom kraftsystemet. Följande fyra områden ser jag som prioriterade för denna satsning: solenergi, smarta nät, ellagring och vågenergi. Jag anser att regeringen bör återkomma med en ny inriktning för energiforskningsområdet i enlighet med vad som anförs ovan och i motion 2013/14:N222 (V). Motionen tillstyrks således i dessa delar. De övriga här behandlade motionerna avstyrks i de aktuella delarna. En bredare energiöverenskommelse, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N205 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 4. Den svenska industrins konkurrenskraft ska säkras genom en trygg tillgång till el och bibehållen effekt i energisystemet . ska ställa om till en hållbar energiförsörjning. Förutsättningarna att klara både industrins konkurrenskraft och energiomställningen ökar med en blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken. I likhet med vad sägs i motionerna 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N205 (V) anser vi att återigen behöver en blocköverskridande uppgörelse för att ge energipolitiken långsiktigt stabila spelregler. Detta bör tydliggöras för regeringen genom ett riksdagsuttalande. De båda motionerna tillstyrks därför i dessa delar. En bredare energiöverenskommelse, punkt 2 – motiveringen (MP) av (MP). Jag delar intentionen i motionerna 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N205 (V) om att en bred och blocköverskridande energipolitisk överenskommelse är önskvärd av många skäl. Energimarknaderna behöver långsiktiga spelregler, och sådana ges bäst med en politik som håller över val, även vid regeringsskiften. Samtal över blockgränserna om energipolitikens inriktning bör ha sin utgångspunkt i hur vi når ett effektivt och miljömässigt hållbart energisystem med hänsyn till de jobb som kan skapas i energibranschen. Ett scenario för målet om förnybar energi är en naturlig del i sådana samtal. Strävan efter att nå en bred överenskommelse kan dock riskera att leda till en fortsatt politisk låsning, vilket skulle lägga en död hand över utformandet av en ansvarsfull och hållbar energipolitik. Jag kan således inte ovillkorligt sluta upp bakom förslagen i de två motionerna utan att ha närmare kännedom om utgångspunkterna för de samtal som krävs innan en eventuell överenskommelse kan vara aktuell. Med det anförda avstyrks de båda motionerna i dessa delar. Förnybar energi, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 25, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:N254 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 19 samt 2013/14:N254 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi har vid upprepade tillfällen – senast i utskottets utlåtande om om klimat- och energipolitiken till 2030 (utl. 2012/13:NU24) – redovisat uppfattningen att vi vill se ett fossilfritt samhälle utan några utsläpp av växthusgaser och förnybar energi. Vi anser att regeringen saknar en liknande långsiktigt bärkraftig energipolitisk inriktning. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N425 (S) ser vi positivt på förutsättningarna att bygga den framtida svenska energiförsörjningen helt på förnybara källor. har unika förutsättningar att klara detta genom god tillgång på vatten, vind, skog och jord. Motionen tillstyrks i denna del. Att den svenska energiomställningen vägleds av detta förhållningssätt gagnar inte bara svenska intressen. Brist på energi påverkar en stor del av jordens befolkning, och i många länder är invånarna hänvisade till fossila alternativ för uppvärmning och kraftproduktion. Då energisystemet i ökande grad är globaliserat är det också av betydelse för utvecklingsländerna att effektiviserar sin energianvändning och påskyndar övergången till förnybar energi. Detta synsätt överensstämmer med det som sägs i motion 2013/14:U316 (MP).