bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — Kulturskapande är väsensskilt från produktion av fysiska ting, och det är därför inte rimligt att författare och lyriker behöver underkasta sig effektivitetskrav av samma art som för näringslivet. Motionärerna anser att en på förhand definierad modell för uppräkning också riskerar att leda till att förhandlingarna i praktiken förlorar sin betydelse. I motion 2013/14:Kr6 yrkande 8 anför (SD) att upphovsrätten för litterära verk bör sänkas i syfte att stimulera det kreativa skapandet och att göra litteraturen mer tillgänglig. I motionen framförs att upphovsrätten är till för att skydda författaren och ge denne möjlighet att kunna leva på sina verk. Rimligen finns det därför ingen anledning, förutom möjligen hänsyn till de efterlevande, att skyddstiden ska vara längre än författarens livslängd, menar motionären. Regeringen bör därför utreda möjligheterna till en minskning av skyddstiden och även lämna förslag på en rimlig skyddstid som står i paritet till författarens skyddsbehov. i m.fl. (S) framför i kommittémotion 2013/14: Kr7 yrkande 16 att man motsätter sig förslaget om att upphäva tidigare riksdagsbindningar när det gäller biblioteksersättningen. Motionärerna anser att det är oklart vad detta innebär i sak men anser att det framför allt måste tolkas som en maktförskjutning från till regeringen. Detta tolkar motionärerna som att det finns en betydande risk för en försämring för upphovsmännen och att förhandlingsrätten kring biblioteksersättning inte är säkrad. Socialdemokraterna vill se ett förtydligande om att förhandlingsrätten ligger kvar, att författarnas, översättarnas och andra upphovsmäns situation inte försämras och att förhandlingsrätten behålls. Vad gäller en översyn av förordningen anför motionärerna att det är oerhört väsentligt att detta inte är en smygväg att ändra på tidigare riksdagsbeslut, och de föreslår att översynen görs i nära samråd och dialog med , Föreningen , och . och (båda MP) begär i motion 2013/14:Kr8 yrkande 4 att det är allvarligt om fråntas möjligheten att fatta beslut om biblioteksersättningen. Biblioteksersättningen är av alldeles för stor betydelse för författare och översättare, och därmed för nyproduktionen av svensk litteratur, för att inflytande ska minskas. Motionärerna anser därför att även fortsättningsvis ska ha det avgörande inflytandet över medelstilldelningen till biblioteksersättningen. För detta talar särskilt den oro som uttrycks av rättighetshavarna själva. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 7 att bör avslå regeringens förslag om att regeringen, i stället för , framöver ska ges ansvar att fastställa villkoren för ersättning i dialog med företrädare för upphovsmän inom ord- och bildområdet. Motionärerna framhåller att det även i fortsättningen bör vara – med dess breda demokratiska förankring – som ska vara förhandlingspart gentemot upphovsmännen. Grunderna för biblioteksersättningen har beslutats av (prop. 1954:133, SU 105, rskr. beslut innebar bl.a. att författarna tillerkändes en särskild ersättning för det utnyttjande av deras verk som sker genom biblioteksutlåning. Det råder en bred enighet kring biblioteksersättningens kulturpolitiska grunder och att den därför inte ska regleras i upphovsrättslagstiftningen. Inom kulturområdet är inga statliga ersättningsordningar reglerade i lag. Utskottet delar därmed denna bedömning. I propositionen understryks att biblioteksersättningen inte bara är en motiverad ersättning för nyttjandet av upphovsmännens verk, utan även viktig för att främja de kulturpolitiska målen. Regeringens utgångspunkt har länge varit att professionella kulturskapare ska kunna försörja sig på sin konstnärliga eller kulturella yrkesverksamhet. Utskottet delar denna uppfattning. Biblioteksersättningen är av en sådan principiell vikt att det finns skäl att låta besluta om den grundläggande inriktningen av ersättningen, inte minst mot bakgrund av behovet av långsiktighet. Det finns däremot, enligt utskottets mening, ingen anledning för att i detalj reglera ersättningens utformning. riksdagsbindningar bör därför upphävas och ersättas av ett ställningstagande med innebörden att grunden för biblioteksersättningen ska vara att de litterära upphovsmännen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Biblioteksersättningen ska bidra till att förbättra författarnas ekonomiska villkor. Regeringen bör ha ansvaret att fastställa villkoren för ersättningen i dialog med företrädare för upphovsmän inom ordområdet. Mot bakgrund av de stora förändringar som skett på litteraturområdet och bokmarknaden , där digitalisering och e-bokens ökade andel av bokmarknaden och boklån spelar en stor roll, anser utskottet att det är nödvändigt att se över förordningen (1962:652) om som reglerar hur biblioteksersättningen fördelas. Utskottet välkomnar därför regeringens bedömning att förordningen ska ses över. Utskottet delar regeringens bedömning att förordningen bör bli mindre detaljstyrande. Utskottet kan också konstatera att förordningen är i behov av en språklig revidering och modernisering i övrigt. I likhet med regeringen vill utskottet dock betona vikten av att ersättningens karaktär och syften vidhålls. Utskottet anser att arbetet med att ta fram en ny förordning bör ske skyndsamt. När det gäller förhandlingsordningen vill utskottet understryka värdet av överläggningar mellan parterna, dvs. regeringen och upphovsmannagrupperna. Utskottet utgår från att de föreslagna förändringarna i en ny förhandlingsordning tas fram i dialog med upphovsmännens parter. Mot bakgrund av vad som ovan har anförts avstyrks motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 7, 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 8, 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 16 och 18 samt 2013/14:Kr8 (MP) yrkandena 3–5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker och andra digitala verk. Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning att det endast är nyttjandet av fysiska exemplar som ska ligga till grund för biblioteksersättningen. Jämför reservation 26 (V). Regeringen gör bedömningen att det endast är fysiska exemplar av böcker som ska ligga till grund för biblioteksersättningen. Regeringen hänvisar till de upphovsrättsliga förutsättningarna för den fria biblioteksutlåningen som bl.a. har sin grund i det s.k. uthyrnings- och utlåningsdirektivet (direktiv /115/EG). Direktivets utgångspunkt är att upphovsmän ska ha ensamrätt till utlåning av exemplar av verk. Det finns emellertid möjlighet att i vissa fall göra undantag från detta om upphovsmännen får ersättning när exemplar av deras verk lånas ut. Biblioteksersättningen har därför en tydlig koppling till den utlåning som gäller fysiska exemplar. När ett bibliotek gör skyddade verk tillgängliga för allmänheten på annat sätt än genom utlåning av fysiska exemplar gäller alltså i regel ensamrätten. Det innebär att biblioteken behöver avtala om det kontinuerliga användandet med rättighetshavarna, oftast förlag, och att upphovsmännen då bör få ersättning för nyttjande denna väg. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 6 att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ersättning för upphovsrättsinnehavare när det gäller utlåning av e-böcker och andra digitala verk. Motionären delar inte propositionens förslag om att endast nyttjandet av fysiska exemplar av verk bör ligga till grund för biblioteksersättning utan anser att upphovsrättsinnehavarna även ska få ersättning för utlåning av digitala verk. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om ersättning för upphovsrättsinnehavare när det gäller utlåning av e-böcker och andra digitala verk. I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 4 framför motionärerna att det bör införas digitala bibliotek där man utan kostnad kan ladda ned böcker, film, musik och andra medier, som upphovsmännen ska få en skälig ersättning för detta. Denna ersättning bör motsvara ersättningsmodellen för boklån på de vanliga biblioteken. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om att inrätta digitala bibliotek med ett ersättningssystem enligt ovan. Genom bestämmelsen i 19 § första stycket lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk konsumeras upphovsmannens ensamrätt att sprida sitt verk i och med att överlåtelse skett med upphovsmannens samtycke. Med stöd av bestämmelsen har biblioteken möjlighet att låna ut böcker till allmänheten utan upphovsmannens samtycke. Av det s.k. uthyrnings- och utlåningsdirektivet (direktiv /115/EG) framgår att upphovsmän ska ha ensamrätt till utlåning av exemplar av verk. Det finns emellertid möjlighet att i vissa fall göra undantag från detta om upphovsmännen får ersättning när exemplar av deras verk lånas ut, vilket görs i bl.a. . Båda regleringarna gäller fysiska verk. Biblioteksersättningen har därför en tydlig koppling till den utlåning som gäller fysiska exemplar. Biblioteksersättningen är ett erkännande av vad som internationellt brukar kallas Public Lending , dvs. författarnas rätt att få ersättning för nyttjandet av deras verk. E-böcker är inte att anse som ett verk, utan betraktas som en tjänst och omfattas inte av det upphovsrättsliga skyddet för böcker, såsom ett exemplar av ett verk, eller av biblioteksersättningen, När ett bibliotek gör skyddade verk tillgängliga för allmänheten på annat sätt än genom utlåning av fysiska exemplar gäller alltså i regel upphovsmännens ensamrätt. Det innebär att biblioteken behöver avtala om det kontinuerliga användandet med rättighetshavarna, oftast förlag, och att upphovsmännen då bör få ersättning för nyttjande denna väg. Av det ovan sagda framgår att biblioteken behöver avtala om det kontinuerliga användandet med rättighetshavarna, dvs. Utskottet utgår från att den snabba digitala utvecklingen och den ökande andelen e-bokslån kommer att påverka upphovsmännens villkor framöver och kommer därför att följa frågan. Utskottet har dock inget att invända mot regeringens bedömning att endast nyttjandet av fysiska exemplar ska ligga till grund för biblioteksersättningen. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 6 och 2013/14:Kr309 (V) yrkande 4. Ersättning till inläsare av ljudböcker Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om biblioteksersättning för inläsare av ljudböcker. Jämför reservation 27 (S). I propositionen konstateras att det utöver biblioteksersättningen till författare, översättare m.fl. även utgår en ersättning till kompositörer och musiker för utlåning av musikfonogram på bibliotek (fonogramersättning). I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17) angav regeringen att det fanns skäl att pröva förutsättningarna för en ersättningsordning för utövande konstnärer som medverkar som inläsare av litterära ljudböcker. Som framgår av redogörelsen ovan har regeringen gjort bedömningen att nyttjande av litterära verk i elektronisk form inte ska ligga till grund för biblioteksersättning. Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen väljer regeringen att avvakta med att eventuellt införa en ersättningsordning för inläsare av ljudböcker. Regeringen kommer att följa den tekniska utvecklingen noga. i m.fl. (S) framför i kommittémotion 2013/14:Kr7 yrkande 17 att regeringen bör se över frågan om biblioteksersättning till inläsare av ljudböcker. Företrädare för har under beredningen av ärendet informerat utskottet i frågan om ersättning till inläsare av ljudböcker. Utskottet anser att det finns goda skäl att pröva förutsättningarna för en ersättningsordning för utövande konstnärer som medverkar som inläsare av litterära ljudböcker. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17) angav också regeringen att det finns skäl för detta. Regeringen har dock i den aktuella propositionen gjort bedömningen att nyttjande av litterära verk i elektronisk form inte ska ligga till grund för biblioteksersättning bl.a. med hänvisning till att e-boken, dvs. digitala filer som framställs för varje lån, just på ljudbokens område kommer att bli särskilt dominerande. Mot denna bakgrund väljer regeringen att avvakta med att eventuellt införa en ersättningsordning för inläsare av ljudböcker. Utskottet anser att det inte finns skäl för ett tillkännagivande från sida men kommer att noga följa denna fråga. Därmed avstyrks motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om litteraturstödets fördelning mellan kvinnor och män. Jämför reservation 28 (S, MP). Regeringen gör bedömningen att det statliga litteraturstödet har stor betydelse för att främja utgivning och spridning av kvalitetslitteratur. De nuvarande grunderna för fördelning av litteraturstödet bör vara oförändrade. Regeringen bedömer att det stöd till digitalisering av förlagens äldre titlar, s.k. backlist, som införts bör fortsätta. De tidsbegränsade medel som avsatts för detta stöd bör också användas för ändamålet. I kommittémotion 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 20 framförs att motionärerna delar regeringens uppfattning om att de nuvarande grunderna för fördelning av litteraturstödet huvudsakligen bör vara oförändrade. På en punkt önskar motionärerna dock se förändringar i fråga om vem som får litteraturstöd, och det rör jämställdheten mellan män och kvinnor. Motionärerna föreslår att större insatser bör göras för att stödet ska fördelas mer jämställt mellan män och kvinnor. Utskottet konstaterar att regeringen tidigare gjort bedömningen att detaljstyrningen av litteraturstödet bör minska (prop. 2009/10:3 s. 58 f.) De detaljerade bidragsförordningar som tidigare fanns på litteratur- och kulturtidskriftsområdet har ersatts av en generell förordning som gäller stöd till litteratur och kulturtidskrifter. I likhet med regeringen förutsätter utskottet att står för en väl avvägd bidragsfördelning inom de ramar som regeringen fastställt. Utskottet vill peka på att enligt förordningen (2012:515) med instruktion för bl.a. ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten och utgår från att detta även omfattar bidragsgivningen. Därmed avstyrks motionen 2013/14:Kr7 (S) yrkande 20. Stöd till evenemang i bokhandeln Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att avskaffa stödet till evenemang i bokhandeln. Jämför reservation 29 (SD). Regeringen gör bedömningen att det stöd till evenemang i bokhandeln som införts bör fortsätta. De tidsbegränsade medel som avsatts för detta stöd bör också användas för en sådan insats. I propositionen framhålls att det för att främja läsandet finns ett stort värde i att ett brett urval av böcker är synliga i offentliga rum där människor ofta vistas. Biblioteken har en viktig roll i detta avseende, men bokhandeln är också för många en naturlig plats att möta litteraturen, och det finns därför skäl att värna den fysiska bokhandeln. Många bokhandlar fungerar även som arrangörer av evenemang kring litteratur och läsning. Det berörda stödet inriktar sig just mot att stödja bokhandeln som mötesplats och arrangör av evenemang kring litteratur och läsning. (SD) anför i motion 2013/14:Kr6 yrkande 6 att stöd till evenemang i bokhandeln helt bör avskaffas. Motionären menar att skattepengar inte bör användas till att sponsra privata bokhandlare och deras arrangemang. Vill man sätta en tydlig koppling mellan det fysiska rummet och läsandet är folkbiblioteken en naturligare mottagare av riktat stöd. Därför bör de tidsbegränsade medlen som aviserats för evenemang i bokhandeln inte förlängas efter 2014. Regeringen uppdrog 2011 åt att genomföra en särskild satsning på litteratur och läsfrämjande utifrån förslag från (Ku2011/1665). För uppdragets genomförande avsattes totalt 20122014 (prop. 2010/2011:1 utg.omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr 2010/11:113). Inom ramen för dessa medel fördelades stöd till evenemang i bokhandeln och till förlagens digitalisering av äldre titlar samt för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete. Enligt utskottet är det värdefullt att i olika miljöer och sammanhang lyfta fram litteratur och läsande. Utskottet välkomnar därför att stödet för evenemang i bokhandeln fortsätter. Motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stödet till kulturtidskrifter. De nuvarande grunderna för fördelning av kulturtidskriftsstödet bör vara oförändrade. Jämför reservation 30 (SD). Det statliga stödet till kulturtidskrifter syftar till att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. Stödet fördelas som produktions- eller utvecklingsstöd och regleras i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. Statsbidrag får bl.a. annat ges till den som bedriver utgivningsverksamhet av professionell art i av kulturtidskrifter, och till den som anordnar evenemang eller bedriver annan verksamhet för att sprida kulturtidskrifter i . Regeringen bedömer att kulturtidskriftsstödet är en betydelsefull kulturpolitisk insats för att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. De nuvarande grunderna för fördelning av kulturtidskriftsstödet bör vara oförändrade. I kommittémotion 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 21 framförs att motionärerna delar regeringens uppfattning om att de nuvarande grunderna för fördelningen av kulturtidskriftsstödet huvudsakligen bör vara oförändrade. Socialdemokraterna är dock mycket kritiska till att snäva in begreppet kulturtidskrift eftersom man anser att det är viktigt att värna om en bred syn på kulturtidskrifter där det ska kunna föras både kulturella och samhällspolitiska debatter. (SD) anför i motion 2013/14:Kr6 yrkande 7 att det inte är rimligt att staten bidrar med belopp runt eller mer till kulturtidskrifter som har en bred publik och som får stöd och uppmärksammas även från annat håll. Därför föreslår motionären ett tak på högst per tidskrift och år. Det statliga stödet till kulturtidskrifter syftar till att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. Stöd kan lämnas till bl.a. tidskrifter som vänder sig till en allmän publik med kulturdebatt i vid mening. fördelades ca till detta ändamål. Det är en uppgift för som bidragsgivande myndighet att tolka begreppet kulturtidskrift. Det finns inte skäl att i detalj reglera vad som innefattas i begreppet. Motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 21 avstyrks därmed. Det finns heller inte skäl att göra den ändring i stödordningen som föreslås i motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avstyrker motionsyrkanden om bokmarknadens utveckling och lagerhållning av böcker. Jämför reservation 31 (MP). I kommittémotion 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 19 tas frågan upp om att man inom bokmarknaden kan se en utveckling mot allt färre och större aktörer. De stora förlagskoncernerna har ägarintressen i de största bokhandelskedjorna, nätbokhandlarna och alla stora bokklubbar samt driver försäljning i varuhus och dagligvaruhandel. Motionärerna frågar sig på vilket sätt detta påverkar mångfalden i fråga om utgivna böcker, förlag, distribution och detaljhandel och anser att t.ex. konkurrenslagstiftningen kan behöva ses över för att frågan ska prövas på allvar. (MP) anför i motion 2013/14:Kr201 att det både är ett demokratiproblem och ett kultur- och kunskapsproblem att svenska förlag inte har krav på sig att lagerhålla böcker, vilket regelverk i många andra länder kräver. Regeringen bör därför utreda möjligheten till en lagstiftning om lagerhållning av nyproducerade böcker, anser motionären. När det gäller bokmarknadens utveckling noterar utskottet att har anfört att förlagsledet på bokmarknaden utmärks av polarisering mellan ett fåtal stora koncerner och en stor mängd små aktörer och att denna tendens förefaller ha stärkts (SOU 2012:65 s. 387 f.). Enligt utredningens bedömning skulle en fortsatt sådan utveckling vara allvarlig ur kulturpolitisk synvinkel, bl.a. eftersom det rör sig om mångfalden i det litteraturutbud som konsumenterna möter. Regeringen bör därför enligt utredningen noga följa frågan. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan och finner inte skäl till något tillkännagivande från sida. Motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 19 avstyrks därför. Utskottet har behandlat frågan om lagerhållning av böcker tidigare, senast i betänkande 2012/13:KrU7. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att det är en fråga för bokmarknadens aktörer. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Därmed avstyrks motion 2013/14:Kr201(MP). Främjande av svensk litteratur utomlands m.m. Utskottets förslag i korthet har inget att invända mot regeringens bedömning att Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet bör vidareutvecklas. avslår motionsyrkanden om finansieringen av främjandet av svensk litteratur utomlands och om stöd till översättning av utländsk litteratur till svenska. Jämför reservation 32 (S, MP, V). Regeringen gör bedömningen att Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet bör vidareutvecklas, särskilt när det gäller insatser för översättare av svensk litteratur. De tidsbegränsade medel som regeringen anslagit för litteraturändamål bör användas för att främja svensk litteratur i utlandet. har i uppdrag att främja en ökad internationalisering inom hela kulturområdet. På det internationella litteraturområdet ansvarar för att fördela statsbidrag för översättning av svensk litteratur och dramatik samt för litterära evenemang i utlandet. Bidragsgivningen regleras i förordningen (2007:1435) om statsbidrag till internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet. Ändamålet med stödet är att främja internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik av hög kvalitet samt att främja internationella utbyten på dessa områden. beviljade i översättningsstöd till 143 litterära verk för utgivning i 35 länder. Regeringen gör bedömningen att Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet bör vidareutvecklas, särskilt när det gäller insatser för översättare av svensk litteratur. Regeringen bedömer att medel som regeringen tillfälligtvis har anslagit för litteratur bör användas för dessa satsningar . Detta innebär att de medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete bör upphöra. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 8 att avslår regeringens förslag att de tidsbegränsade medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete ska upphöra. Motionärerna tillstyrker propositionens förslag om att Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur utomlands ska vidareutvecklas, särskilt när det gäller insatser för översättare av svensk litteratur. Motionärerna är dock kritiska till hur förslaget ska finansieras och anför att det i en proposition som syftar till att stärka de läsfrämjande insatserna i samhället förefaller kontraproduktivt att föreslå åtgärder för att öka läsandet som medel för att finansiera sådana åtgärder omfördelas till andra ändamål. I samma motions yrkande 9 anförs att det i propositionen saknas förslag på hur stödet till översättarverksamhet av utländsk litteratur i kan förstärkas. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur detta stöd kan förstärkas. Utskottet delar regeringens bedömning att Statens kulturråds arbete för att främja svensk litteratur i utlandet är betydelsefullt och välkomnar att insatserna ska vidareutvecklas. Det är inte en uppgift för att besluta om den närmare fördelningen av medel inom ett anslag. Det finns enligt utskottets bedömning inte heller skäl för ett tillkännagivande till regeringen om stöd till översättning av utländsk litteratur i . Motion 2013/14:Kr5 (V) yrkandena 8 och 9 avstyrks därmed. Stöd till internationellt litteraturutbyte Utskottets förslag i korthet