bet · H101NU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Förslag på åtgärder som nämns är ökad samverkan mellan offentliga aktörer, näringsliv och universitet, modernisering av infrastruktur, bostäder och energisystem och förbättrade trygghetsförsäkringar. Här nämns också traineeprogram för att komma till rätta med kommande personalbrist inom välfärdssektorn, liksom behovet av att stimulera och uppmuntra entreprenörsidéer hos unga. I motion 2013/14:N368 av (S) framhålls att småföretagens betydelse måste vägas in och ges rättmätig tyngd när strategier för näringslivet utformas. Enligt motionären skapas fyra av fem arbetstillfällen i i de små företagen. Småföretagens behov måste därför beaktas. I motion 2013/14:N242 av och (båda M) anförs att regeringen har gjort betydande insatser för ett bättre företagsklimat. Flera förenklingar för företag har genomförts, men motionärerna tillägger att mer kan göras. Bland annat måste kompetensförsörjningen säkras. Motionärerna menar också att med minskad byråkrati och ökade satsningar på entreprenörskap får landets företagare ökade möjligheter att utvecklas. Vidare anförs i motion 2013/14:N317 av (M) att behöver fler företagare för att få igång ekonomin och att det därför är viktigt att företagandet underlättas. I motionen föreslås bl.a. att det måste bli lättare att bli egen företagare och att befintliga regler kan förenklas och minska i antal. Vidare föreslås att rättssäkerheten och skattereglerna förbättras. Andra förslag är slopad fastighetsskatt på näringsfastigheter och sänkt kapitalskatt. Att regeringen bör uppmanas att utreda ett nytt statligt företagslån med CSN-liknande lånevillkor för unga som startar eget företag framhålls i partimotion 2013/14:A398 av m.fl. (MP) (yrkande 3). Förslaget syftar till att få fler unga i arbete. Enligt motionärernas förslag ska lånet ges till unga som startar eget företag och att vid behov ska personen även kunna få vägledning av en lämplig myndighet eller annan organisation. I motion 2013/14:Ub238 av och (båda MP) förordas att ska uppmana regeringen att tillsätta en utredning om hur en ny fond för innovationsupphandling inom det medicinska området skulle kunna utformas och finansieras (yrkande 4). I motion 2013/14:N209 av och (båda MP) anförs att uppfinningar och fristående uppfinnare i framför allt tidiga utvecklingsfaser i viss mån faller utanför de primära stödsystemen. och bör därför tillsammans med och det nätverk av inkubatorer som ges statligt stöd får i uppdrag att utveckla de traditionella arenorna så att de grupper som faller utanför de primära stödsystemen inkluderas (yrkande 1). I motion 2013/14:N280 av och (båda MP) anförs att näringslivet i har mycket att tillföra i en kommande klimatomställning och att det därför behövs en ny nationell miljöteknikstrategi. I motion 2013/14:N331 av m.fl. (FP) anförs att det bör vara enkelt och mer lönsamt att starta och driva företag. Motionärerna menar att det behövs såväl generella insatser som riktade åtgärder för företagande (yrkande 1). Bland annat krävs ytterligare samhällsinsatser så att företagaren vågar anställa sin första medarbetare och inte hindras av osäkerhet inför det ansvar, de regler och den ekonomisk belastning som detta kan föra med sig. Vidare anförs i motionen att investeringar i nya företag och utvecklingsprojekt bör stimuleras eftersom tillgången på eget kapital är låg i företag som arbetar med utvecklingsprojekt i tidiga skeden. Satsningar på energi- och miljöteknikföretag skulle innebära viktiga steg för att uppnå ett hållbart samhälle samt många nya arbetstillfällen (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:N224 av m.fl. (V) anförs att , och Inlandsinnovation bör föras ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna (yrkande 1). Regeringen bör därför få i uppdrag att utreda formerna för en sådan sammanslagning. Motionärerna menar att en väl fungerande kapitalförsörjning är av avgörande betydelse för ett dynamiskt näringsliv. Problemet är, enligt motionärerna, att det saknas mer av samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. I motion 2013/14:N354 av (KD) anförs att behöver en nationell strategi som samlar målsättningarna för en långsiktig och livskraftig livsvetenskapsindustri, där även staten bidrar genom samverkan mellan de olika berörda departementen inom näring, arbetsmarknad, finans, utbildning och forskning. I motion 2013/14:N410 av (KD) betonas betydelsen av att kan fortsätta att stå stark som industrination i en värld med allt hårdare konkurrens. Därför föreslår motionären att en effektiv och enhetlig industristrategi utarbetas för . En sådan strategi ska innehålla riktlinjer för svensk industri utifrån ansatsen att både små och stora företag ska kunna växa genom goda villkor för arbetskraft, produktion och investeringar. behandlade och avstyrkte utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika näringspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU1). I detta sammanhang redogjorde utskottet för sin syn på näringspolitikens inriktning och påminde om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Avvikande uppfattningar redovisades i fyra olika reservationer (S, MP, SD och V). Ytterligare ett sjuttiotal motionsyrkanden från samma motionstid behandlades (bet. 2012/13:NU11). Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden, som handlade om företagsfrämjande insatser (finansiering, kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund, unga företagare och socialt företagande), turism och andra särskilda näringsgrenar. överlämnade regeringen propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) till , i vilken regeringen lämnade sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning för perioden –2016. I propositionen bedömde regeringen att ökade anslag för forskning och kunskapsintensiv innovation är viktigt för att höja kvaliteten på svensk forskning. Regeringen menade också att forskning av hög kvalitet kan bidra bättre till medborgarnas välfärd, samhällets utveckling, näringslivets konkurrenskraft och en hållbar utveckling. Med grund i denna proposition genomför regeringen åtgärder för att öka samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen presenterade regeringen även ett antal reformer och åtgärder som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och kunskapsintensiv innovation. Bland dessa återfinns t.ex. åtgärder för närmare samverkan, ökad konsolidering och förstärkning av industriforskningsinstituten, vilka stöder näringslivets behov av innovation. Regeringen beslutade även om en nationell innovationsstrategi. Enligt regeringen kan strategin beskrivas som ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga för att möta de globala samhällsutmaningarna, öka konkurrenskraften och förnya framtidens välfärds- och samhällstjänster. Syftet med strategin är att bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i med sikte på 2020. Det handlar, enligt regeringen, om att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation, eller där uppvisar svagheter i internationella jämförelser. Det handlar vidare om att värna och vidareutveckla de områden där står starkt i jämförelser med andra länder och öka samordningen mellan politikområden, mellan olika nivåer och samhällssektorer för att effektivisera offentliga insatser och uppnå största möjliga effekt på förnyelse, hållbar tillväxt och samhällsutveckling i . Strategin ska omsättas i konkreta insatser från regeringens sida, men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka innovationskraften i . Som en del i den nationella innovationsstrategin beslutade regeringen att ge uppdraget att etablera ett forsknings- och näringslivssekretariat för att öka samverkan mellan forskningsinfrastruktur och näringslivet. Sekretariatets uppdrag ska vara att initiera och genomföra aktiviteter som bidrar till att svensk medverkan i internationella forskningsanläggningar i högre utsträckning genererar nytta för svenskt näringsliv och offentlig verksamhet. Regeringen ska enligt vad som fastställts av (bet. 1998/99:NU6) lämna en årlig redogörelse till om hur förenklingsarbetet fortlöper och utvecklas. Här kan nämnas regeringens skrivelse om regelförenkling för företag (skr. 2012/13:5), i vilken regeringen redovisade sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten för företag – regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6). Utskottet behandlade skrivelsen (bet. 2012/13:NU8). I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. Att förenkla regelverk och minska den tid företagen lägger ner på administration är en viktig del i ett gott företagsklimat. På så sätt kan företagare ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet. I budgetproposition (utg.omr. 24) redogör regeringen för förenklingsarbetet . Här framgår att för perioden –2014 inriktas arbetet på fem områden; sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnade, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. har haft i uppdrag att utarbeta mål för myndigheters arbete med att förenkla för företag. Webbportalen har utvecklats av , och i syfte att ge service och information till personer som driver eller vill starta företag. I rapporten för (, VR 2013:03) föreslås att det inrättas ett särskilt innovationskontor, kallat det nionde innovationskontoret, för att i mycket tidiga skeden stötta enskilda uppfinnare och småföretag med uppfinningar. Det handlar om en ny typ av nationell resurs med regionala noder där uppfinnarnas innovationskraft ska tas till vara och uppfinnarna ska erbjudas utvecklingsstöd, vilket ska leda till att fler och bättre innovationsinriktade projekt ska kunna bli framgångsrika på marknaden. Enligt uppgift till utskottet har diskuterat ett innovationskontor särskilt inriktat på uppfinnare. Dock finns det inga planer från sida att starta upp ett nytt innovationskontor. lanserade handelsminister ett program med 40 åtgärdspunkter för att nå visionen om en fördubblad export . Åtgärderna spänner över fem fokusområden: global frihandel, riktade handelsförbättringar mot enskilt strategiska marknader, en öppnare och bättre EU-marknad, en tydligare och mer positiv bild av i världen samt bättre tillvaratagande av expertresurser på hemmaplan. Åtgärderna omfattade åtaganden om agerande inom ramen för () och EU, uppdrag till , , Invest , arbete inom och utvecklingen av olika projekt (t.ex. Projekt , Främjandekalendern och Exporttåget). I en lägesrapport bedömde regeringen att 26 av åtgärderna är genomförda medan övriga är pågående. har granskat statens insatser för att främja företags förmåga till export –2012. Resultatet redovisas i rapporten väg ut i världen – statens främjande insatser för export (RIR 2013:10). slutsatser av denna granskning är att insatserna behöver anpassas tydligare utifrån företagens efterfrågan. Vidare sägs i rapporten att arbetet med att utforma och genomföra olika insatser inte samordnas inom , trots att och har flera beröringspunkter mellan sina respektive verksamheter. konstaterar också att förutsättningarna för samverkan brister och att en mångfald aktörer bedriver verksamhet inom området. rekommendationer till regeringen är att regeringen bör analysera hur väl statens insatser för att främja företags förmåga till export stämmer överens med företagens behov. Regeringen rekommenderas även att samordna de uppdrag som ges till statliga aktörer på området så att de kompletterar varandra och att det ger ett samlat utbud av insatser som når ut till och efterfrågas av företagen. Med anledning av avser regeringen att lämna en skrivelse till . Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under rubrikerna Utvärdering av insatser inom livsvetenskaperna, Upphandling av innovationer, Ett nytt innovationskontor och Övrigt om näringspolitikens inriktning. Utvärdering av insatser inom livsvetenskaperna Som redovisas i det föregående föreslås i motion 2013/14:N423 (S) att tidigare insatser inom livsvetenskaperna bör utvärderas. Utskottet vill med anledning av detta förslag inledningsvis erinra om de insatser som genomförs som en följd av beslut om den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2012/13:30). Dessa insatser gäller bl.a. satsningar för att ytterligare stärka förutsättningarna för forskning inom livsvetenskaperna. Utskottet förutsätter att såväl dessa insatser som tidigare insatser följs upp i sedvanlig ordning utan att behöver uppmana regeringen om det. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motion i berörd del. I motionerna 2013/14:Ub570 (S) och 2013/14:N423 (S) förordas att ska uppmana regeringen att utforma en nationell strategi för innovationsupphandling. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. Offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna. Upphandlingen kan också bidra till att uppnå gemensamma samhälleliga mål. Det är därför angeläget att det finns ett effektivt upphandlingsstöd. Som nämnts har regeringen i budgetpropositionen redogjort för sin avsikt att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling i . Enligt utskottets uppfattning kan ett tydliggörande av myndighetsansvaret inom detta område bidra till att främja den offentliga upphandlingen inklusive innovationsupphandlingen. Utskottet delar dock inte motionärernas uppfattning att bör uppmana regeringen att ta fram en nationell strategi för innovationsupphandling. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de här aktuella motionsyrkandena. I motion 2013/14:N423 (S) föreslås att ett nionde innovationskontor ska inrättas. Enligt motionärerna ska detta kontor fungera som en nationell resurs med uppgift att stödja uppfinnare som befinner sig i tidiga faser av sina innovationsprocesser. Det finns åtta innovationskontor vid svenska universitet, som har till uppgift att stödja nyttiggörandet av forskningsresultat genom kvalificerad rådgivning inom bl.a. patentering, licensiering och kontraktsforskning. Utskottet instämmer i att det är angeläget att stödja uppfinnare i tidiga faser av innovationsprocessen, men vill betona vikten av att främja generellt goda näringsvillkor för företag i alla utvecklingsfaser. Vidare vill utskottet påminna om det ansvar som och har för att främja tillväxten i och för att förbättra förutsättningarna för innovation och forskning. Utskottet anser därför inte att den här aktuella motionen bör föranleda någon åtgärd från sida. Den avstyrks följaktligen i berörd del. Övrigt om näringspolitikens inriktning Ett dynamiskt näringsliv är, enligt utskottets mening, grunden för fler jobb och tillväxt. Jobb och tillväxt är i sin tur en förutsättning för att kunna behålla och utveckla välfärden i . Med en aktiv näringspolitik som utgår från företagens behov kan entreprenörskap stimuleras och företag fås att växa i hela landet. har fastställt ett mål för näringspolitiken som går ut på att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa goda förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. som den globala konkurrensen hårdnar står , liksom många andra länder, inför stora samhällsutmaningar, i form av bl.a. klimatförändringar, åldrande befolkning och urbanisering. Detta ställer allt högre krav på förmåga att utveckla och kommersialisera innovativa lösningar. Ett bra innovationsklimat är därmed grundläggande för företagens konkurrenskraft och välstånd. Utskottet menar att en aktiv näringspolitik ska utgå från företagens behov och villkor. För att skapa goda förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella som riktade politiska insatser. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv ryms olika insatser för att främja både nya företag och befintliga företag, såsom konkurrensfrämjande åtgärder, regelförenklingar, ökad kapitaltillgång och insatser för att främja forskning och innovation. Med anledning av motionerna 2013/14:A398 (MP), 2013/14:N242 (M), 2013/14:N291 (S), 2013/14:N299 (S), 2013/14:N303 (S), 2013/14:N309 (S), 2013/14:N317 (M), 2013/14:N331 (FP), 2013/14:N368 (S) och 2012/13:N410 (KD), där näringspolitikens inriktning berörs och olika åtgärder för att främja företagsklimatet och villkoren för bl.a. småföretagen efterfrågas, vill utskottet anföra följande. Det är utskottets mening att en aktiv näringspolitik som tar hänsyn till företagens villkor och behov är avgörande för att främja entreprenörs- och företagsklimatet. För att stimulera innovation, entreprenörskap och företagande genomförs ett antal åtgärder. Grundläggande är goda ramvillkor för företagande. Detta kompletteras med insatser för att t.ex. främja positiva attityder till entreprenörskap och olika insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Andra viktiga insatsområden är marknadskompletterande finansieringsinsatser för små och medelstora företag, vilket bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. Arbetet med att förenkla och minska kostnaderna för företagen är också ett prioriterat område. I flera motioner, 2013/14:Ub570 (S), 2013/14:N209 (MP), 2013/14:N303 (S), 2013/14:N423 (S) och 2013/14:N426 (S), förordas riksdagsuttalanden om behovet av att förbättra tillgången till statligt riskkapital och utveckla system för innovationsstöd som i olika varianter ska riktas mot t.ex. små och medelstora företag, innovativa tillväxtföretag eller företag som befinner sig i ett tidigt skede att bygga upp sin verksamhet. Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i dessa motioner framhålla vikten av att kunskapsintensiva idéer stärks i tidiga skeden. Arbetet med att förbättra de statliga marknadskompletterande kapitalförsörjningsinsatserna behöver fortsätta. Utskottet har noterat beslut att inleda en granskning av statliga insatser för att förbättra tillgången på kapital för privata företag, där myndigheten i sin granskning bl.a. avser att besvara frågan om det finns förutsättningar för att effektivisera dessa insatser. Utskottet ser inget skäl för att föregripa detta arbete. I motion 2013/14:N224 (V) förordas att regeringen bör få i uppdrag att utreda en sammanslagning av , och med uppgift att stimulera kapitalförsörjning i de tidiga faserna. Utskottet vill här erinra om att en sammanslagning av och genomfördes . Syftet med sammanslagningen var att skapa en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör. I motion 2013/14:N280 (MP) föreslås ett tillkännagivande om att det svenska näringslivet har mycket att tillföra i en kommande klimatomställning och att därför är i behov en ny nationell miljöteknikstrategi. Även i motion 2013/14:N331 (FP) anförs vikten av satsningar på energi- och miljöteknikföretag för att få växande företag och ökade exportmöjligheter. Utskottet vill med anledning av dessa två motioner påminna om den miljöteknikstrategi som regeringen presenterade 2011 i syfte att ta ett samlat grepp för att stödja utveckling och skapa goda förutsättningar för export av svensk miljöteknik – från forskning och utveckling via hemmamarknad till export. Strategin omfattar , dvs. Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i motion 2013/14:N423 (S) om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av hur uppföljningen av den nationella innovationsstrategin fortgår framhålla följande. Regeringen avser att regelbundet redovisa en uppföljning av genomförandet av strategin. Regeringen har därför gett i uppdrag att tillsammans med Tillväxtanalys föreslå en sådan uppföljning av den nationella innovationsstrategin kan utformas. –2014 kommer arbetet med att utforma uppföljningen att initieras och utvecklas. Den första uppföljningsrapporten (dnr 2013-01454) presenterades av och har fokus på den verksamhet som bedrivs av , , , , och (). Flera motioner behandlar livsvetenskaperna. I motion 2013/14:N303 (S) anförs behovet av att utveckla livsvetenskaperna, i motion 2013/14:Ub238 (MP) förordas att en fond inrättas för innovationsupphandling inom det medicinska området och i motion 2013/14:N354 (KD) anförs att en strategi för livsvetenskapsindustrin bör utformas. Utskottet vill här erinra om att i den forsknings- och innovationsproposition som beslutade om (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3) riktas särskild uppmärksamhet mot livsvetenskaperna och propositionen omfattar förslag till extra satsningar för att stärka förutsättningarna för forskning inom området. Utskottet vill här framhålla att svensk forskning inom livsvetenskaperna håller hög kvalitet, som företag inom området står för en stor del av svenska exportframgångar. För att vidmakthålla position inom livsvetenskaperna och företagande inom bioteknik, medicinteknik och läkemedel genomför regeringen flera insatser på området. Med anledning av vad som föreslås i motionerna 2013/14:Ub570 (S), 2013/14:N351 (S) och 2013/14:N423 (S), om att inrätta ett innovationsråd i syfte initiera områden för samverkansprogram, vill utskottet anföra följande. Med grund i den tidigare nämnda forsknings- och innovationspolitiska propositionen genomför regeringen en rad åtgärder för att öka samverkan mellan universitet/högskolor och det omgivande samhället. Ett exempel är satsningen på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden, vilket är ett viktigt instrument för att lägga grunden för nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor och andra aktörer. Mot bakgrund av vad som anförs i motion 2013/14:Ub570 (S) och 2013/14:N423 (S) om tjänsteforskning vill utskottet bl.a. erinra om de satsningar som ska genomföra på tjänsteforskning i syfte att skapa en svensk tjänsteforskning med internationellt hög vetenskaplig kvalitet som kan bidra till att öka näringslivets konkurrenskraft och till förnyelse av den offentliga sektorn. Det är utskottets mening att ett effektivt nyttiggörande av tjänsteforskning är en viktig förutsättning för att framgångsrikt möta samhällsutmaningar och näringslivets behov. När det gäller förslaget i motion 2013/14:N299 (S) om en kartläggning av basindustrins villkor vill utskottet påminna om att detta förslag har varit uppe för bedömning i utskottet och då avstyrkts. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och ser inget skäl för att bifalla detta förslag. I motion 2012/13:N424 (S) framhålls behovet av en ny exportstrategi. Här vill utskottet erinra om det åtgärdsprogram som regeringen lanserade 2012 för att nå visionen om en fördubblad export . Åtgärderna spänner över flera områden och omfattar åtaganden om agerande inom ramen för () och EU och uppdrag till bl.a. och Business (tidigare och Invest ). Sammanfattningsvis avstyrker utskottet med vad som anförts samtliga här aktuella motionerna i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om offentlig upphandling vid . Därtill avslår de motionsyrkanden som rör övriga myndighetsfrågor. Jämför reservationerna 7 (MP), 8 (S, V) och 9 (V). I motion 2013/14:N246 av (M) anförs att många näringsidkare anser att de avgifter som tar ut för mycket okomplicerade registreringar, t.ex. byte av revisor eller styrelseledamot, är orimligt höga. Även när man använder e-tjänster och gör det mesta arbetet själv får man betala en hög avgift, enligt motionären.