bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — Mot bakgrund av att såväl yrkesmässig odling som fritidsodling kan förväntas få växande problem med den spanska skogssnigeln och att otillräckliga åtgärder vidtagits från svensk sida, bör till regeringen påtala behovet av en nationell strategi beträffande den spanska skogssnigeln. En sådan strategi bör innefatta områdena internationellt erfarenhetsutbyte och inhemska försök med bekämpning. Strategin bör även behandla frågorna om hur information till yrkesodlare och fritidsodlare bör ske och hur en bättre övervakning av snigelns fortsatta spridning kan uppnås. Detta bör ges regeringen till känna. Anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 2 (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Vi vill ha en hållbar utveckling. Jobben är viktigast. Sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. har i årets s.k. rambetänkande ställt sig bakom den ram för utgiftsområde 20 som anges i budgetpropositionen. Utgiftsramen för ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. För gäller därmed, under förutsättning att beslutar i enlighet med finansutskottets förslag, att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 5 under fortsatta behandling. Vårt förslag inom utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således inte formellt tas upp till behandling utan förändringar. Eftersom beslutet i det första steget av budgetprocessen kommer att ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller dock vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha utökats med så som framgår av vår motion 2013/14:MJ484. Internationellt har kunskapen om betydelsen av biologisk mångfald växt . Vi menar att få frågor är så avgörande för mänsklig välfärd som den biologiska mångfalden. Vi är alla beroende av mat, luft och rent vatten. Vi är alla beroende av att ekosystemen producerar dessa för oss livsnödvändiga tjänster. Vi kallar det för ekosystemtjänster. Vi socialdemokrater konstaterar att regeringen har misslyckats med att uppnå miljömålet Levande skogar. Anslagen för att skydda värdefull natur har sänkts under den borgerliga regeringstiden. Möjligheten att skydda natur har därmed urholkats. Myndigheterna står handfallna när värdefulla naturskogar avverkas eftersom samhället har brist på medel att ersätta markägarna med. Vi har därför föreslagit en förstärkning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med . Vi föreslår ett system där musselodlare ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som odling av fångstgrödor på land. Odling av blåmusslor har visat sig vara mycket effektivt både ur ekologisk och ur ekonomisk synvinkel för att minska övergödningen. Musslorna binder näringsämnen i havet. Försöksverksamhet har genomförts i stor skala. Även odling av andra organismer i syfte att binda näringsämnen ska få ersättning. testas odling med sjöpungar. Ersättningen skulle baseras på mängden producerade musslor. Vi föreslår en ersättning på per kilo, vilket motsvarar det lantbrukare får för fångstgrödornas inbindning av näringsämnen. Ersättningen ska ges , förslagsvis . Den ska alltså inte vara permanent utan utgöra en initial stimulans till något som vi anser bör vara lönsamt . En ersättning skulle ha potential att öka odlingen. Vi vill använda ca 20 miljoner av anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö för detta ändamål. Vi är oroliga för att regeringen tycks ha gett upp kampen mot dvärgbandmasken sedan denna parasit konstaterades hos svenska vilda djur. Vi anser inte att det är dags att ge upp kravet att alla hundar som kommer till ska avmaskas bara för att endast ett fåtal fall konstateras. Det behövs i stället kraftfulla åtgärder för att hejda smittspridningen. Mårdhunden är en invasiv art som har negativa konsekvenser för den inhemska faunan, främst för markhäckande fåglar i våtmarksområden och för amfibier. Mårdhunden kan även sprida sjukdomar, bl.a. rabies och rävens dvärgbandmask. Det finns en bra fungerande förvaltningsplan för att förhindra att mårdhunden sprider sig vidare i . Vi menar att det är viktigt att fortsätta de insatser som görs för att begränsa mårdhundens expansion ytterligare. beslutade om ett mål att minska utsläppen till 2020 jämfört med . Det gäller endast de utsläpp som inte ingår i EU:s utsläppshandel. En tredjedel av de inhemska utsläppsminskningarna ska göras genom att regeringen betalar för utsläppsminskningar i andra länder med hjälp krediter inom mekanismen ren utveckling (CDM). Målet innebär alltså att utsläppen i ska minska . Vi socialdemokrater anser att utsläppsminskningarna i CDM-projekt som genomförs i andra länder inte ska räknas in i det svenska klimatmålet. Att försöka klara våra utsläppsmål genom att köpa utsläppsminskningar i andra länder menar vi socialdemokrater är kortsiktigt. Det gör vårt näringsliv mindre konkurrenskraftigt på lång sikt och hämmar omställningstrycket. Det gamla Kyotoprotokollet gick ut /13. En ny period har beslutats men bara ett fåtal industriländer deltar. Det var Kyotoprotokollet som var grunden för CDM-systemet. Vi menar att detta system har fyllt sin funktion; tillgången på krediter kommer att minska avsevärt. I om en ram för klimatpolitiken till 2030 skriver kommissionen att EU genom inköpen av utsläppsreducerande krediter inom CDM har subventionerat konkurrerande sektorer, särskilt i tillväxtekonomier som , och . En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av en grön klimatfond (, GCF) vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Uppgörelsen mellan länderna i klimatkonventionen är att industriländerna ska ha börjat sätta in i fonden. Som finansiering har nämnts intäkter från utsläppshandel och en internationell skatt på utsläpp från flyg och sjöfart. Den gröna klimatfonden har börjat fungera och betalar ut sina första stöd . Vi menar att den nya gröna fonden är en bättre metod för att stödja klimatinsatser i utvecklingsländer. Därför anser vi att de medel av de under anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar som finns avsatta för CDM och andra klimatinsatser internationellt i stället ska användas för stöd i den gröna klimatfonden. Vi socialdemokrater anser ju inte att de internationella krediterna ska räknas in i det svenska klimatmålet. Det ger oss en större politisk flexibilitet att göra investeringarna där de gör bäst nytta. Vår trovärdighet kräver att vi tar ansvar på hemmaplan. Trafiksektorn har länge varit ett orosmoln i klimatpolitiken eftersom utsläppsnivåerna inte har minskat. Regeringen har valt att stanna upp tempot, och försäljningen av nya miljöbilar minskar. En supermiljöbilspremie har införts, men den gynnar bara dem som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar. Vi föreslår i stället dels ett system med miljöbilsbonus där den som köper en bil med lägre utsläpp får en premie, dels en registreringsavgift för nya bilar med koldioxidutsläpp över en viss nivå. I flera andra europeiska länder finns liknande system. I vår motion har vi redogjort för ett sådant förslag och vi avsätter i ett nytt anslag för att genomföra förslaget. Systemet ersätter regeringens supermiljöbilspremie, och därför utgår anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie i vårt budgetförslag. Vi vill att alla personbilar som säljs i omfattas av ett s.k. bonus–malus-system där bränsletörstiga bilar betalar en registreringsavgift, medan köpare av energieffektiva bilar får en bonus. Bonus–malus-systemet ska även främja energieffektiva personbilar som kan drivas med alternativa bränslen. Ett villkor för att få bonusen är att den aktuella personbilen klarar betyget fem stjärnor i Euro NCAP:s krocktester. Vi menar att det lokala engagemanget för att nå miljömålet är mycket viktigt. Det visar inte minst det lokala klimatarbetet i kommuner. Vi föreslår därför en miljömålsmiljard. Det är ett miljömålsinvesteringsprogram med . Med en 50-procentig egenfinansiering ska kommuner, företag och andra aktörer, ensamma eller tillsammans, kunna söka stöd för lokala projekt som svarar mot ökad måluppfyllelse för de 14 miljömål där åtgärder saknas. Främst tror vi att åtgärder för klimatet och ett levande hav är viktiga. Men det kanske också handlar om skydd av tätortsnära natur för att bevara biologisk mångfald, eller åtgärder som minskar barns exponering för farliga ämnen. Vi vill uppdra till att utforma detaljerna i ett sådant system. Anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 2 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 20. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle blivit fallet med förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 20 borde ha ökats med 4 på det sätt som framgår av motion 2013/14:MJ517. har en nyckelroll i miljömålsarbetet. Vi vill förstärka verkets arbete med samordningen och genomförandet av en rad av de åtgärder som föreslog i är det bråttom!, samt andra åtgärder som föreslagits senare av t.ex. Miljömålsberedningen. Verket har också en nyckelroll som part vid tillståndsprövning för miljöfarliga verksamheter. Vi vill därför att anslaget 1:1 ökas med 2014. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. används för uppföljning av miljömålen, stöd till ideella miljöorganisationer m.m. anser att miljöövervakning är av väsentlig betydelse för att följa upp den faktiska utvecklingen i miljön. Bidrag som ges för att stödja engagemang i ideella miljöorganisationer är mycket kostnadseffektiva satsningar. Dessa anslag har inte räknats upp med pris- och löneomräkning och bör höjas. Regeringen har fortfarande inte hittat en tillfredsställande lösning för att ersätta det arbete som det numera skrotade fartyget utförde för myndigheter som och Havs- och vattenmyndigheten. Sammantaget vill vi öka anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. med . Internationellt samarbete behövs för att klara många miljömål. Utvecklingsländerna är särskilt utsatta för miljöutmaningar. Regelverk och förvaltning är ofta mindre utvecklade och ekonomiska resurser är begränsade. flyttas alltmer av produktionen till utvecklingsländer. Det finns ett växande behov av internationella regleringar och internationellt samarbete på miljöområdet. + 20 underströk betydelsen av det internationella arbetet och pekade på nya områden där arbetet behöver utvecklas, som havsmiljön. Vi vill öka bidrag till det internationella miljöarbetet både inom FN-systemet och i miljökonventioner. Vi vill också öka det bilaterala samarbetet med strategiskt viktiga utvecklingsländer och i viss mån öka svenska myndigheters möjligheter att bidra till det internationella arbetet av betydelse för utvecklingsländerna. Till dessa ändamål vill vi öka anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete med . Vi vill flytta från anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning, som används till djurskyddsforskning, till utgiftsområde 23 anslaget 1:8 , som tidigare ansvarat för forskningspengarna. Det tror vi skulle stärka kopplingen mellan medelstilldelningen och identifierade forskningsbehov. behöver en strategi för användning av nanopartiklar i produkter och för forskning om nanoteknik. Tekniken håller på att revolutionera många områden inom elektronik, ytbehandling, medicin, energi m.m. Vinsterna är stora men så även riskerna. Nanopartiklar i molekylstorlek har ofta andra egenskaper än samma ämne i större storleksmassa. EU:s kemikalielagstiftning (Reach) är inte alltid tillämplig på nanoteknik eftersom det går att tillverka stora mängder nanopartiklar innan man når upp till de gränsvärden där det krävs tester av tillverkarna. har ett femtiotal länder en nationell strategi för nanoteknik. Utredningen om åtgärder för en nationell handlingsplan för nanomaterial är ett steg i rätt riktning (SOU 2013:70). behöver samla resurserna kring nanoforskningen och forska även på etik och säkerhet kring nanoteknik. utsläpp av växthusgaser måste minska kraftigt om vi ska klara EU:s klimatmål till 2050: en minskning med 80–. Med den takt regeringen håller i klimatarbetet kommer EU:s mål att nås först omkring , . I den internationella klimatpolitiken har haft ett högt förtroende vid förhandlingarna om bindande globala klimatavtal. Vi tillhör de 23 länder i världen som genom har två uppgifter: att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och att – utöver biståndet – finansiera det internationella klimatarbetet, främst i fattiga länder. Tyvärr har inte levt upp till dessa löften. Det är hög tid att ta nästa steg i klimatarbetet. presenterar i årets budget ett klimatpaket som ger betydande utsläppsminskningar både på kort sikt och på . På så sätt kan ta ett stort steg mot att uppfylla vår första uppgift: att minska våra inhemska utsläpp till en hållbar nivå. anser att det krävs krafttag för att få ny fart på landets klimatpolitik; det behövs en omstart viloläge. Vi lägger därför fram förslag på satsningar och styrmedel inom en rad sektorer. Satsningar inom trafik- och energisektorerna beskrivs i huvudsak i särskilda motioner som behandlar de områdena. Paketet ska inte ses som den slutliga lösningen på klimathotet, kanske inte ens för att överbrygga gapet mellan vetenskapen och politiken . Tiden är knapp och beräkningsmodellerna för utsläpp är underutvecklade. Politik skapas , och klimatpolitiken kommer att behöva utvecklas längs vägen med en långsiktig och tydlig inriktning. Paketet omfattar en rad förslag inom tre huvudområden: ett politiskt ramverk och utsläppstak för att skapa ordning och reda i klimatpolitiken, konkreta styrmedel för minskade utsläpp i och internationellt samt förslag för att minska sårbarhet. Som en övergripande åtgärd för att få långsiktighet, målstyrning och transparens i den svenska klimatpolitiken föreslår ett klimatpolitiskt ramverk enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket för de svenska utsläppen av växthusgaser med strikt budgetkontroll, långsiktiga mål, utsläppstak, budgetperioder och budgeteringsmarginal. måste ramverket medge utrymme för politiska prioriteringar och val av styrmedel samt vara flexibelt för oväntade händelser i omvärlden. Vi föreslår ett stöd för klimatinvesteringar i kommuner och regioner (Klokt-stöd) enligt samma modell som finns i . Modellen baseras på kommunernas egna klimat- och energiplaner, och inledningsvis får kommunen föreslå en åtgärdslista. För varje åtgärd som kommunen föreslår beräknas en klimateffekt. Kommunen går därefter in i en förhandling med staten om pris för åtgärderna eller hela program av åtgärder. För staten är det då fritt att avgöra om man vill köpa en föreslagen åtgärd eller inte. På detta sätt blir det ett tydligt system utan resurskrävande ansökningsförfarande. För detta vill vi ha ett nytt anslag: Klokt-stöd. Vi vill använda totalt till stödet . Merparten av den fordonsflotta som rullar på våra vägar det närmaste decenniet har redan köpts. Vi vill göra det lättare att konvertera befintliga fordon från drift med fossila drivmedel till drift med förnybara drivmedel och inför därför ett anslag, Stöd efterhandskonvertering, på inom utgiftsområde 20. Vi anser däremot att regeringens supermiljöbilspremie är en felsatsning på , som inte behövs med de åtgärder vi föreslår. Vi föreslår därför att anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie upphör. ska förvalta sitt internationella förtroendekapital och bryta den misstro som präglar och låser de internationella klimatförhandlingarna. Det gör vi bäst genom att leva upp till de två åtaganden vi gjort i : att minska våra egna utsläpp till en hållbar nivå och att finansiera klimatarbete i fattiga länder. För del betyder det sistnämnda en satsning utöver av BNI som är vad beslutat ska gå till insatser för fattigdomsbekämpning och demokrati. inrättar ett anslag för klimatsatsningar utanför biståndsramen inom utgiftsområde 20. anser att ska intensifiera arbetet med att minska spridningen av miljögifter. Det behövs en vassare tillsyn och att vi mer aktivt tar vara på de möjligheter som nu ger både nationellt och inom . Det behövs också mer långsiktighet och stabilitet i finansieringen av Kemikalieinspektionens arbete. föreslår en höjning av anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen med 2014 och jämfört med regeringens förslag. har konstaterat att behovet av sanering och efterbehandling är betydligt större än vad som är möjligt att genomföra med tillgängliga medel. Konsekvensen är att verket skjuter ett antal åtgärder för nationellt prioriterade områden . utreder länsstyrelserna nya områden och föreslår nya prioriterade objekt som behöver åtgärdas. Myndigheterna har tidigare bedömt att det behövs anslag på för att kunna sanera de mest förorenade områdena inom rimlig tid. Regeringens anslag har pendlat runt en mycket lägre nivå. Det finns mycket förlorad tid att ta igen. För att öka takten i arbetet med att minska spridningen av miljögifter från de mest förgiftade platserna runt om i föreslår att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden höjs med . Sammantaget blir det en satsning på inom utgiftsområdet för åtgärder för att minska spridningen av miljögifter. Den biologiska mångfalden i våra skogar utarmas. Områden som borde skyddas avverkas i stället i brist på pengar. Miljömålsberedningen lade fram ett betänkande om skogspolitiken. Beredningen borde ha utgått i från vad som behövs för att värna kvarvarande skogar med höga naturvärden. I stället utgick man i från regeringens snäva budgetramar och vill anpassa målen till budgeten. I budgeten återställde regeringen en del av de neddragningar som tidigare riktades mot skyddet av skogar. påbörjas en etappvis sänkning igen. Det blir en stor utmaning för att klara det mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i om att länderna ska säkra ett långsiktigt skydd för av landytan. konstaterar år att behovet av åtgärder för skydd av värdefull natur sammantaget överstiger de tillgängliga medlen. Det innebär att oersättliga värden kommer att skövlas i våra skogar och att markägare som vill skydda sin skog får vänta på sin ersättning från staten. anser att arbetet med skyddet av områden med höga naturvärden måste intensifieras. Vi föreslår en ökning av anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med 2014 med en stegvis upptrappning kommande år. När alltmer natur skyddas behövs också mer resurser för skötseln av skyddade områden. I större delen av landet kan vi inte återskapa den branddynamik och översvämningsdynamik som präglade skogslandskapet, och därför behövs i många skyddade skogar en aktiv naturvårdsskötsel för att bevara de naturtyper och arter som områdena avsatts för att skydda. Sådan naturvårdsskötsel är kraftigt eftersatt . För ett antal av våra hotade arter behövs också mer specifika bevarandeinsatser, både i och utanför skyddade områden. Därför har arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter stor betydelse om vi ska kunna nå miljömålet Ett rikt växt- och djurliv. Trots att regeringen lovordar arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter har resurserna för detta arbete reducerats kraftigt , och regeringens budgetförslag innebär ingen ljusning i det avseendet. Av dessa skäl föreslår vi också en höjning av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur med 2014 med en stegvis upptrappning kommande år för andra åtgärder för att skydda den biologiska mångfalden. Regeringen gjorde en tillfällig höjning av anslagen för havsmiljön, som sedan upphörde och föreslås delvis återställas. Denna ryckighet i finansieringen leder till ineffektivitet också för havsmiljön. Regeringens havsmiljösatsning går också i hög utsträckning till åtgärder som inte är tillräckligt kostnadseffektiva. Regeringens egna uppskattningar är att av dess satsning på åtgärder för hav och vatten ska ge en minskning av kväveutsläppen som är mindre än hälften av den minskning som konstgödselskatten gav. Ryckigheten är till nackdel för myndigheterna och andra aktörer och minskar effektiviteten ytterligare. Vi vill i stället satsa på vissa lokala åtgärder och åtgärder inom vattenförvaltningen för att klara målen i EU:s vattendirektiv. Det behövs satsningar på åtgärder inom den internationellt antagna handlingsplanen för . Det behövs bättre tillsyn av kraftverk, vattenregleringar och dammar för att förbättra tillämpningen av existerande lagstiftning. Vi vill påbörja en sanering av förorenade havsområden, inklusive skeppsvrak. vill satsa mer än regeringen på anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Havs- och vattenmyndigheten ska genomföra merparten av en sammanhållen svensk politik för havs- och vattenmiljöer. Myndigheten har också viktiga uppdrag i det internationella arbetet, bl.a. genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv och fiskerikontrollen. Det folkrörelsedrivna fiskesekretariatet Fish gör ett värdefullt och kostnadseffektivt arbete på den europeiska nivån. vill öka anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten med jämfört med regeringens förslag. Anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 2 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Målet om ett miljövänligare samhälle bör primärt uppnås genom medvetandegörande, teknisk utveckling och positiva incitament till omställning mot ett mer hållbart levnadssätt, inte genom ett ensidigt fokus på bestraffningar av oönskade levnadssätt hos enskilda medborgare.