bet · H001KrU5 · 2013-02-21 00:00:00 — I motionen framförs att förekomsten av billiga och tillgängliga mötesplatser motverkar destruktivt beteende och oönskade gängbildningar. I kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 7 betonas vikten av unga hbtq-personers rätt till frizoner där de kan vara sig själva. I motionen anförs att det utöver hbt-certifierade ungdomsgårdar finns ett behov av särskilda mötesplatser eller ungdomsgårdar för unga hbtq-personer. Fritidsgårdar drivs i huvudsak i regi, men kan även drivas av föreningar och trossamfund. har tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) publicerat rapporten och fritidsbudget i ekonomiska kristider Enkätstudie om budgeten 2010 för kommuner och landsting. Av resultaten kan utläsas att fritidsgårdsverksamheten är förhållandevis värnad. av kommunerna hade 2010 en oförändrad budget för fritidsgårdsverksamheten jämfört , medan hade ökat sin budget i detta avseende. Lika många, , minskade sin budget för fritidsgårdsverksamheten. Enligt rapporten har budgetförändringarna inget avläsbart samband med vilken politisk majoritet som styr respektive kommun eller landsting. Det kan också nämnas att flera kommuner ökade budgeten för idrotts- och fritidsanläggningar. redovisade i en rapport om hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner att majoriteten av unga hbt-personer har en god hälsa (2010:2). Det är dock en betydligt större andel med sämre hälsa bland hbt-personer jämfört med befolkningen som helhet. Särskilt den psykiska hälsan är betydlig sämre. Enligt kan den sämre psykiska hälsan kopplas till att många unga hbt-personer upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot och våld. fick därför i uppdrag av regeringen att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att stärka kompetensen att skapa öppna och fördomsfria fritidsverksamheter. Dessa utbildningsinsatser pågår . Utskottet delar motionärernas uppfattning att fritidsgårdar har en viktig funktion att fylla som mötesplatser för ungdomar. Det är enligt utskottet viktigt att fritidsverksamheter är öppna för alla ungdomar. Inriktningen och omfattningen av verksamheten vid fritidsgårdarna är dock i första hand en fråga. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:Kr214 (V), 2012/13:Kr226 (S) yrkande 2 och 2012/13:So595 (MP) yrkande 7. Stöd till föreningar för unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av reglerna för stöd till små föreningar samt betydelsen av det ideella föreningslivets betydelse för att stärka medvetenheten om demokrati bland unga. Jämför reservation 10 (S, V). I motion 2012/13:Kr226 av i och (båda S) yrkande 3 begärs att situationen för de föreningar som inte når upp till kraven på etableringsbidraget från ska ses över. Motionärerna menar att det finns små föreningar, framför allt på mindre orter och i mindre kommuner, som inte är berättigade till statligt stöd. Kraven på etableringsbidraget från bör därför ses över. I samma motions yrkande 1 betonas det ideella föreningslivets betydelse för att stärka medvetenheten om demokrati bland unga. Vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:114) godkände regeringens förslag att upphäva riktlinjerna för statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationer. Regeringen utfärdade en ny förordning om stöd till ungdomsorganisationer. Enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer kan en som har minst 1 000 medlemmar och som finns i minst tre län få etableringsbidrag. Förordningen upphörde att gälla vid utgången av 2012. Enligt övergångsbestämmelserna gäller dock den upphävda förordningen fortfarande för bidrag som har beviljats före . Enligt den nya förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer lämnas stöd i form av organisations- och projektbidrag. Förordningen trädde i kraft och tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Organisationsbidrag enligt den nya förordningen får lämnas till en barn- och som har minst 1 000 medlemmar i åldrarna och medlemsföreningar i minst fem län. Organisationsbidrag får också lämnas till en barn- och som företräder nationella minoriteter eller personer med funktionsnedsättning, och som har minst 200 medlemmar i åldrarna och medlemsföreningar i minst tre län. Projektbidrag får lämnas till en organisation även om den inte är en barn- och och för projekt på lokal nivå med särskilt ändamål att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället. Den nya förordningen gör ingen skillnad mellan politiska ungdomsförbund och andra ungdomsorganisationer. Bidrag enligt förordningen fördelas inom anslaget 12.2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet, utgiftsområde 17. Anslaget uppgår 2013 till . Utskottet delar motionärens uppfattning att det finns ett stort antal små föreningar som gör storartade insatser för ungdomar. Utskottet vill dock understryka att det i första hand är ett kommunalt ansvar att stödja dessa lokala föreningar. Den nya förordningen tillämpas på bidrag . Utskottet finner inte skäl att förorda någon översyn av bestämmelserna. Något initiativ med anledning av motion 2012/13:Kr226 (S) bör inte tas. Stöd för ungdomar på nätet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behovet av nätvandrare och om utveckling av interaktiv rådgivning på nätet för unga. Motionen avslås med hänvisning till de insatser som redan görs för att stödja ungdomar på nätet. I motion 2012/13:Kr257 av (FP) yrkande 2 betonas behovet av nätvandrare och av att utveckla interaktiv rådgivning. I motionen anförs att det är viktigt att det finns fler vuxna på nätet, i synnerhet för att hjälpa de ungdomar som inte söker eller vill ta emot traditionell hjälp och unga som är känslomässigt isolerade eller saknar ett socialt nätverk i traditionell bemärkelse. För många av dem kan internet vara en viktig social samvaro. Interaktiv rådgivning på nätet kan vara ett sätt att nå fram till ungdomar med självmordstankar. Metoder för detta behöver därför utvecklas. Det finns tecken på en sämre hälsoutveckling bland unga än bland den vuxna befolkningen. Det finns också stora skillnader i hälsa mellan olika grupper unga i samhället. Unga personer med funktionsnedsättning, homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer), nationella minoriteter och unga personer med utländsk bakgrund har en sämre hälsoutveckling (En folkhälsopolitik med människan i centrum, skr. 2011/12:166). Regeringen beslutade om en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 20122016. avser regeringen att avsätta ca på insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa är ett prioriterat område i den handlingsplanen. Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid och landstings centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) har såväl ett nationellt som ett regionalt ansvar för att förebygga självmord och självmordsförsök. NASP deltar i ett EUprojekt som syftar till att utveckla en interaktiv webbplats för självmordsprevention och psykisk ohälsa för åldersgruppen . bedriver en verksamhet med nätvandrare där vuxna finns på nätet för att tala med ungdomar och för att erbjuda stöd och hjälp. nätvandrare finns tillgängliga för samtal på sin egen webbplats, andra sociala sajter där ungdomar umgås, s.k. communities på nätet, t.ex. , , , och Jesper.nu. provades nätvandring i onlinespelet World of Warcraft. nätvandrare finns också på Facebook. Projektet har tidigare haft finansiering från Allmänna arvsfonden och . finansieras projektet av , Kronprinsessan och Stiftelsen minne. bildades och arbetar för att främja utbytet av socialt arbete på internet. Detta startades av kommun i samarbete med , Vändpunkten och fritidsgården Kulan på . bildades som är ett för barns och ungas medievardag. har i uppdrag att minska riskerna för barn och unga när det gäller all skadlig mediepåverkan, t.ex. internet, film och tv- och dataspel. gav regeringen i uppdrag till att genomföra en studie om hur antidemokratiska budskap förmedlas genom internet och hur unga kan stärkas och skyddas mot sådana budskap. Studien ska beskriva förekomsten av antidemokratiska budskap på internet och sociala medier som riktas till unga, framför allt sådana budskap som uppmanar till våld för en politisk sak. Studien ska också beskriva hur internet används av organisationer, rörelser och nätverk i syfte att påverka och sprida ett antidemokratiskt budskap. Studien ska redovisas . har bl.a. lanserat sajten med information om barns och ungas internetanvändning. driver även ett och unga internet med finansiellt stöd från EU:s Safer Internet Programme. Kampanjen arbetar för en säkrare användning av internet bland barn och unga och drivs i samarbete med Barnens rätt i samhället. Vidare har tagit fram ett antal grundläggande krav som bör ställas på sociala sajter som vänder sig till barn och unga. Myndigheten har även tagit fram en lista på instanser bl.a. Surfa Lugnt dit man kan vända sig med frågor om barns och ungas medieanvändning och sociala liv på nätet. är ett samarbete mellan flera svenska myndigheter, företag och ideella organisationer för att öka barns och ungas säkerhet på nätet. Regeringen har också givit i uppdrag att, i samverkan med bl.a. och , göra en kvalitativ studie av barns och ungas användning av sociala mötesplatser på internet ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att fylla en kunskapslucka i den befintliga forskningen på området och därigenom bidra till ökad kunskap om flickors och pojkars villkor på nätet. Uppdraget ska redovisas . Det kan nämnas i sammanhanget att regeringen har givit i uppdrag att fortsätta att genomföra utbildningsinsatser i syfte att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. Utbildningen ska riktas till anställda i kommuner som har en samordnande och utvecklande roll för skola, fritidsverksamhet och socialtjänst samt andra relevanta verksamheter. Uppdraget beslutades och ska redovisas till senast . I mig Unga om sex och internet (2009) och i en sammanfattande uppföljning Utsatt? unga, sex och internet (2012) kartläggs barns och ungas erfarenheter av och attityder till att exponera sig sexuellt och sexuellt utnyttjande via interaktiva medier. I sammanhanget kan också nämnas resolution om skyddet av barn i den digitala världen samt kommissionens meddelande om en europeisk strategi för ett bättre internet för barn (KOM(2012) 196 slutlig). Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att många varierande och angelägna insatser har genomförts och görs för att skapa säkrare miljöer på nätet för barn och unga och för att ta vara på och öka barns och ungas mediekompetens. Motion 2012/13:Kr257 (FP) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utvärdering av Skapande skola, punkt 1 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 10, 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 21. Under de verksamhetsår som har gått sedan Skapande skola infördes har långt ifrån hälften av de berörda eleverna arbetat med olika Skapande skola-aktiviteter. Vi anser att regeringens målsättning har varit för låg. Därför är fortsatta satsningar på området naturligtvis viktiga. Men det är också viktigt att veta att man satsar på rätt saker och kan utvärdera resultatet. I Statens kulturråds rapport redovisas att Skapande skola inte bidrar till mer konst och kultur i skolan. Man menar att skolhuvudmännen väljer att inte köpa in kultur vid sidan om Skapande skola. pekar på att dessa frågor inte tas upp i denna undersökning, och föreslår att en djupare utvärdering genomförs. Vi delar den uppfattningen och efterlyser en undersökning som ger en fördjupad bild av vad insatserna lett till för elever och kulturskapare. Vi föreslår därför en fördjupad utvärdering av Skapande skola. Den bör göras i samarbete mellan och Myndigheten för kulturanalys. Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr320 yrkande 10, 2012/13:Ub455 yrkande 5 och 2012/13:Ub465 yrkande 21. Utvidgning av Skapande skola, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr203 av (KD). Jag ser positivt på de satsningar som redan genomförts för att införliva kulturen i . Projektet har växt från att ursprungligen riktas enbart till högstadieelever till att numera omfatta hela . Bidrag har fördelats till hundratals skolor som via dessa medel kunnat ge sina elever tillfällen att uppleva fantastiska föreställningar och stärka sin kreativitet genom eget skapande och deltagande. Utökningen av satsningen till att även omfatta förskoleklass är ett steg på vägen, men inte tillräckligt. Då även förskolan har ett kulturuppdrag i sin läroplan anser att även den bör införlivas i satsningen, något som också kom till uttryck i vår budgetmotion . Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr203. Lagstiftning om musik- och , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr213 av m.fl. (V) yrkande 1. Musik- och har spelat en mycket viktig roll för svenska barns och ungdomars möjlighet att själva pröva på musik och andra kulturformer. Den har också bidragit till att många musiker och artister har fått en grundläggande utbildning som i vissa fall lett till att svensk musik och kultur kunnat spridas över världen. Men det viktigaste argumentet för musik- och har alltid varit och förblir det mervärde som skapas när kultur och kulturskapande blir en naturlig del av människors liv. Målet måste vara att alla barn ska få möjlighet att pröva på olika kulturyttringar. För att det ska bli möjligt måste musik- och göras tillgänglig för alla. stod 11 relativt små kommuner helt utan kulturskola. Det är helt oacceptabelt. Även barnen i dessa kommuner har rätt att få tillgång till musik- och kulturskoleverksamheten. Ett beslut bör därför fattas om alla kommuners skyldighet att tillhandahålla verksamhet i musik- och för barn och ungdomar. Regeringen bör återkomma med lagstiftningsförslag om hur musik- och ska etableras i alla kommuner och hur detta bäst ska finansieras. Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr213 yrkande 1. Utredning om musik- och , punkt 4 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 9 och 2012/13:Ub455 av m.fl. (MP) yrkande 6. Den svenska kultur- och har skördat stora framgångar, dels för att den erbjudit många barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans, dels för att denna institution dessutom möjliggjort för generationer av framgångsrika unga människor att göra karriär, både nationellt och internationellt. Vi ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . är kultur- och hotad och allt färre barn får tillgång till den. I många kommuner höjs avgifterna och stora elevgrupper tvingas bort från kultur- och av ekonomiska skäl. (SMoK) har statistik som redovisar allt högre avgifter och allt längre köer. Det är viktigt att bevaka utvecklingen av kultur- och så att verksamheten långsiktigt stärks och utvecklas. Det finns flera frågor som rör kultur- och som kan och bör diskuteras: chefs- och rektorsutbildning för kultur- och musikskolor, avgiftsfrågan, utvecklingsmöjligheter samt behörighets- och kompetensfrågor för lärare. Att se till att så sker bör vara ett uppdrag för i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och SMoK. Vår uppfattning är att det är viktigt att på nationell nivå följa utvecklingen av kultur- och . Regeringen bör ge ett särskilt uppdrag till att i samarbete med SKL och SMoK följa utvecklingen och göra en översyn av kultur- och i . Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr320 yrkande 9 och 2012/13:Ub455 yrkande 6. Avgifter i musik- och , punkt 5 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr240 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Kr242 av m.fl. (S) och 2012/13:Kr302 av och (båda S). Vi ser med oro på de försämringar som sker inom den kommunala kultur- och . I många kommuner höjs avgifterna, vilket innebär att allt färre barn och unga deltar i verksamheten. Ingen ska behöva avstå från att delta i kultur- och på grund av en hög avgift. Även låga avgifter kan vara ett hinder för barn att själva utöva musik eller andra kulturformer. Avgifter kan därmed bidra till ökad segregation i samhället. Fler barn måste kunna ta del av kulturen på sina egna villkor. begränsar avgifter många barns möjlighet att kunna ta del av musik- och kulturskolors utbud. För andra barn är det just brist på den fysiska tillgängligheten som gör att man inte kan ta del av kultur som många andra. Och när det gäller barn som är teckenspråkiga, döva och/eller med hörselnedsättning, så skapas alltför sällan möjlighet att få ta del av kultur eller själva delta i kulturskapande på sitt eget språk. Det är viktigt att statsbidragen till kommunerna utformas så att barns och ungdomars möjlighet att delta i kultur- och verksamhet underlättas och att segregation motarbetas. Regeringen bör se över möjligheterna att erbjuda en kultur- och musikskola som håller en hög kvalitet till låga eller inga avgifter. Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr240 yrkande 1, 2012/13:Kr242 och 2012/13:Kr302. Slöjd , punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 5. har i rapporten var hur om ungas kultur En analys av ungas kulturutövande undersökt ungas kulturliv i åldrarna , med fokus på det egna skapandet. Analysen visar att en mycket stor andel av unga i utövar någon form av kulturaktivitet . De populäraste uttrycksformerna, som mellan av de unga ägnar sig åt, är i fallande skala slöjd och hantverk, bildskapande, musicerande och skrivande. Därefter följer dans och teater. Ett exempel är slöjdklubben, en utveckling från projektet , som även var en samverkan med forskning och en del i det som benämns estetiska lärprocesser. Slöjdcirkusen utsågs av regeringen till att (20042006) inneha det nationella uppdraget inom området barnkultur i samverkan med forskning. var även ett rum för estetiska lärandeprocesser. Det finns nu ett antal slöjdklubbar för unga mellan runt om i landet. Man utforskar slöjden, spännande material och verktyg. Man möter sambanden mellan slöjd, ekologi och natur. pedagogiska idé är att vara tvärkulturell, med stor lust till lek och skapande. Barns nyfikenhet tas till vara. Det mångkulturella mötet mellan deltagare är en del av pedagogiken slöjd är ju internationellt. Med det som sagts vill jag uppmärksamma vikten av att ge unga möjlighet till slöjd . Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr245 yrkande 5. Utredning om kommuners skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr214 av m.fl. (V). menar att det behövs en medveten strategi och satsning på fritidsgårdsverksamhet så att den öppna verksamheten och gårdarnas verksamhet får en viktig plats i kommunernas satsningar på ungdomars fritid. Färre fritidsaktiviteter kan betyda ökad kriminalitet och vandalisering. Det slår då tillbaka mot kommunerna och kommunmedborgarna. Det handlar om en viss förskjutning från ett socialt perspektiv, att möta och vägleda de ungdomar som särskilt behöver det, till ett medborgarperspektiv. Ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen och stärkas och tillåtas driva sina egna frågor. En fungerande gårdsverksamhet bör handla om både och. visar i sin rapport 2012 att fritidsgårdsverksamheten blir särskilt viktig för unga i riskzon eftersom dessa är överrepresenterade där. Det gör också att kommunerna får möjlighet att arbeta med lokala inflytandeforum för att ge dessa ungdomar inflytande och delaktighet som en del i en demokratisk fördjupning. Fritidsgårdarna har också blivit en allt viktigare arena för arbetsmarknadspolitiska insatser. Dessutom påpekar i sin rapport att unga homosexuella, bisexuella och transpersoner här kan få en . Möjligheten att kunna träffas på mötesplatser som är till särskilt för dem, där de kan känna sig trygga och slippa bli ifrågasatta på grund av sin sexuella läggning, sin könsidentitet eller sitt könsuttryck, är viktiga för att stärka deras psykiska hälsa. För de unga som varken i samhället eller inom sin familj möter acceptans för sin sexuella läggning eller könsidentitet fyller dessa verksamheter ett stort behov. Med förstärkta resurser kan också ett mer medvetet och systematiskt arbete startas för att skapa aktiviteter och forum för tjejer. Särskilt i förorterna måste fritidsgårdarna öppnas upp för tjejerna. En bättre utbildning hos ledarna i könsmaktsordning bör rymmas inom de förstärkta resurserna. Regeringen bör utreda frågan om hur fritidsgårdsverksamhet kan bedrivas i alla kommuner och hur detta bäst ska finansieras. Vad jag här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr214. Samlingsplatser för unga, punkt 8 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr226 av i och (båda S) yrkande 2. Möjligheten till samlingslokaler för ungdomar på ungdomars villkor är olika i landet. Flera kommuner har haft en ambitiös satsning på ungdomsfrågorna, främst manifesterad i en genomtänkt satsning på fritidsgårdarna. Det finns i det flesta fall en stor medvetenhet bland kommunpolitikerna om kultur- och fritidsverksamhetens betydelse i barn- och ungdomsarbetet. Fritidsgårdarna erbjuder möjligheter till en meningsfull fritid, där ungdomarna själva har stort inflytande och kan påverka. Fritidsgårdarna ska arbeta i ett främjandeperspektiv, i syfte att ge möjligheter till det som skapar friskhet i ungdomars liv. Fritidsgården arbetar med att föra samtal och ge kunskap om etik och moral, rätt och fel, mans- och kvinnoroller, rasism och främlingsfientlighet, droger, demokrati, miljö och hälsa. Fritidsgården är en trygg, attraktiv mötesplats för unga i olika åldrar och med olika kön, kulturell bakgrund och livsstil där aktiviteterna organiseras av utbildad och kompetent personal. Verksamheten ska präglas av frivillighet och öppenhet.