· H001NU8 · 2013-03-06 19:27:30 — Det är helt riktigt att när man kommer till konkurrenskraftsrådet eller där näringslivsfrågor tas upp är regeringen noga med att tala om småskaligt först, att regelkrångel ska bort, och så vidare. Men vi som sitter i vet att det kommer hundratals förslag på andra ställen. Jag har aldrig sett en sådan kommentar i något annat råd över huvud taget. Jag skulle gärna vilja få en kommentar på det.Det andra jag skulle vilja ha kommentar på är följande. Jag fastnade väldigt mycket på att hade reagerat på att man förväntat sig de stora resultaten långt ut i regelgivningskedjan och inte lagt tonvikten på där regelbördan låg, nämligen lagar och förordningar. Vad är reaktion på det? Jag ska försöka att svara på frågorna. Jag tror att jag skönjer en politisk åsikt i inlägg. Om det är så får du gärna styrka det igen. Jag tror att vi är överens om att det småskaliga behöver stödjas än mer. Det är vad jag tror att jag kan tolka in i inlägg. Det är i så fall önskvärt att fler tar ton i den frågan och talar om småskalighet.Alla företag har varit små från början, eller nästan alla har varit det. Vi kan nog allihop bli mycket bättre på att tala om det. Låt mig referera vad en socialdemokratisk statssekreterare sade efter det att han hade slutat som statssekreterare, jag tror att det hade gått tre . Han sade: Jag hade aldrig kunnat tro att det var så här krångligt, komplicerat och ibland dyrt att vara företagare.Jag säger inte det för att raljera, tro mig. Jag säger det för att det är ett bra exempel. Den som inte har varit företagare eller befunnit sig i närheten av en företagarmiljö har ganska svårt att förstå de utmaningar som företagare står inför.När jag skulle starta ett företag var jag uppskrämd bland annat av politiker med argumentet att det är så förtvivlat svårt att få en F-skattsedel. Det var väl det minsta bekymret jag hade. Det var inte problemet. Problemet var att starta min småskaliga verksamhet och klara år ett och två.Jag ska inte djuploda i sakfrågorna exakt. Vi i politiken har ett gemensamt ansvar att inte skrämma upp människor. I den här debatten riskerar vi att göra det genom att tala om: Regelbördan är så stor att det inte är någon idé för dig att starta företag. bryr sig lyckligtvis inte entreprenörer om det. De kör på ändå. Jag tror att har helt rätt i den analysen. Det är nog mycket skrämsel. Inte minst näringslivets organisationer har i så fall bidragit till den skrämseln.Jag vill återgå till detta med att det ska ske långt ut i regelgivningskedjan. Jag tror att den frågan är ganska viktig. När man väl kom igång med sitt arbete sade man att man skulle vända på alla stenar.Om man ska titta tillbaka har det inte varit fråga om så mycket lagstiftning där man har sagt: ska vi minska eller förändra lagstiftningen så att regelbördan för företagen ska minska. Det har heller inte varit fråga om särskilt många förordningar.Man har förlitat sig ganska mycket på att detta ska ske ute på myndighetsnivå. Vi har fått exempel på det i men framför allt i näringsutskottet. Där har vi fått ganska goda exempel på hur myndigheter har arbetat. Men det har uppenbarligen inte räckt.Min fråga till är: På vilket sätt kommer regeringen att arbeta för att fokus flyttas på de tunga områdena med lagar och förordningar som regeringen själv beslutar om så att det inte förväntas att myndigheter ska sitta och rucka på varenda liten föreskrift som de ger ut? Det är ett av de stora problemen, i varje fall enligt . Vi kan säkert fundera över vad som är det tyngsta. pekar på att det är en tung del för företagen.Eftersom du frågar om konkreta åtgärder tror jag helt säkert att det spelar roll hur myndighetsutövningen fungerar. Det är en sak vad vi fattar för beslut om lagar. Men det är viktigt hur det genomförs.Landshövdingen i har fått ett uppdrag att se till att landshövdingarna i samtliga 21 län, de övriga 20, verkar för att länen ska vara mer tillgängliga för företagande och bevakar eventuellt krångel. Det tror jag är en viktig del.En annan del är att kunna ha en hemsida så att du kan lämna uppgifter en gång, vilket näringsminister presenterade . Det tycker jag är bra och vettigt. Där tror jag att man kan komma åt mycket av det som tar tid för företagare . Vi i det öppna samhället måste titta på vilka kostnader som vi får med beslut.Jag kanske inte var helt tydligt mot . har du inte möjlighet att svara. Det gällde trots allt månadsuppgifterna. Det är ett tillkännagivande från oppositionspartierna i skatteutskottet. Det gäller inte allianspartierna, utan det är ett tillkännagivande.Det skulle vara intressant att veta om det endast är byggsektorn det handlar om. Det kan vi förstå. Byggbranschen har bett om det. Det kan vi ha viss förståelse för. Jag säger detta med tanke på tidigare inlägg från i första hand men även från Socialdemokraterna.Det kan vara intressant att veta hur man har tänkt här. Gäller det för samtliga branscher bör vi också utvärdera det kostnader som det för med sig att ha månadsuppgifter. Det finns inte många som är positiva till utredningen i den frågan. I övrigt får jag tacka för replikskiftet. Det ska vara enklare, det ska vara roligare och det ska vara lönsammare att vara företagare i ! Det var under den parollen som alliansregeringen rivstartade för lite . Det är också under den parollen vi fortsätter vårt arbete.Målet är ett näringslivsklimat i världsklass där fler företag bildas, fler företag växer och fler företag anställer. En fundamental del av detta är regelförenklingsarbetet. Det har också varit ett av alliansregeringens mest prioriterade områden.Herr talman! Timmen är sen, och man börjar känna att luften så smått börjar gå ur ledamöterna i kammaren. När jag lyssnar på inläggen från våra oppositionspolitiker kan jag konstatera att det uppenbarligen har gått dem helt förbi att väldigt mycket har hänt på området.Som ett axplock kan nämnas avskaffad revisionsplikt för vissa bolag och enklare redovisningsregler, kvartalsredovisning av mervärdesskatt, förenklingar av arbetsmiljölagstiftningen, förbättrade 3:12-regler, förenklingar när det gäller tidsbegränsade anställningar, enklare regler för bokföring och arkivering och en enklare redovisning vad gäller jämställdhetsplaner och lönekartläggningar. Till detta kan läggas många fler exempel.När man ska granska huruvida detta varit lyckosamt eller inte kan man välja lite olika angreppssätt. Man kan göra som oppositionen och välja linjen att ingenting uppenbarligen har hänt här. Man kan tycka att regeringens politik är ett kapitalt misslyckande, att området är bortprioriterat, att det inte går att tala om något trendbrott eller att företagen blivit totalt grundlurade. Detta, herr talman, är varken trovärdigt eller seriöst.Mer intressant är det då att läsa granskning. anför i sin rapport en rad områden där man inte anser att regeringen har nått ända fram.De rekommendationer lämnar till regeringen rör mål och indikatorer för uppföljning, prioriteringar av tunga regelområden, tillämpning av konsekvensutredningar och ett bredare mandat för Regelrådet.Ska man göra någon form av sammanfattning av den tyngsta kritiken så menar att regelförenklingsarbetet haft en alltför stor tyngdpunkt vid att jaga administrativa kostnader och att alltför få förenklingar har genomförts som verkligen gjort skillnad i företagens vardag.Liknande kritik har också förts fram av Företagarna, och Näringslivets regelnämnd.Har då regeringen slagit dövörat till för den kritik som har riktat och de förslag som våra företagarorganisationer har fört fram? Nej, herr talman, självklart inte! I själva verket har regeringen redan agerat på ett sätt som bemöter en väldigt stor del av den kritik som framförs.Under förra mandatperioden genomfördes som nämnts nästan 500 förenklingsförslag, vilket sänkte de administrativa kostnaderna med ca . Detta är första gången vi har kunnat se hur de administrativa kostnaderna i de facto har minskat. Vi visade att det går att vända utvecklingen.Arbetet med att sänka kostnaderna har varit ambitiöst och viktigt, men man får för den sakens skull inte vara rädd för att konstatera att det troligen har tagit en hel del energi från andra åtgärder som möjligen hade gjort större skillnad i företagens vardag.Man ska dock vara medveten om att det är oerhört svårt att mäta vad som verkligen uppfattas som förenklingar. Det rör nämligen då inte bara lagar och regler som behöver ändras, utan det handlar också om hur man upplever kontakterna med statliga myndigheter, landsting, regioner och kommuner. Det handlar om vilket bemötande man får, hur långa handläggningstiderna är, vilken service som är tillgänglig och hur man måste lämna in en viss uppgift.Herr talman! presenterade regeringen inriktningen för det fortsatta arbetet med att förenkla för företagen. Det är bara att konstatera att denna inriktning ligger väl i linje med vad lyfter fram.För det första ska företagens kostnader fortsatt minska, och vi ser nu över möjligheterna att bredda detta till att omfatta även andra kostnader än de rent administrativa. Man ska dessutom känna en märkbart positiv förändring i företagens vardag.För det andra ska det bli enklare att ha kontakt med sin kommun och sin länsstyrelse. Här pågår nu ett intensivt arbete i samtliga 290 kommuner och 21 länsstyrelser.För det tredje ska förslag på minskat krångel följas upp. Här är det glädjande att konstatera att av de nästan 500 förslag som har inkommit från näringslivet har nu genomförts, antingen helt eller delvis. Men mer finns att göra.För det fjärde ska konsekvenserna vara bättre utredda när nya lagar och regler införs.För det femte ska det vara lätt att lämna nödvändiga uppgifter om företaget till statliga myndigheter. Helst ska man bara behöva lämna uppgifterna en gång och till ett ställe. Jag hoppas att oppositionen här uppmärksammade den debattartikel som näringsministern skrev i i måndags.Herr talman! Jag vill betona att jag välkomnar . Den är värdefull, den är tydlig och den lägger en god grund för hur vi ytterligare ska kunna skruva upp tempot i regelförenklingsarbetet och hur vi ska kunna fortsätta den goda utveckling som vi har sett sedan 2006.Men med detta sagt vill jag också peka på att det finns fler granskningar, fler mätningar och fler röster i debatten. Min allianskollega nämnde undersökning, deras enkät Företagens villkor och verklighet. Det är en av största, med 19 000 företag som svarat. Den visar att den andel företag som upplever lagar och regler som ett tillväxthinder har minskat från . Detta är ett tecken på att det förenklingsarbete som bedrivits har haft effekt.Jag vill också peka på en annan studie, Regelbörda och växande företag, som presenterades av Tillväxtanalys . Där konstaterar man att vid en internationell jämförelse av regelbördan och de institutionella ramvillkoren ligger mycket bra till i många avseenden, särskilt vad avser rättsstatens principer, öppna marknader, liten reglering av tjänstesektorerna och låga inträdesbarriärer.Dock pekar man på tre viktiga områden där avviker på ett sätt som försvårar för entreprenörer och växande företag. Det handlar om ett omfattande offentligt ägande av företag på konkurrensmarknader, om höga skatter och om en strikt arbetsmarknadslagstiftning för tillsvidareanställningar.Man drar slutsatsen att ur ett ekonomiskt perspektiv bör fortsätta i en riktning med ytterligare konkurrensutsättning och avyttring av offentligt ägande i företag som verkar på konkurrensmarknader och där skäl för ägarmässig inblandning saknas.Herr talman! Efter att ha lyssnat på föregående debatt förstår jag att detta är en analys som fullständigt har gått oppositionen förbi.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Att minska regelbördan för företag är en mycket viktig men grannlaga uppgift. Regeringen har bedrivit ett målmedvetet arbete för att minska regelkrånglet för företagen genom en hel rad olika åtgärder. står det klart att betydligt mer behöver göras framöver för att ytterligare förbättra villkoren för - därom kan vi nog vara helt överens. Det behöver ske medvetna satsningar på en rad områden för att förenkla livet för och företagare. Kort sagt: Vi ska låta företagare vara företagare och inte byråkrater.Att det ännu behöver göras mycket på regelförenklingsområdet visar med all önskvärd tydlighet. övergripande slutsats är att regeringen ännu är långt från målet att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Resultatet från en enkät som det här har redovisats till och som har genomfört visar att vi har långt kvar innan vi alls kan vara nöjda.Herr talman! Regeringen instämmer delvis i övergripande slutsats - just detta som jag angav tidigare. De skäl som anges till att regeringen inte helt instämmer med är bland annat enkätundersökning Företagens villkor och verklighet, som vi också har hört talas om tidigare i debatten. Den visar att den andel företag som upplever lagar och regler som ett tillväxthinder har minskat från mellan 2008 och 2011.Herr talman! Det är bra. Är vi nöjda? Är vi klara? Nej, men det är bättre. Enkätundersökningen är en av största, med 19 000 företag som har svarat. Det förenklingsarbete som har bedrivits har gett effekt. Men som oppositionen vet tar det tid att ändra regelverk och attityder om det ska ge bestående effekter.Till detta ska också läggas det faktum att jag är helt övertygad om att det är en hel del av de regler och krångel som förekommer på lokal och regional nivå som företagarna ser i sin vardag som står för många, kanske de flesta, irritationsmomenten. Men företagen ser inte vem som står bakom vilken regel i , och därför är det fortsatta arbetet fortsatt mycket viktigt.Därför är det bra att regeringen har inrättat ett så kallat regelråd, vilket också får beröm av i den rapport vi talar om. Likaså får inrättandet av delmål och indikatorer ett gott betyg. Men det kanske framför allt är detta att regeringen har identifierat denna sektor som ett av de fem prioriterade huvudområdena för det fortsatta arbetet som ger anledning att hoppas på ännu snabbare resultat.Regeringen har också betonat vikten av samråd med näringslivet. Detta samråd har bedömts som viktigt för att prioritera och inrikta arbetet på det som företagen bedömer som mest angeläget för att skapa en faktisk förändring i vardagen. Tiden är nu mogen för en delvis annan process, vilket framgår av redovisningen av det fortsatta förenklingsarbetet.Herr talman! En märkbar positiv förändring i företagens vardag uppnås på olika sätt, inte bara genom förändringar av lagar och regler. Väntetider och handläggningstider liksom service och bemötande hos myndigheter är också viktiga beståndsdelar i arbetet. Regeringen tar nu därför steget fullt ut och utgår från företagens vardag när åtgärder tas fram. gav regeringen i uppdrag att genomföra projektet . Projektet kommer att fokusera på de faktorer som företagare upplever som mest betungande och på branscher med stor tillväxtpotential.När det gäller uppgiftsinlämnande till myndigheter har regeringen i sin vishet tillsatt en utredning som tar sikte på just detta. Syftet är att minska och förenkla uppgiftslämnande för företagen, och målet är "en gång till ett ställe", som vi har hört tidigare.En kartläggning ska göras över vilka krav på uppgiftsinlämnande som finns . samordnar allt detta, och det ska vara klart i november i år.När jag liksom ni träffar företagare ute i landet kommer alltid frågan om regelkrånglet upp. I princip tycker företagaren alltid att regelbördan är ett större bekymmer än skatterna, även om dessa också är viktiga. Därför måste regelbördan minskas, och vi får helt enkelt inte införa nya bestämmelser som krånglar till det. Jag är därför angelägen om att det förslag om månadsuppgifter som ska komma inte lägger sten på bördan för redan tyngda företagare.Herr talman! Regeringen har ändå ett mycket ambitiöst program när det gäller förenklingsarbetet. har regeringen sänkt de administrativa kostnaderna för företagen med 7 miljarder. Närmare 500 förenklingsförslag har genomförts av departementet och av myndigheter för att förenkla för företagen.Arbetet med att sänka kostnaderna är ett pågående arbete. För att nämna ett exempel föreslås ett stort antal myndigheter hantera beställningar av varor och tjänster elektroniskt. Förslaget uppskattas sänka de administrativa kostnaderna för företagen med . Detta löser inte allt; det är bara en liten del av helhetslösningen. Men det är ändå 500 miljoner kronor.Jag vill dock lyfta fram tankar om att en tydligare strategi borde ha getts och att man ska prioritera de verkligt tunga regelförenklingarna. Tio små förenklingar kanske ser bra ut på papperet, men våra företag och företagare kan vara mer betjänta av några få rejäla förenklingar i regelverket.För har regeringen redan innan granskning valt att bredda förenklingsarbetet. Arbetet fokuserar nu på fem områden som bedöms ge den största effekten. De fem områdena är sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på läns- och kommunnivå, uppföljning av förenklingsförslagen från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. ska man också ha i minnet att inte tar upp det som hänt under innevarande mandatperiod.Sverige tillhör de länder inom EU som har drivit förenklingsarbetet med hög intensitet . Det har gett resultat. Man kan notera att väntetider och handläggningstider, service och bemötande som sagt är en del av ett bra företagsklimat som också har blivit mycket bättre.Internationellt sett och med tanke på utgångsläge är målet att minska företagens administrativa kostnader till 2012 ett mycket ambitiöst åtagande. Vi har lyckats med ett trendbrott, men trots det omfattande arbete som har lagts ned behövs det mer tid för att nå detta mål.Avslutningsvis, herr talman, har vi lyckats åstadkomma en betydande nivåhöjning i arbetet med att förenkla för företagen på departements- och myndighetsnivå. Förenklingsarbetet har blivit en naturlig och integrerad del av regelgivarnas vardag. Bland tjänstemännen på departement och myndigheter finns en större medvetenhet om att regler faktiskt kostar pengar någon annanstans.Detta bådar gott för framtiden. Men vi får aldrig släppa greppet om att ifrågasätta hela regelbördan!Herr talman! Företagare ska vara företagare och inte byråkrater. Jag tycker att det har varit en fin, engagerad och intressant debatt som vittnar om att ledamöterna över blockgränserna har insikt om att ett väl fungerande och växande näringsliv är själva grunden för vår välfärd.Det är klart att enkla regler är något av det allra viktigaste för att näringslivet ska kunna utvecklas. Jag ska bidra till förenklingen genom att fatta mig väldigt kort. Jag lovar att inte upprepa det som mina allianskamrater har sagt. Det är en viktig del av förenklingsarbetet att vi inte ser upprepning som kunskapens moder.Jag tror att det har gått fram ganska väl att vi välkomnar . Vi tycker att regeringen har gjort stora saker på det här området. Mer kommer att göras. I konstateras att företagarnas upplevelse av regelbördan inte har påverkats i den utsträckning som verkligheten visar. Och det är väldigt svårt att sätta upp mål för hur folk ska uppleva saker och ting. Därför måste man ha en bred ansats, och jag är glad att regeringen har breddat sin ansats i regelförändringsarbetet på det konkreta sätt som har lyfts fram här i debatten.Jag vill lyfta fram det som flera andra talare har varit inne på, nämligen det som hotar denna goda utveckling vad gäller regelförenklingsgarbete. Det är det som skulle hända om månadsuppgiftsutredningens förslag skulle genomföras rakt av, som förslaget ligger.Nu vet jag att förslaget i huvudsak går ut på att arbetsgivare som måste lämna uppgifter om inkomst av tjänst en gång nu ska göra det . Vi kan alla multiplikationstabellen och kan räkna ut vad det innebär.När man sedan tar del av vad det i själva verket handlar om visar det sig att man utöver uppgift om inkomst av tjänst ska redovisa alla ersättningar i samband med sjukdom, ledighet, föräldraledighet, traktamenten och säljprovisioner. Hundratals lokalt kollektivavtalade ersättningar och tillägg ska konkretiseras, periodiseras och härledas till rätt intjänandemånad. Även om de har betalats ut ska småföretagaren sitta och kolla vad det var för intjänandemånad som varje ersättning handlade om. Jag kan bara säga att detta inte blir lätt. Vi kommer att vara häpna nästa debatt här om det tillkännagivande som oppositionen drev igenom, och som samtliga allianspartier reserverade sig mot, blir verklighet.Jag är glad över att näringsministern i en debattartikel har sagt att hon inte tycker att det här ska genomföras på det sätt som föreslås i utredningen. Jag menar att utredningen i princip bör kastas i papperskorgen, där den hör hemma, och att man ska ta fram det som är det väsentliga här.Vad säger tillkännagivandet? Det är ett väldigt smalt tillkännagivande. Jag hoppas att oppositionen ger klara besked på den här punkten: Är det så att vartenda litet företag ska in i detta, eller är det byggbranschen och kanske tvätteribranschen? Det är väsentligt att vi får reda på det, för det är faktiskt ni som bestämmer hur det ska bli. Regeringen har att effektuera de beslut som fattas i form av tillkännagivanden här i kammaren.Nu väntar vi på besked från oppositionen. Hur blir det med detta?