bet · H001KrU10 · 2013-05-15 00:00:00 — Mot denna bakgrund är den s.k. folkhögskolesatsningen och satsningen för dessa ungdomar till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs välkomna. Med hänsyn till dessa satsningar och till att regeringens beredning av delbetänkandet, Ungdomar utanför gymnasieskolan ett förtydligat ansvar för stat och kommun, bör avvaktas, avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr327 (C). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om folkbildning inom it med hänvisning till att arbetet med att öka den digitala delaktigheten i samhället bör inrymmas inom anslaget. Jämför reservation 14 (S). (S) framhåller i motion 2012/13:Kr248 att digital delaktighet är ett krav för en väl fungerande demokrati och understryker därför vikten av att folkbilda för att få med alla i it-samhället. har i sitt budgetunderlag 20142016, som inlämnades till , föreslagit en ökning av folkbildningsanslaget med och framfört följande: Med en generell höjning av folkbildningsanslaget på får studieförbunden och folkhögskolorna möjlighet att möta fler deltagare och fler behov av folkbildning i samhället. Samhällsstödet till folkbildningsverksamhet bidrar till att hålla ihop samhället och motverkar utanförskap och främlingsfientlighet. Det ger förutsättningar för digital delaktighet och möter medborgarnas behov av ett livslångt lärande. Den snabba digitaliseringen förändrar villkoren i samhället, skapar nya folkbildningsbehov hos medborgarna och innebär en utmaning för demokratin och den sociala sammanhållningen. Det digitala utanförskapet är fortfarande omfattande. Principen om lika rättigheter och möjligheter för alla medborgare riskerar att undergrävas om inte fler aktiva åtgärder för digital inkludering kommer till stånd. har undertecknat Digital agenda för . Folkbildningen är beredd att, själv och i samverkan med andra organisationer och aktörer i civilsamhället, aktivt tillvarata digitaliseringens möjligheter. Drygt en miljon vuxna har inte tillgång till all den information, samhällstjänster, kulturverksamhet och sociala interaktionsmöjligheter som erbjuds via internet. Det krävs utbildning och handledning för att fler ska bli delaktiga. Studieförbunden och folkhögskolor gör stora insatser och är beredda att möta fler behov och ge fler deltagare digitala basfärdigheter. Som ovan nämnts anslår staten till folkbildningen 2013. Utskottet anser att arbetet med att öka den digitala delaktigheten i samhället bör inrymmas inom anslaget. Motion 2012/13:Kr248 (S) avstyrks. Skärpta krav på trossamfund för att få statsbidrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skärpta krav på trossamfund för att få statsbidrag, med hänvisning bl.a. till att de regelverk som finns är ändamålsenliga. Jämför reservation 15 (SD). (M) anser i motion 2012/13:Kr268 att regeringen bör se över regelverket i syfte att förbättra kontrollen av samfunden så att bidrag inte betalas ut till samfund och församlingar som i praktiken inte följer svensk lag eller uppmanar andra att inte följa svensk lag. Motionären tar som exempel upp olika typer av förtryck mot kvinnor. m.fl. (SD) anser i motion 2012/13:A394 att kraven bör skärpas och statsbidragen bör dras in, för alla former av trossamfund eller föreningar baserade på etnicitet, om de understöder någon form av hedersrelaterad struktur (yrkande 25). och (båda SD) anser i motion 2012/13:Kr340 att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. m.fl. (SD) anser i motion 2012/13:K380 att könsuppdelning i religiösa lokaler är ett brott mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och strider mot mäns och kvinnors lika värde (yrkande 2). Motionärerna hänvisar till . I samma motion anser motionärerna att verksamheter som tillåter detta inte bör berättigas statliga bidrag (yrkande 1). I artikel 9.1 står följande: Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. I artikel 9.2 står följande: Friheten att utöva sin religion eller tro får endast underkastas sådana begränsningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten, till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna I artikel 18 står följande: Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar frihet att byta religion och trosuppfattning och att, ensam eller i gemenskap med andra, offentligen eller enskilt, utöva sin religion eller trosuppfattning genom undervisning, andaktsutövning, gudstjänst och religiösa sedvänjor. Statligt stöd till trossamfund Regeringen bestämmer vilka trossamfund som kan få statsbidrag. Förutsättningarna för trossamfund att få statligt stöd regleras i lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. Av lagen framgår att målet för stödet är att det ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Dessutom anges att statsbidrag får lämnas endast till ett trossamfund som dels bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på, dels är stabilt och har egen livskraft. Av propositionen 1998/99:124 framgår att i detta ligger att samfunden ska utöva sin verksamhet med respekt för alla människors lika värde och verka för att utveckla förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är i första hand stöd till trossamfunden (SST) som följer upp det statliga stödet till trossamfund, och som granskar att det används så att målsättningen med stödet uppfylls. När det gäller enskilda bidrag kan SST besluta att inte betala ut ett beviljat bidrag om tveksamhet råder om lämnade uppgifter. SST kan också besluta att ett bidrag ska betalas tillbaka. Detta kan exempelvis ske om bidraget inte används för det ändamål det beviljats för eller om samfundet har underlåtit att lämna tillräcklig redovisning till SST. SST:s uppföljning sker huvudsakligen genom de rapporter över bidragsanvändningen som samfundet lämnar och även i hög grad genom den dialog som SST fortlöpande har med företrädare för de olika samfunden. SST lämnade en rapport till regeringen med anledning av ett tv-reportage, Imamernas råd. I reportaget besökte två kvinnor utrustade med dold mikrofon och kamera tio moskéer i för att diskutera frågor om jämställdhet och äktenskap. Det framkom att företrädare för ett antal moskéer gav råd som inte är förenliga med svensk lag och grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Fem av de tio moskéer som skildras i reportaget hade statsbidrag genom medlemskap i en muslimsk riksorganisation. Av rapporten som SST lämnade till regeringen framgår bl.a. följande: Efter reportaget kallade SST till extrainsatt sammanträde med det . SST besökte också alla de berörda lokalförsamlingarna för att få en klarare bild av hur man lokalt ser på det som framkommit och vad man planerar att göra åt saken. Sammanfattningsvis fick reportaget och de reaktioner det väckte en rad konsekvenser. Flera av de personer som uttalar sig i reportaget (imamer, socialansvariga, föreläsare) har fått avsluta sina uppdrag i sina respektive moskéer. Nya rutiner för vem som uttalar sig om vad och regler för screening av talespersoner har implementeras eller planeras i flera församlingar. Initiativ till en översyn av kvinnlig representation i de muslimska församlingarna har tagits. Vidareutbildning i svenska lagar, förordningar och normer planeras nationellt. En stor imamkonferens hölls där reportaget Imamernas råd specifikt avhandlades. När det gäller hedersrelaterat våld anger SST att man i arbete och rapporter kring detta ämne inte kan påvisa att någon organisation som erhåller statsbidrag aktivt skulle verka för hedersrelaterat våld. Det är snarare individer som gör detta utifrån en kulturell bakgrund (traditioner). Utskottet anser inte att det finns skäl att ändra de regelverk som finns när det gäller de bidrag till trossamfund och föreningar som motionärerna åsyftar. Utskottet vill dock understryka att det är viktigt att det görs en noggrann kontroll och uppföljning av lämnade bidrag. Som framgår ovan sker en sådan kontroll och uppföljning, och utskottet förutsätter att detta arbete bedrivs aktivt även i fortsättningen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr268 (M), 2012/13:Kr340 (SD), 2012/13:K380 (SD) yrkande 1 och 2012/13:A394 (SD) yrkande 25. Dialoger med religiösa samfund och kulturellt eller etniskt baserade föreningar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om dialoger med religiösa samfund och kulturellt eller etniskt baserade föreningar med hänvisning till att motionen får anses tillgodosedd. Jämför reservation 16 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2012/13:A394 att det behövs fördjupade dialoger med religiösa samfund och kulturellt eller etniskt baserade föreningar för att införliva dem i arbetet med förankringen av den svenska värdegrunden hos deras medlemmar (yrkande 26). I regeringens skrivelse 2011/12:244 Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism angav regeringen att de avsåg att ge stöd till trossamfund (SST) i uppdrag att inleda en utvidgad dialog med trossamfunden i syfte att ytterligare stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar och motverka antidemokratiska yttringar i samhället. Regeringen har i regleringsbrev gett SST detta uppdrag. I regleringsbrevet fick SST även i uppdrag att analysera behovet av och föreslå åtgärder för insatser för kompetensutveckling av trossamfundsledare från olika religioner i syfte att värna demokrati och samhällets uppbyggnad. Det sistnämnda uppdraget redovisade SST till regeringen . Av redovisningen framgår att och framåt kommer över 60 personer inom trossamfunden att erbjudas kompetensutveckling inom bl.a. områdena samhällskunskap, aktuell lagstiftning, svensk religionshistoria och mänskliga rättigheter. Vidare kan nämnas att Regeringens råd för kontakter med trossamfunden inrättades 2000. I rådet är både staten och trossamfunden representerade, och rådet träffas . Rådets uppgift är att vara ett forum för diskussion om frågor av övergripande gemensamt intresse för både staten och trossamfunden. Rådet är inte någon beslutsinstans, utan ska i första hand främja kontakten mellan staten och trossamfunden genom en bred diskussion om övergripande gemensamma frågor. Med hänsyn dels till de uppdrag regeringen gett SST i de båda regleringsbreven, som helt stämmer överens med motionärernas intentioner, dels till de syften som Regeringens råd för kontakter med trossamfunden har, får motionen anses tillgodosedd. Motion 2012/13:A394 (SD) yrkande 26 avstyrks. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad form Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det civila samhället, idrott och folkbildning som är likalydande eller snarlika med motioner som relativt tagit ställning till. Utskottet avstyrkte och (bet. 2011/12:KrU2 och 2011/12:KrU8) motionsyrkanden som är likalydande eller snarlika med yrkandena nedan. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att yrkandena nedan kan behandlas i förenklad form. Motionerna 2012/13:Kr207 (V) yrkandena 24, 2012/13:Kr250 (S), 2012/13:Kr251 (S), 2012/13:Kr267 (S) 2012/13:Kr283 (FP), 2012/13:Kr312 (S), 2012/13:Kr313 (S), 2012/13:Kr320 (S) yrkandena 31, 3536, 2012/13:MJ474 (M) yrkandena 34 och 2012/13:Ub383 (MP) yrkande 2 avstyrks. Motion 2012/13:Kr283 av (FP) om att byta namn på till Myndigheten för civilsamhället. Motion 2012/13:Kr313 av och (båda S) om att se över behov och möjligheter för sociala föreningar att söka ekonomiskt stöd. Kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) om att värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd (yrkande 31) att ge flickor och pojkar lika möjligheter att utöva idrott (yrkande 35) sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer (yrkande 36). Kommittémotion 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) om att staten i sin bidragsgivning bör poängtera vikten av fortsatt arbete för en jämställd idrott (yrkande 2) att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma att idrottsrörelsen behöver ökad kunskap vad gäller trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, funktionsnedsättning eller etnicitet (yrkande 3) att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma idrottsrörelsens miljöarbete (yrkande 4). Motion 2012/13:Kr251 av och (båda S) om ungdomsidrott. Motion 2012/13:Kr267 av och (båda S) om ett statligt engagemang för att få stora mästerskap till . Motion 2012/13:Kr312 av m.fl. (S) om idrott och hbtq-personer. Motion 2012/13:MJ474 av (M) om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott (yrkande 3) att verka för en jämställd tilldelning av resurser till både flickors och pojkars idrottsverksamhet (yrkande 4). Motion 2012/13:Kr250 av och (båda S) om ett särskilt föräldralyft i matematik där staten, lokala skolor och folkbildningens aktörer tillsammans antar utmaningen att dels ge föräldrar bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsningen, dels öka föräldrarnas egna kunskaper i matematik. Motion 2012/13:Ub383 av m.fl. (MP) om en förändrad lägsta åldersgräns för allmän linje på folkhögskola från 18 till (yrkande 2). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har lett till följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Läxhjälp av frivilligorganisationer, punkt 3 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr294 av (S). Förutsättningarna för barn att klara sin skolgång varierar. Hemförhållanden ser olika ut; alla elever har inte föräldrar som kan ställa upp och stödja sina barn. Det kan handla om utbildningsbakgrund, språkfärdigheter, bostadsförhållanden, trångboddhet, avsaknad av lugn och ro men även tid för föräldrar som kan ha långa arbetsdagar som inte medger det stöd som barn så väl behöver. Det har betydelse för barnens möjligheter att ta till sig de kunskaper som läxläsning ger. I många fall handlar det om klasstillhörighet. Samhället och skolans uppdrag är att ge alla elever en likvärdig utbildning oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden. Det finns skolor där endast fyra av tio elever tar sig vidare till gymnasiet. rapporterar om kraftigt ökande skillnader mellan skolor. Skolor med socioekonomiskt utsatta områden får sämre resultat. Regeringens beslut om RUT-avdrag för läxhjälp är ett alternativ som bara gynnar köpstarka familjer och elever med generellt bättre betyg. Det finns andra möjligheter som skulle öka rättvisan som är billigare och som ger alla elever samma chans. En möjlighet är givetvis läxhjälp via skolan, en annan är de frivilliga organisationer som ger gratis läxhjälp, t.ex. Mattecentrum. En annan frivilligorganisation är Stiftelsen som är verksam i utsatta områden i , och snart och . Det är mycket goda exempel på frivilligorganisationer som jobbar icke vinstdrivande med ekonomiskt stöd från näringslivet. Det stödet i kombination med de ideella krafterna resulterar i att fler ungdomar kan gå en ljusare framtid till mötes. Regeringens beslut om RUT-avdrag visar att regeringen tror på läxhjälpens betydelse, men det är alldeles för ensidigt inriktat. Alla elever ska ha möjlighet till läxhjälp, för det är betydligt fler som behöver det. Med anledning av det ovan anförda föreslås regeringen omgående ta initiativ till att stöd ges till alla elever som vill och behöver läxhjälp och att de kan få det oaktat familjens ekonomiska förutsättningar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr294 (S). Tillgång och stöd till allmänna samlingslokaler, punkt 4 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr210 av Arhe Hamednaca (S) och 2012/13:Kr261 av och (båda C). På många håll i vårt land minskar antalet samlingslokaler drastiskt. beror det på att Folkets hus eller bygdegårdar säljs i brist på finansiering. handlar det om besparingsåtgärder från kommuner. En annan orsak är att många allmännyttiga bostäder ombildas till bostadsrätter, med konsekvensen att samlingslokaler som tidigare tillhörde allmännyttan numera ofta hyrs ut på kommersiella villkor. Att antalet samlingslokaler minskar drastiskt hotar idén om en levande demokrati med höga folkbildningsideal. Möjligheten att anordna aktiviteter som politiska sammankomster, studiecirklar, kulturaktiviteter och festligheter är viktig för den lokala demokratins utveckling. Under miljonprogrammet skulle man inte bara bygga bostäder, utan också se till att det fanns samlingslokaler som kunde hyras till en rimlig kostnad. Detta har bidragit till vårt unika och aktiva föreningsliv i . Därför är bortfallet av antalet samlingslokaler på grund av bostadsrättsombildning särskilt allvarligt. I vissa delar av vårt land, särskilt , har detta skett väldigt snabbt och antalet samlingslokaler har minskat drastiskt. De lokaler som finns kvar är oftast lokaler som hyrs ut på kommersiella villkor, vilket omöjliggör för en mindre förening att hyra en lokal för sina aktiviteter. Det är nu dags för samhället att agera för att även små och ekonomiskt svaga föreningar kan erbjudas lokaler till rimliga priser. I grunden handlar frågan om att människor måste ha möjligheter till andra sorters möten än dem som bestäms av lönsamhetskalkyler och privat ägande. Människors drivkrafter att träffas, ha roligt och utbyta erfarenheter över ålders-, klass- och kulturgränser måste vårdas och uppmuntras av politiken inte motarbetas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr210 (S) och bifaller delvis motion 2012/13:Kr261 (C). Avgifter för idrottsaktiviteter, punkt 5 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr244 av (S) och 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 32. Socialdemokraterna och ser med oro på de höjda avgifterna inom idrotten. Vi vill motverka den nuvarande utvecklingen med sänkta bidrag till idrottsrörelsen som leder till ökande avgifter för idrottande och som stänger dörrar till idrottsligt engagemang. De stora skattesänkningarna har urholkat de gemensamma finanserna. Följden är att mer än var femte kommun drar ner på stödet till idrottsföreningar. Enligt har föreningarnas avgifter ökat mycket . När kommunernas stöd till idrotten minskar ökar kostnaderna för familjer med idrottande barn. har undersökningar också visat att en av tio föräldrar inte har råd att låta sina barn utöva den idrott de vill. Vi anser att de alltmer höjda avgifterna i idrottsklubbarna är en central och viktig fråga för svensk idrott. Vi vill därför ge regeringen i uppdrag att starta en dialog med se över olika möjligheter att lösa problemet med de ökande medlemsavgifterna, och återkomma till med förslag till insatser. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr320 (S) yrkande 32 och 2012/13:Kr244 (S). Hbtq-frågor inom idrotten, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 9. Den största folkrörelsen i är den samlade idrottsrörelsen med dryga tre miljoner medlemmar. Nästan alla unga människor passerar här under sin uppväxt, vilket gör att den tillsammans med skolan är verkligt viktig för den sociala fostran. Det är därför helt centralt att idrottsrörelsen, på samma sätt som skolan, arbetar målmedvetet och aktivt med hbtq-frågor. Ingen diskriminering av sexuell läggning ska få förekomma. Det är dock ingen hemlighet att diskriminering förekommer. Attityden inom vissa idrottsförbund har av vissa upplevts som väldigt homofob. Att en viss typ av språk och jargong förekommer i omklädningsrum eller på träningar behöver uppmärksammas betydligt mer än vad det görs , då detta kan leda till att många pojkar och flickor blir djupt kränkta och förtryckta. Problemen som finns ligger inte främst på central utan på lokal nivå. Det är viktigt att idrottsrörelsens ledare påminns om sin egen position som fostrare och spridare av attityder och att diskussionen om hbtq lyfts upp och blir seriös. arbete med hbtq-frågorna är välkommet. finns dock inga konsekventa krav på antidiskriminerande motprestationer för klubbarnas ekonomiska bidrag från stat, kommun och landsting. Det anser vi är nödvändigt. Vi menar att alla klubbar som vill ha ekonomiskt stöd från det allmänna bör utarbeta en hbtq-policy och en handlingsplan för att hantera diskriminering. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:So595 (MP) yrkande 9. Konsekvenser av internationella idrottsarrangemang, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 6. Idrotten har många stora internationella arrangemang. Det är ofta en stor upplevelse med ett eller i olika sporter. Idrottsrörelsen i är också bra på att arrangera stora tävlingar. Det finns dock vissa baksidor av de riktigt stora arrangemangen. Vi vet t.ex. att det under det senaste blev en kraftigt utökad trafficking och att prostitutionen ökade markant på de orter där matcherna spelades. I vissa fall förekom också våld mellan supportergrupper. Det finns också begränsningar i hur delaktigt det lokala näringslivet får vara i att dra nytta av arrangemangen, då de stora sponsorerna till arrangemangen ofta stoppar möjligheterna för en liten lokal handlare att t.ex. öka sina inkomster något under det pågående arrangemanget. Det finns positiva sidor också. Ökad turism, ökad exponering av det egna landet och utbyte av kontakter med andra kulturer är exempel på de positiva sidorna av ett stort arrangemang. Vi menar att vi ska vara positiva till att stora arrangemang inom idrotten genomförs i och inte vara främmande för att till viss del stödja dessa med offentliga medel, men vi kräver också att en ordentlig genomlysning av förutsättningarna görs för att motverka de negativa konsekvenser som kan förekomma. Speciellt de vi hänvisar till ovan. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr207 (V) yrkande 6. Äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet i hela landet, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 3. Äldre är en grupp som ofta förbises när det gäller idrott och därför vill uppmärksamma denna fråga extra. Ny forskning visar att det är möjligt att bygga muskelmassa . Ett välkänt faktum är att äldre som tränar aktivt på olika sätt också mår bättre.