bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — 2013/14:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2013/14:1). Vidare behandlas motioner från Socialdemokraterna, om alternativa anslagsberäkningar. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområdet som redovisas i propositionen, inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . Utskottet har vidare inget att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser eller investeringsplaner inom utgiftsområdet och tillstyrker därmed propositionen i detta avseende. har genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer samt en uppföljning av tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om de båda uppföljningarna. I betänkandet behandlas även motioner om bl.a. sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp, ansvar för miljöfrågor och finansiering av verksamhet. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag. Utskottet pekar bl.a. på att har goda förutsättningar för att verka för ett långsiktigt hållbart transportsystem med fyrstegsprincipen som vägledning. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP, V) och fyra särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer a) godkänner vad trafikutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer. b) godkänner vad trafikutskottet har anfört om utskottets uppföljning av tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning. Sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 1 (S, MP, V) Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer a) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 93 2015–2050, b) bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 44 för vissa infrastrukturprojekt, c) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2015–2019, d) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2027, e) godkänner investeringsplanen för anskaffning av fartyg till Gotlandstrafiken 2014–2016, f) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2048, g) bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2015–2039, h) godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, i) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, j) godkänner investeringsplanen för –2016, k) godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, l) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, m) godkänner investeringsplanen för –2016, n) fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst , o) bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016, p) bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016, q) bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016, r) anvisar anslagen för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 22 punkterna 1–18 och avslår motionerna 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 18, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6, 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4 och 7, 2013/14:T385 av m.fl. (V), 2013/14:T453 av m.fl. (SD), 2013/14:T459 av och (båda SD), 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 8, 2013/14:T520 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3–7, 10 och 11 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 30. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 13. Reservation 2 (MP) 2013/14:T265 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:T462 av m.fl. (S). Reservation 3 (V) 2013/14:T339 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 4 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)1, (M), (S)2, (M), (M), (S)3, (FP), (S)4, (C), (S)5, (M), (MP)6, (KD), (SD)7, (V)8, (M) och (S)9. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. Avstår från ställningstagande under punkt 3. I detta betänkande behandlas budgetpropositionen 2013/14:1 i fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer och 26 motionsyrkanden från bl.a. de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. tar i betänkandet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas. Betänkandet omfattar även andra ekonomiska och organisatoriska frågor, såsom bl.a. låneramar, bemyndiganden och investeringsplaner. I betänkandet behandlas även motioner om bl.a. sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp, ansvar för miljöfrågor och finansiering av verksamhet. I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. Vidare redovisas i bilaga 2 regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag och i bilaga 3 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . har genomfört två uppföljningar som behandlas i detta betänkande i avsnittet Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Den ena uppföljningen avser regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer, se bilaga 4. Den andra uppföljningen avser tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning. En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 5. Utskottets bedömning med anledning av uppföljningarna finns i avsnittet Utskottets överväganden. Utskottet har i samband med ärendets beredning sammanträffat med statsrådet och generaldirektörerna för och Transportstyrelsen som har informerat om drift och underhåll av järnvägen. Utskottet har vidare fått information om arbetet på med vinterförberedelser på väg- och järnvägsområdet. Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till (5 kap. 12 § riksdagsordningen). har , med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till 45 . I detta ärende ska trafikutskottet föreslå för hur detta belopp ska fördelas på anslagen inom utgiftsområdet. ställningstagande till förslaget om anslagen för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (5 kap. 12 § riksdagsordningen). Mål och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet godkänner vad trafikutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer samt vad trafikutskottet har anfört om trafikutskottets uppföljning av tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit för att utveckla och förtydliga målen och resultatredovisningen. Utskottet framhåller också vikten av att regeringen med utgångspunkt från de problem som har uppmärksammats i utskottets uppföljning redovisar fortsatta insatser och resultat, även utifrån ett brukarperpektiv. Utskottet föreslår vidare att avslår ett motionsförslag om att ta fram ett nytt sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp med hänvisning till pågående utredningsarbete om en fossiloberoende fordonsflotta. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar politiken för informationssamhället och transportpolitik. Mål och resultat för politiken för informationssamhället har beslutat att det övergripande målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Utöver det övergripande målet har beslutat om mål för it-politiken inklusive bredband, för sektorn för elektronisk kommunikation, för postmarknaden och för grundläggande betaltjänster. It-politiken: Målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Elektronisk kommunikation: Målet är att enskilda företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. Post: Målet är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Grundläggande betaltjänster: Målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. När det gäller it-politiken redovisar regeringen en sammanställning som ger en översikt av utvecklingen . Översikten visar att andelen individer och företag som har tillgång till och använder bredband och internet i ökar i nästan samtliga kategorier. Regeringen konstaterar att har en fortsatt stark position när det gäller it-användning och bredband. Regeringens bedömning är att presterar jämförelsevis bra, och i flera avseenden bättre än andra, men att det också finns områden där starka position hotas och områden där andra presterar bättre. För elektronisk förvaltning redovisar regeringen bl.a. att den andel av befolkningen som använder sig av offentliga e-tjänster har ökat och att den uppgick till . Män använder sig av offentliga e-tjänster i något högre grad än kvinnor, och andelen företag som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga elektroniska ärendehantering ökar. Vidare anges att har en fortsatt hög användning av e-tjänster i relation till övriga och att de gemensamma tjänster som finns, t.ex. e-legitimation, är väl använda. Regeringen redovisar att tillgången till bredband har ökat stadigt och generellt är god i . I storstäder och större tätorter är it-infrastrukturen väl utbyggd och konkurrensen god. av hushållen och arbetsställena i hade tillgång till 4G, vilket kan jämföras med året innan. Siffrorna avser 4G-täckning där folk bor och arbetar, dvs. Utanför tätorter och småorter har tillgången till 4G för hushåll och arbetsställen ökat från . För elektronisk kommunikation redovisar regeringen att de svenska priserna för kommunikation generellt sett ligger i den lägsta kvartilen bland medlemsstaterna. har lägstapriset för en genomsnittlig användare av mobila samtalstjänster minskat betydligt. Regeringen bedömer att det finns en stor förbättringspotential i de avtal som existerar och att de åtgärder som vidtas i form av föreskrifter från () kommer att stärka konsumentmakten. Enligt regeringen är tillgången till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen generellt sett god i hela landet. Detta säkerställs främst genom marknadens försorg och ytterst genom regeringens fortsatta insatser på området i form av upphandlade lösningar. Stadigvarande bostäder eller fasta verksamhetsställen som har haft tillgång till telefoni men saknar detta får tillgång till telefoni om de begär detta. När det gäller post redovisar regeringen att tillsynen på postområdet visar att målen för postservicen i landet är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig verksamhet, vilket gör att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten är tillgodosedda. Brevvolymerna fortsätter att minska, vilket påverkar postmarknaden och dess aktörer. Minskningen beror främst på övergången till elektroniska kommunikationsformer. Konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad. För grundläggande betaltjänster redovisar regeringen att marknaden utvecklas snabbt men att möjligheten att använda elektroniska betaltjänster fortfarande varierar i olika delar av landet och även inom ett och samma län. En utbyggnad av it-infrastrukturen underlättar både privatpersoners möjligheter att använda elektroniska kommunikationstjänster och näringsidkares möjligheter att på olika sätt ta emot kortbetalningar och på så sätt också minska sina dagskassor. Länsstyrelserna rapporterar om problem för främst småföretagare inom handel och turism i glesbygd och skärgårdsområden som ibland har svårt att ta emot kortbetalningar och som ibland får resa långa sträckor för att lämna in dagskassor. Mål och resultat för transportpolitiken har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt två jämbördiga delmål, funktionsmålet Tillgänglighet och hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). har därefter beslutat om en ändring av hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). De båda delmålen har konkretiserats genom preciseringar inom ett antal prioriterade områden. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I budgetpropositionen redovisar regeringen att transportsystemet behöver fortsätta att utvecklas för att öka tillgängligheten för medborgare och näringsliv inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Det finns behov av att öka kvaliteten i näringslivets transporter. Enligt regeringen kvarstår utmaningar när det gäller t.ex. punktlighet, även om utvecklingen i det fallet bedöms gå i rätt riktning. Resultatbedömningen i övrigt pekar mot att andra angelägna åtgärder som behöver vidtas för att uppnå de transportpolitiska målsättningarna är insatser när det gäller trafiksäkerhet samt åtgärder för att minska transportsystemets miljö- och klimatpåverkan. I budgetpropositionen ges inte någon sammanfattande analys eller bedömning av resultatutvecklingen för det övergripande transportpolitiska målet. Funktionsmålet Tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge företag och människor en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Funktionsmålet konkretiseras i följande preciseringar: Medborgarnas resor och näringslivets transporter: Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Regional och internationell tillgänglighet: Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Ett jämställt samhälle: Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning: Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Barns möjligheter att använda transportsystemet: Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. Kollektivtrafik, gång och cykel: Förutsättningar för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras successivt. För medborgarnas resor redovisar regeringen en oförändrad trend. På flera områden har transportsystemet utvecklats positivt . I ett längre perspektiv är nivåerna för många mått desamma som rådde , t.ex. för punktligheten inom järnvägstrafiken. Enligt regeringen finns det områden att arbeta vidare med, bl.a. den ökade spårigheten i vägsystemet och den kraftiga ökningen av antalet upptäckta allvarliga fel i järnvägsnätet. Transportsystemets erbjudna bekvämlighet och trygghet ligger i stort kvar på tidigare observerade nivåer. För näringslivets transporter redovisar regeringen en negativ trend. Utvecklingen har varit positiv när det gäller vissa aspekter av tillförlitlighet, bl.a. punktlighet för järnvägstrafiken och minskade totalstopp i vägtrafiken, vilket har medfört att nivåerna åter uppgår till dem som rådde . Regeringen anger att transportsystemets kvalitet dock upplevs ha försämrats jämfört , både ur ett nationellt och ur ett internationellt perspektiv, vilket riskerar att minska konkurrenskraften om det fortsätter. För regional och internationell tillgänglighet redovisar regeringen att trenden är negativ och att tillgängligheten till service och arbetsmarknad har försämrats . När det gäller tillgänglighet till bytespunkter i kollektivtrafiken redovisas att underlaget är begränsat till 2012, varför en bedömning inte har kunnat göras. Utvecklingen av den interregionala tillgängligheten är enligt regeringen svårbedömd men uppvisar inga tydliga tecken på förbättring. Den internationella tillgängligheten och åtkomligheten med flyg uppvisar en försämring jämfört med föregående år med kortare möjlig vistelsetid och färre destinationer. För ett jämställt samhälle redovisar regeringen en oförändrad trend och att skillnaderna i resmönster mellan män och kvinnor består. Inom styrelser och ledningsgrupper för myndigheter och statliga bolag inom transportområdet uppgick representationen av kvinnor till . Enligt regeringen saknas det fortfarande indikatorer och nyckeltal som beskriver hur transportmyndigheterna etablerar kontakt med kvinnor såväl som män vid samråd med medborgarna i samband med planeringsprocesserna. Det finns fortfarande stora skillnader mellan kvinnors och mäns pendlingsmönster. När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bedömer regeringen att trenden är positiv. Det finns en tendens till att skillnaden i mobilitet mellan personer med funktionsnedsättning och övriga har minskat . Det finns även en tendens till att skillnaden i resandet med allmän kollektivtrafik minskar. Regeringen pekar på att fortsatte att åtgärda hållplatser och stationsområden för personer med särskilda behov men i en lägre takt än 2011. Andelen fordon i kollektivtrafiken med anpassningar för personer med funktionsnedsättning har ökat . För barns möjligheter att använda transportsystemet redovisas en oförändrad trend. Regeringen anger att myndigheternas arbete för barn i trafiken fokuseras mest på säkerheten och mindre på deras möjligheter att själva använda transportsystemet. Mycket av arbetet inriktas mot barns skolvägar. Ledsagningsservice på stationer ska vara öppen för alla som behöver den på grund av sin ålder, men den vänder sig inte till ensamresande barn. Enligt regeringen visar den tillgängliga informationen sammantaget att förbättringsåtgärder har vidtagits under årens gång men att arbetet går långsamt och i vissa avseenden bakåt. När det gäller kollektivtrafik, gång och cykel redovisar regeringen att trenden är oförändrad samt att det är ovisst hur förutsättningarna att gå och cykla har förändrats. Förutsättningarna att välja lokal och regional kollektivtrafik samt långväga tågtrafik har förbättrats sett till hur utbudet inom dessa områden har ökat. Däremot har trängseln och priserna inom kollektivtrafiken ökat, som kapacitetsbristerna och förseningarna i järnvägssystemet varit stora. Marknaden för kollektivtrafik har öppnats för konkurrens. Enligt regeringen har effekterna av reformen än så länge varit små. Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Hänsynsmålet konkretiseras i följande preciseringar. Trafiksäkerhet: Antalet omkomna inom vägtransportområdet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande, och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. Begränsad klimatpåverkan: Transportsystemet bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Övriga miljökvalitetsmål och ökad hälsa: Transportpolitiken bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. När det gäller trafiksäkerhet inom vägtransportområdet bedömer regeringen att trenden har varit positiv. Antalet personer som omkom och antalet som skadades allvarligt inom vägtransportområdet minskade jämfört med . Antalet omkomna 2012 var det näst lägsta . Medelvärdena var också väl under basvärdena. När det gäller trafiksäkerhet inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken görs ingen trendbedömning eftersom det pågår en översyn av målnivåer. Regeringen redovisar att endast ett fåtal olyckshändelser inträffade i yrkessjöfarten och att en person omkom. Inom fritidsbåtstrafiken omkom 23 personer. Totalt för sjötrafiken ligger medelvärdet för omkomna under basvärdet. En kontinuerlig förbättring av dataunderlaget för att bedöma antalet allvarligt skadade inom fritidssjöfarten gör att antalet skadade enligt mätningarna ökar och kommer att fortsätta öka. Målnivåerna måste därför ses över. När det gäller trafiksäkerhet inom järnvägstransportområdet redovisar regeringen en negativ trend. Antalet omkomna vid olyckshändelser inom bantrafiken minskade 2012. Snittnivån var trots det högre än basvärdet och måste enligt regeringen minska med för att nå målet . minskade också antalet allvarligt skadade vid olyckshändelser och ligger års målnivå. Med tanke på de höga dödstalen är enligt regeringen ändå den övergripande bedömningen av utfallet att målen är långt från att nås. När det gäller trafiksäkerhet inom luftfartsområdet redovisar regeringen en oförändrad trend. Antalet omkomna ökade från 3 till 12 personer .