bet · H001UFöU3 · 2013-05-28 00:00:00 — anser att det är viktigt att hävda den svenska neutralitetspolitiken och att det är mycket viktigt att hålls utanför Nato. Därför bör Nato inte tillåtas öva inom gränser. Ett samarbete på materielsidan inom försvaret ställer också speciella krav. Vi kan bygga system som till viss del är gemensamma för de nordiska länderna, men de ska också vara anpassade för de speciella nordiska gemensamma förhållandena. Samarbetet inom FN mellan de nordiska länderna är viktigt. Vi har ett omfattande nordiskt samarbete och samordning inom ramen för FN, det har stärkt både vårt lands och ställning inom FN. Vi är också positiva till nordiskt samarbete när det kommer till internationella insatser i FN:s regi. Här finns också en del gemensamma nordiska erfarenheter. Det bör inriktas på det vi historiskt sett är bäst på: medling och fredsbevarande, fredsförebyggande uppdrag. värnar ett starkt FN. Fram till den dag då FN har kapacitet att själv genomföra alla insatser måste vi dock tyvärr acceptera att man i vissa fall delegerar genomförandet till andra organisationer. Därför har i vissa fall stött svenskt deltagande i insatser som beslutats av FN, men genomförts av andra organisationer. Men det har skett efter en individuell bedömning i varje enskilt fall där vi bedömt insatsernas möjligheter att bidra till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. anser därför att ska avstå från att delta i Natoledda internationella insatser som inte bidrar till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. Även inom biståndsområdet finns många gemensamma nämnare som vi ska ta till vara i det nordiska samarbetet. I det ingår också arbetet med FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Sammantaget är positivt till ett nordiskt samarbete, framför allt när det gäller kris- och katastrofberedskap. Men de hinder vi presenterat när det gäller utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik behöver ändras för att vi ska kunna se ett utökat samarbete på dessa områden. Försvarssamarbete, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U21 yrkandena 35 och avslår motion 2012/13:U22 yrkandena 15. Socialdemokraterna anser att det finns anledning att se över hur användbar och kostnadseffektiv EU:s modell av snabbinsatsstyrkor är, en modell som binder upp stora resurser över . Vi vill att EU stärker sin förmåga att, med medlemsstaternas resurser, bidra till att bevara fred, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet genom civila och militära insatser. De nordiska länderna har en gemensam syn på hur vi ska bemöta de breda säkerhetshot som inte kan lösas enbart, om alls, med militära medel. Efter det slut valde de nordiska länderna olika säkerhetspolitiska lösningar och allianser, men utgör detta inget hinder för de nordiska ländernas samarbete i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det nordiska samarbetet har på försvarsområdet utvecklats och fördjupats med ökad fart . Samarbetet ifrågasätter varken de tre Natoländernas deltagande i militäralliansen eller och klara besked att stå utanför Nato. Av såväl ekonomiska som säkerhetsstrategiska skäl är det viktigt att prioritera det nordiska samarbetet och se dess viktiga utvecklingspotential. På såväl utbildnings- som förbandssidan kan nordiska lösningar vara intressanta att pröva i en djupare mening. I detta sammanhang kan den unika kompetens som är kopplad till arktiska förhållanden vara särskilt intressant att gemensamt analysera. När det gäller förhållandena i kan gemensam amfibiekompetens vara ett intressant område att utveckla. Försvarssamarbete, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2012/13:U21 yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:U22 yrkandena 15 och avslår motion 2012/13:U21 yrkande 3. menar att ett övergripande strukturellt problem för nordiskt samarbete på detta område är att det är splittrat mellan olika avtal och strukturer. Detta är enligt vår mening suboptimalt. För att kunna uppnå ett effektivt och fördjupat nordiskt samarbete, vilket vi i likhet med regeringen önskar, menar vi att de olika avtal som redovisas i skrivelsen så långt det är möjligt bör samordnas i en gemensam struktur, exempelvis i eller Nordiska ministerrådets regi. Det nordiska försvarssamarbetet bör formaliseras för att kunna fortsätta att fördjupas. Av såväl ekonomiska som säkerhetsstrategiska skäl är det viktigt att prioritera det nordiska samarbetet och se dess viktiga utvecklingspotential. På såväl utbildnings- som förbandssidan kan nordiska lösningar vara intressanta att pröva i en djupare mening. I detta sammanhang kan den unika kompetens som är kopplad till arktiska förhållanden vara särskilt intressant att gemensamt analysera. När det gäller förhållandena i kan gemensam amfibiekompetens vara ett intressant område att utveckla. De nordiska länderna har en gemensam syn på hur vi ska bemöta de breda säkerhetshot som inte kan lösas enbart, om alls, med militära medel. Efter det slut valde de nordiska länderna olika säkerhetspolitiska lösningar och allianser, men utgör detta inget hinder för de nordiska ländernas samarbete i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Det nordiska samarbetet har på försvarsområdet utvecklats och fördjupats med ökad fart . Samarbetet ifrågasätter varken de tre Natoländernas deltagande i militäralliansen eller och klara besked att stå utanför Nato. I SOU 2012:29 har utretts vilka förutsättningar som existerar för att ta emot internationell hjälp i fredstid, vilket vi ser som positivt. Det måste dock ses som en brist att man inte på ett tillräckligt tydligt sätt har utrett förutsättningarna för att ta emot hjälp från våra grannländer i händelse av höjd beredskap eller krig eller att ge dem hjälp. Den förstärkta nordiska solidaritetsförklaringen kan knappast realiseras utan att sådana möjligheter att ta emot hjälp existerar. Det är därför ett självklart krav att regeringen låter utreda vilka förutsättningar som finns för att ta emot hjälp. Det redan accepterade uppdraget att tillsammans med och hantera luftövervakningen av är ett viktigt steg framåt, och det är vår mening att detta ska genomföras i en solidarisk anda. Det torde inte ligga enbart i utan i alla de nordiska ländernas intresse att bidra till försvaret av suveränitet och att upprätthålla stabiliteten i området. I sammanhanget vill vi i poängtera att det inte enbart är luftövervakningsuppgifter (air surveillance) som det svenska flygvapnet bör erbjuda utan också luftpatrullering (air policing). Vad avser luftförsvar så vill att långsiktigt ska verka för ett tätare samarbete när det gäller den nordiska luftövervakningen, inkluderat luftförsvaret över . I ett längre perspektiv bör nordisk personal skickas till Keflavik på permanent basis. De nordiska flygvapnen knyts därmed närmare varandra och utvecklar samarbetet i skarpt läge. I princip borde de nordiska flygvapnen klara luftförsvaret över hela det nordiska luftrummet inklusive utan att vara avhängiga Nato. menar vidare att ska verka för att de nordiska länderna utvecklar ett system för övervakning av havsområden. och har redan ett militärt utbyte vad gäller övervakningen av . Detta bör kunna vidareutvecklas till att innefatta även övriga nordiska länder. För att möjliggöra övervakning och insatser i de enorma nordiska havsområdena måste också ett gemensamt satellitsystem för övervakning och kommunikation utvecklas. köper de nordiska länderna nödvändiga tjänster från en annan part, men givet att man utvecklar systemen gemensamt kan man spara pengar genom att slippa köpa satellittjänsterna. Det är dock osannolikt att det är ekonomiskt försvarbart att utveckla satellitsystem för ett enskilt nordiskt land. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:112 Nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap. 2012/13:U21 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete inom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete inom Europeiska unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbete med Nato. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utvecklat nordiskt försvarssamarbete. 2012/13:U22 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sträva efter att samordna de olika nordiska samarbetsavtalen i en struktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ta emot hjälp från de nordiska länderna i händelse av krig eller höjd beredskap eller att ge dem hjälp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om luftpatrullering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för ökade insatser för att uppnå ett samordnat luftförsvar och en samordnad luftövervakning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för ökade insatser för att uppnå en samordnad havsövervakning och ett samordnat satellitsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för en konkretisering av den nordiska solidaritetsförklaringen i hela skalan från krishantering till fullskaligt krig på nordiskt territorium.