bet · H101CU1 · 2013-12-04 00:00:00 — I S-motionerna föreslås också ett mindre anslag för ett kansli till en nationell byggpakt och ett tillkännagivande om användningen av det anslag för utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum som regeringen har föreslagit. Den nationella byggpaktens tänkta uppgifter är emellertid ytterst knapphändigt beskrivna i motionerna. Avsikten tycks vara att klarlägga olika hinder för en ökad bostadsproduktion och föreslå ändringar i regelsystem m.m. Utskottet vill framhålla att just detta har varit syftet med det mycket omfattande utredningsarbete som har genomförts i en rad frågor som gäller förutsättningarna för byggande och förvaltning av bostäder. Flera förslag till som utgår från dessa utredningar kan förväntas under detta . När det gäller anslaget för utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum föreslår motionärerna att ska uttala att projekten inte bara bör inriktas på kvinnors och flickors situation utan även beakta andra utsatta grupper. Utskottet uppfattar emellertid att regeringens förslag är inriktat på stöd till projekt som syftar till att skapa trygga och jämställda offentliga miljöer, vilket givetvis har betydelse för mycket breda befolkningsgrupper. I motioner från V respektive MP föreslås ökat anslag till för stöd till bl.a. konsumentrådgivning och konsumentinformation. Utskottet vill i denna fråga påminna om att regeringens beräkning av anslaget inbegriper medel för en ny konsumentupplysningstjänst per telefon och en ny webbaserad informationstjänst. När det gäller övriga förslag om anslagsökningar i MP-motionen kan utskottet konstatera att även dessa i flera fall är inriktade på områden som redan har hög prioritet i regeringens och de berörda myndigheternas arbete. Det gäller exempelvis en utveckling av formerna för en miljöanpassad fysisk samhällsplanering och arbetet med bullerfrågor. Motionens förslag om anslagsfördelning innehåller emellertid även en åtgärd som enligt utskottets mening går i helt fel riktning. Det gäller förslaget om att avveckla stödet till planeringsinsatser som syftar till att underlätta attraktivt boende på landsbygden. kan sammanfattningsvis konstatera att de aktuella motionsförslagen inte ger utskottet anledning att föreslå någon ändring av regeringens förslag om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18. Regeringsförslagen (punkterna 1, 2 och 5–8) om anslagen , liksom om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag, bör således antas av . Förslagen i motionerna 2013/14:C444 (S) yrkande 1, 2013/14:C448 (S) yrkandena 2, 4 och 24, 2013/14:C435 (MP) yrkandena 1 och 5, 2013/14:C419 (MP) yrkande 3, 2013/14:C280 (V) yrkande 15, 2013/14:C386 (V) och 2013/14:C431 (V) yrkandena 3, 13 och 14 avstyrks. Utskottets anslagsförslag finns sammanställda i bilaga 3. Utskottets förslag i korthet lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt avseende kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden, lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt samt s.k. förvärvsgarantier. administrerar statliga kreditgarantier som kan lämnas till former av lån. Bestämmelserna om dessa kreditgarantier finns i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m., förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet och förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för dem som bygger bostäder. kan lämna följande former av garantier: – kreditgarantier för ny- och ombyggnad – kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden – kreditgarantier för vissa lån till kooperativa hyresrättsföreningar – kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad, s.k. förvärvsgarantier. Finansieringen av samtliga aktuella garantier sker utanför statsbudgeten, vilket innebär att de finansieras genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I budgetpropositionen föreslås (punkt 3) att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 . Vidare föreslås (punkt 4) att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 . Regeringens förslag om bemyndiganden för kreditgarantiverksamheten har inte mötts av några invändningar i motioner eller under utskottets beredning av ärendet. Däremot har det i motioner lagts fram vissa förslag om en utvidgad statlig kreditgarantiverksamhet. Utskottet har emellertid inte uppfattat att dessa förslag, som behandlas nedan i avsnitten Statligt stöd till nyproduktion respektive Statligt stöd till upprustning i miljonprogramsområden, innebär någon invändning mot de nu aktuella bemyndigandena för regeringen. tillstyrker de aktuella förslagen i budgetpropositionen om bemyndiganden avseende kreditgarantier. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ska besluta att ersätta det nuvarande målet för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet med ett nytt bostadspolitiskt mål. Jämför reservation 1 (S, MP, V). godkände ett nytt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet – som ersatte de tidigare gällande målen för områdena Bostadsmarknad respektive Hållbart samhällsbyggande – lyder: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. I motionerna 2013/14:C444 yrkande 2 och 2013/14:C448 yrkande 1 föreslår m.fl. (S) att det bostadspolitiska målet ska få en annan formulering än den har godkänt. Motionärerna föreslår att ska besluta att ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet med ett nytt mål med följande lydelse. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att ett nytt bostadspolitiskt mål ska ersätta det nuvarande. Detta mål har motsvarande formulering som i de ovanstående motionsförslagen med den skillnaden att den första meningen avslutas med trygg miljö, inom långsiktigt hållbara ramar. När godkände det nu gällande bostadspolitiska målet behandlades förslag i motioner från S, MP och V om mål med i huvudsak samma lydelse som i de nu aktuella motionerna. Utskottet avslog dessa motionsförslag och redovisade som sin uppfattning att regeringens förslag på ett bättre sätt sammanfattar de politiska mål som bör gälla för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (bet. 2011/12:CU1). konstaterade utskottet att när det gäller den praktiska innebörden i synen på formuleringen av bostadspolitikens mål kommer eventuella skillnader i uppfattning tydligare till uttryck i mer konkreta frågor om bostadspolitikens inriktning och olika medel. Även vid behandlingen av motionsförslag om bostadspolitiskt mål stod utskottet fast vid sin uppfattning (bet. 2012/13:CU1). har inte heller nu ändrat uppfattning i frågan om formuleringen av det bostadspolitiska målet. Förslagen i motionerna 2013/14:C444 (S) yrkande 2, 2013/14:C448 (S) yrkande 1 och 2013/14:C431 (V) yrkande 1 avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ett kvantitativt mål för bostadsbyggandet bör fastställas. Utskottet anser inte att det är en sak för att närmare fastställa vilken produktionsnivå som ska eftersträvas. Jämför reservationerna 2 (S) och 3 (V). I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att genom ett tillkännagivande ska ställa sig bakom ett mål för bostadsproduktionen som innebär att det ska byggas 40 000 bostäder varav majoriteten ska vara hyresrätter. m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:C462 att det byggs för få bostäder och att det som byggs är svårt för breda grupper att efterfråga. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör införa nationella och regionala produktionsmål för bostadspolitiken. publicerade sin senaste analys av utvecklingen på bygg- och bostadsmarknaden med en byggprognos (indikatorer). Enligt verket kommer bostadsbyggandet att öka under innevarande år. förväntas att bostadsbyggandet ökar ytterligare. bedömer att byggandet av 28 000 bostäder påbörjas , varav 25 700 genom nybyggnad och 2 300 som nettotillskott genom ombyggnad. bedömer att det kommer att påbörjas 31 000 bostäder. Det är framför allt i som det byggs mer –2014 enligt bedömning. ökar byggandet av bostadsrätter mest, men även byggandet av hyresrätter ökar. bedömer att småhusbyggandet tar viss fart , även om bolånetaket bromsar uppgången. I sin analys av bostadsmarknaden framhåller även att den s.k. ungdomspuckeln snart kommer att vara över och att andra utmaningar väntar framöver. förväntas antalet personer i åldern 19–minska med ca 135 000 eller . I stället kommer ålderskategorin 25–att öka. Åldersgruppen 65–ökar också stadigt. har avstyrkt motionsförslag om att ska fastställa ett kvantitativt mål för bostadsbyggandet motsvarande det som förs fram i partimotion. Utskottet har då framhållit att det inte är en sak för att närmare fastställa vilken produktionsnivå som ska eftersträvas. Däremot är det naturligt att man i den bostadspolitiska debatten diskuterar hur produktionsnivån på såväl nationell som regional nivå svarar mot efterfrågan på bostäder. När det gäller synen på dagens produktionsnivå är det således en allmän uppfattning att den är alltför låg om man tar hänsyn till bl.a. befolkningstillväxten, omflyttningar inom landet och behovet av förnyelse av bostadsbeståndet. Det gäller givetvis särskilt i storstadsområdena och i övriga delar av landet där det finns en större generell bostadsbrist eller brist på en viss typ av bostäder. Skillnaderna i uppfattning gäller således inte behovet av ett ökat bostadsbyggande utan vilka åtgärder som staten respektive övriga aktörer på bostadsmarknaden kan och bör vidta för att utbud och efterfrågan bättre ska kunna balansera varandra. Utskottet återkommer i det följande till denna fråga. Utskottet har inte ändrat åsikt i frågan om ett kvantitativt mål för bostadsproduktionen. Motionerna avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om inriktningen av bostadspolitiken. Utskottet anser att de tillkännagivanden som föreslås antingen är obehövliga eller har en inriktning som utskottet inte kan ställa sig bakom. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (MP) och 6 (V). I detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkanden om att i tillkännagivanden till regeringen ska framhålla behovet av att särskilt inrikta bostadspolitiken mot vissa angelägna frågor. Det gäller en politik inriktad på bl.a. ökat bostadsbyggande, särskilda satsningar på hyresrätter, blandade upplåtelseformer, en ny egnahemsrörelse, en bättre bostadsmarknad för äldre, fler bostäder för studenter och unga samt en politik för att motverka sociala problem och boendesegregation. En motion gäller behovet av att i bostadspolitiken särskilt uppmärksamma . Dessa yrkanden berör översiktligt ett flertal sakfrågor inom bostadspolitiken som även behandlas separat under andra rubriker i detta betänkande. Några av motionerna inbegriper frågor som berör andra politikområden än bostadspolitiken. och (båda S) föreslår i motion 2013/14:C315 ett tillkännagivande om behovet av en bostadspolitik för hela landet. Motionärerna framhåller särskilt behovet av långsiktighet och stabila spelregler på bostadsmarknaden. I motion 2013/14:C317 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en politik för kraftigt ökad nyproduktion av bostäder och upprustning av lägenheter i miljonprogramsområdena. Motionärerna framför synpunkter i ett flertal av de frågor som är aktuella inom bostadspolitiken och bl.a. gäller subventioner, miljö- och energikrav, allmännyttans roll, boendesegregation, planprocessen och bullerfrågan. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:C326 ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att nya hyresrätter byggs och att befintliga bevaras. Enligt motion 2013/14:C357 av m.fl. (S) bör genom ett tillkännagivande förorda att det införs en byggbonus, att förändras och att allmännyttan värnas och utvecklas. I motion 2013/14:C363 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av ökat bostadsbyggande. Motionärerna framhåller att bristen på hyresbostäder riskerar att få en negativ inverkan på hela landets utveckling. och (båda S) föreslår i motion 2013/14:C272 ett tillkännagivande om behovet av att utforma en sammanhållen bostadspolitik med syftet att förhindra hemlöshet och möjliggöra flytt till arbete. Motionärerna framhåller särskilt behovet av hyreslägenheter. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:C454 ett tillkännagivande om behovet av en modern social bostadspolitik som särskilt beaktar vikten av god tillgång på bra bostäder för hushåll med låg inkomst. Motion 2013/14:C325 av m.fl. (S) handlar om bostäder för äldre. I motionen beskrivs olika bostadspolitiska medel som anses kunna leda till en bättre fungerande bostadsmarknad för äldre. Det gäller byggstimulanser, ROT-avdrag för flerbostadshus och beskattningen av de olika upplåtelseformerna. Motionärerna anser att särskilt bör framhålla behovet av att bygga bostäder för äldre och att en ökad omflyttning är nödvändig för att bostadssituationen i landet ska kunna . Även motion 2013/14:C217 av (FP) tar upp bostadsmarknaden för äldre eller årsrika människor som motionären anser vara en bättre benämning. I motionen föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram ett åtgärdsprogram för att undanröja hinder för rörlighet på bostadsmarknaden för denna ålderskategori. Fyra motioner är främst inriktade på frågor om bostäder för unga och studenter. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:C459 att ska framhålla behovet av en förändring som leder till att det byggs fler billiga bostäder och underlättar för ungdomar att få en lägenhet. I motion 2013/14:C356 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en bostadspolitik som ger bättre möjligheter för ungdomar att skaffa egen bostad och som bl.a. gynnar hyresrätten, värnar om en effektiv konkurrens på byggmarknaden och medverkar till att bostäder kan produceras på acceptabla kostnadsnivåer. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:C467 yrkande 1 att ska framhålla behovet av att utnyttja lågkonjunkturen för att bygga fler bostäder för unga och att ett riktat investeringsstöd bör införas. Enligt motion 2013/14:C332 av (M) bör för regeringen framhålla behovet av studentbostäder och av att förbättra ungas förutsättningar på bostadsmarknaden. m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:C448 behovet av en aktiv bostadspolitik i kommunerna. Motionärerna anser att det är angeläget att hushåll med normala inkomster har möjlighet att bo i ett egenägt småhus, även i storstadsområdena. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 13 ett tillkännagivande om behovet av en egnahemsrörelse för 2000-talet. I motion 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om inriktningen på bostadspolitiken för en växande . Motionärerna framhåller att bostadsmarknad har stora problem. Politiken bör inriktas på att öka takten på bostadsbyggandet och att ge alla människor möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader. m.fl. (MP) föreslår i motion 2013/14:C219 yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en tydligt socialt inriktad bostadspolitik. Motionärerna framhåller att bostadspolitiken måste ges en renässans med fokus på hyresrätten och på att alla som önskar det ska ha möjlighet att bo i en egen bostad. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om nya och ombyggda bostäder i miljonprogrammets bostadsområden. Motionärerna framhåller bl.a. att ny- och ombyggnation kan användas för att minska segregationen i dessa områden, att befolkningen bör involveras i ett tidigt skede i byggprocessen och att förnyelse inte får leda till kraftiga hyreshöjningar. Motion 2013/14:So241 av m.fl. (MP) handlar om hemlöshet. I motionens yrkande 2 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om behovet av en aktiv bostadspolitik för att motverka hemlöshet och bostadsbrist. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) framhåller motionärerna att en social bostadspolitik kräver att man motverkar marknadshyror och satsar på blandade boendeformer. För att komma till rätta med boendesegregationen krävs kraftfulla satsningar på att stärka välfärden. Mot denna bakgrund föreslås i motionens yrkande 35 att förordar att det tillsätts en parlamentarisk utredning om boendesegregationen i syfte att föreslå åtgärder mot densamma. I detta avsnitt behandlas slutligen motion 2013/14:C352 av och (båda M). Motionärerna anser att regeringen redan har genomfört en rad åtgärder för att bostadsmarknaden ska förbättras i . De föreslår emellertid ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta att prioritera lämpliga reformer för ett ökat bostadsbyggande. Gemensamt för flertalet av de motioner som utskottet valt att ta upp under rubriken är att de i mycket allmänna ordalag behandlar frågor som är aktuella i den bostadspolitiska debatten. Motionärerna förordar antingen en större omläggning av den statliga bostadspolitiken eller framhåller att särskild uppmärksamhet bör riktas mot bl.a. behovet av ökat bostadsbyggande, fler hyresrätter, blandade upplåtelseformer, en bättre bostadsmarknad för äldre, fler bostäder för studenter och unga samt åtgärder som kan motverka sociala problem och boendesegregation. En motion avser behovet av att i bostadspolitiken särskilt uppmärksamma bostadsproblem. Det gäller således frågor som redan är väl uppmärksammade såväl i den bostadspolitiska debatten som genom olika utredningar, myndighetsuppdrag och särskilda insatser. Utskottet ska därför här endast kortfattat kommentera de frågor som lyfts fram i motionerna. När det inledningsvis gäller den allmänna inriktningen av den statliga bostadspolitiken kan utskottet konstatera att arbetet varit inriktat på att lägga grunden för stabila och långsiktiga spelregler inom bostadssektorn. Utgångspunkten har bl.a. varit att bostadsmarknaden ska kunna fungera utan inslag av statliga subventioner och andra konkurrenssnedvridande åtgärder. Det är i stället hushållens behov och efterfrågan som ska vara styrande för hur bostadsbeståndet utvecklas. Ett flertal åtgärder har också vidtagits för att skapa förutsättningar för en bättre fungerande marknad där bostadsbyggandet svarar mot efterfrågan och bostadsbeståndet utnyttjas mer effektivt. Den svenska bostadsmarknaden lider emellertid av grundläggande strukturella problem som har byggts upp . Det står därför helt klart att ytterligare åtgärder kommer att krävas om en balanserad bostadsmarknad ska kunna uppnås inom överskådlig tid. Flertalet av motionerna tar upp olika frågor om bostadsbristen och nivån på bostadsbyggandet. Motionärerna anser att det är en uppgift för bostadspolitiken att bidra till ett ökat byggande. Utskottet har redan tidigare i detta betänkande framhållit att det inte bör fastställas något statligt produktionsmål men att det råder en bred politisk samsyn om att dagens bostadsproduktion inte är tillräcklig om man tar hänsyn till bl.a. befolkningstillväxten, omflyttningar inom landet och behovet av förnyelse av bostadsbeståndet. Framför allt i våra storstäder och i andra delar av landet med befolkningstillväxt är det uppenbart att utbudet av bostäder måste öka snabbare än . Det bör emellertid påpekas att bostadsbristen inte kan byggas bort på mycket kort sikt, åtminstone inte i de delar av landet där bristen är som mest påtaglig. Förhållandena på dagens bostadsmarknad är ett resultat av ett otillräckligt byggande och av att bostadsbyggandet är starkt konjunkturkänsligt. Det bör i sammanhanget vidare påpekas att bostadsbristen också är ett resultat av att dagens bostadsbestånd inte utnyttjas tillräckligt effektivt. Utskottet återkommer nedan till denna fråga. Enligt utskottets uppfattning är det en central uppgift för den statliga bostadspolitiken att söka identifiera och undanröja orsakerna till det låga bostadsbyggandet. Ett arbete med denna inriktning har bedrivits , och resultaten av ett omfattande utredningsarbete har successivt förts vidare till politiska beslut och åtgärder på myndighetsnivå. De statliga insatserna handlar till stor del om att se över och förenkla de regelsystem som omgärdar byggandet. Resultaten av flera utredningar med detta syfte bereds inom . Det gäller bl.a. och som båda fört fram förslag som kan leda till en snabbare och billigare byggprocess och därigenom bidra till ett ökat bostadsbyggande. har redovisat ett delbetänkande om hur samordnade bullerregler kan underlätta för bostadsbyggandet. De politiska beslutens genomslag förutsätter emellertid en aktiv medverkan från kommuner, byggare och fastighetsägare. Regeringen har därför tagit flera initiativ som bl.a. är inriktade på att underlätta den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen och öka det regionala samarbetet på detta område. Inte minst den sistnämnda frågan har tillmätts stor vikt av regeringen. En parlamentarisk utredning har därför tillsatts med uppgift att föreslå förändringar i de regelverk som styr den regionala planering som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. När det gäller inriktningen av bostadsproduktionen framförs det i flera motioner att utbudet av hyreslägenheter måste öka. Även i denna fråga finns en politisk samsyn. Hyresrätten har en avgörande betydelse för bostadsmarknadens funktion och därmed även för arbetsmarknaden, den högre utbildningen och samhällsutvecklingen i stort. har det därför vidtagits flera åtgärder för att förbättra hyresrättens konkurrenskraft och främja utbudet av hyresbostäder. Regeringen påminner i budgetpropositionen om att nya regler för hyressättning infördes . har fastighetsavgiften och villkoren för s.k. presumtionshyror ändrats. har till uppgift att bl.a. lämna förslag om förbättringar av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt i syfte att öka utbudet av hyresbostäder. Regeringen har vidare gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för en fördjupad hyresstatistik som kan förbättra informationsläget för aktörerna på hyresmarknaden. Sammantaget kan utskottet således konstatera att hyresrättens ställning på bostadsmarknaden ägnas stor uppmärksamhet inom bostadspolitiken. Även om hyresrättens ställning ägnas stor uppmärksamhet är det, som framhålls i flera motioner, önskvärt med en blandning av upplåtelseformer och bostadstyper så att ett ensidigt utbud inte bidrar till boendesegregation. Det är framför allt en uppgift för den kommunala bostadsplaneringen att ge förutsättningar för ett varierat utbud av bostäder vid bl.a. nyproduktion och kompletteringsbebyggelse.