bet · H001UbU6 · 2013-03-27 00:00:00 — Gymnasiereformen flyttar över ansvaret för att alla elever får nödvändiga kunskaper för ett helt yrkesliv från gymnasieskolan till den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som ovan anförts. Längden på gymnasieskolans nationella program, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 7. Vi avvisar bestämt regeringens nya förslag om kortare gymnasieprogram helt utan teoretiska kurser. Arbetsgivarna kräver att de unga har gymnasiekompetens då måste samhället ge alla unga möjlighet att skaffa sig det. Och flera möjligheter, som vi hittar nya former för det. Det här förslaget visar att regeringen har gett upp om den svenska skolan. har den första regeringen i vår historia och förmodligen den enda i världen som sänker utbildningsambitionerna för nästa generation. Utgångspunkten måste vara att all gymnasieutbildning ska leda vidare till arbete eller högre studier, och inte raka vägen till försörjningsstöd. Vi måste ha högre kunskapskrav för de unga. Alla gymnasieprogram ska förbli minst treåriga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Fördelning av resurser efter elevernas förutsättningar och behov, punkt 5 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 9. Eleverna behöver få stöd och resurser efter behov. Varje kommun ska ha både nödvändiga system och en skyldighet att fördela resurser mellan skolorna utefter elevernas behov. Varje elev som inte klarar en kurs ska erbjudas stöd för att klara kursen. Skolor bör noga följa elevernas resultat och analysera varför elever avbryter sin utbildning. Skolor som inte når resultat och uppfyller kvalitetskraven måste upprätta en handlingsplan som ska godkännas nationellt. Dåliga skolor ska kunna läggas ner. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Utmaningar för duktiga elever, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 12. För elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning och det ska det bli lättare att få gå vidare, lära sig mer och djupare. Den gymnasieelev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. Vattentäta skott mellan olika skol- och utbildningsformer som hindrar individens utveckling ska undanröjas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program, punkt 7 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 17. Det behövs godkänt i åtta ämnen i däribland svenska, engelska och matematik för att vara behörig till ett yrkesprogram. För behörighet till de högskoleförberedande programmen krävs godkänt i tolv ämnen inklusive svenska, engelska och matematik. De differentierade behörighetsreglerna ger en stark signal till både elever och föräldrar om vilken ambitionsnivå olika elever ska lägga sig på, vilket i förlängningen avsevärt kan minska deras framtida valmöjligheter till högre studier. Att dra en gräns mellan yrkesprogrammens och de studieförberedande programmens behörighetskrav är inte befogat. Vi föreslår därför att det som huvudregel ska krävas godkänt i svenska (eller svenska som andraspråk), engelska och matematik samt ytterligare fem ämnen för intagning till alla nationella program eller motsvarande. Det gör att även elever med snävare intressen med inriktning mot antingen praktisk-estetiska utbildningar eller samhälls- och naturvetenskapliga utbildningar får möjlighet att bli behöriga till samtliga program. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som ovan anförts. , punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:Ub295 av (C). För att få arbete behöver ungdomar i gymnasieskolan utbilda sig för uppgifter och färdigheter som arbetsgivarna efterfrågar. Med dagens många valmöjligheter behöver eleverna få god information om vilka vidare studie- och karriärmöjligheter olika studieval ger. En bra karriärvägledning kan också förhindra avhopp och stärka studiemotivationen hos eleverna. Det finns stora behov av att långsiktigt och brett förbättra kontakterna mellan utbildning och yrkesliv inom både de högskoleförberedande programmen och yrkesprogrammen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Lärlingsutbildning, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2012/13:Ub331 av (M). Lärlingsutbildning kan vara ett verksamt sätt att höja kvaliteten i utbildningen, men försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har tyvärr inte varit framgångsrik för att motverka avhopp. Enligt utvärdering av med gymnasial lärlingsutbildning hoppade var fjärde elev av under det första studieåret och hoppade av på sin lärlingsutbildning. De flesta bytte till en mer skolförlagd yrkesutbildning. Mindre än hälften i den första kullen, , fick ett slutbetyg studier och klarade kraven för grundläggande behörighet. I jämförelse med den mer skolförlagda yrkesutbildningen är det ett klent resultat då motsvarande siffror där är (Rapport 373, 2012). Det är uppseendeväckande siffror eftersom lärlingsutbildningen bl.a. har införts för att minska avhoppen från gymnasieskolans yrkesprogram. För att den gymnasiala lärlingsutbildningen ska bli bra krävs justeringar av programmets upplägg. lyfter bl.a. fram att starten på utbildningen eventuellt bör omprövas så att den blir mer skolförlagd under de första terminerna och mer arbetsplatsförlagd de sista. I Nationella lärlingskommitténs utvärdering av försöksverksamheten med lärlingsutbildning dras slutsatsen att det behövs en omfattande skolförlagd period med både allmänteoretiskt och yrkesteoretiskt innehåll i början av utbildningen för att introduktionen ska bli bättre och avhoppen minska. Vikten av kompetenta handledare på de arbetsplatser som tar emot elever betonas också av kommittén, och handledarutbildningen måste därför uppvärderas. Det påpekas även att den arbetsplatsförlagda utbildningen inte ska ersätta utan komplettera den skolförlagda utbildningen och att det fortfarande behövs kompetenta yrkeslärare på skolorna. Det är bra att regeringen nu till slut har tagit till sig dessa utvärderingar. Införandet av en lärlingsutbildning i gymnasieskolan måste följas upp så att det blir verklig kvalitet i lärlingsutbildningen. De nationella programråden ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser och de handledare som tar emot lärlingar samt utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Ett nationellt lärlingsråd med företrädare för arbetsmarknadens parter och branscher bör inrättas för att samordna den fortsatta uppbyggnaden av lärlingsutbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Arbetsmarknadens parter och yrkesprogrammen, punkt 11 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 2. Erfarna kvalificerade yrkesarbetare och deras arbetsgivare är de som vet bäst vilka kunskaper och färdigheter som behövs inom ett yrke. Vi vill därför ge arbetsmarknadens parter större inflytande över kursplaner och mål för den yrkesförberedande delen av utbildningen. De partssammansatta yrkesråden (lokalt) och yrkesnämnderna (centralt) ska få möjlighet att vara med och anpassa, utveckla och förnya utbildningsutbudet och innehållet så att det motsvarar den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Nationella programråd och yrkesprogrammen, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 4. Om parterna ska kunna ta ansvar för en kvalitetssäkrad yrkesutbildning måste de ha inflytande över dimensioneringen av utbildningarna. Den fria etableringsrätten har lett till att pengar har styrts mot billiga eller populära utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden. Etableringen sker i sådan fart att skolorna inte hinner ordna bra praktikplatser och säkra en god färdigutbildning. Antalet elever inom de olika yrkesförberedande programmen är inte anpassat till hur många som kan förväntas få anställning inom yrket. Det är en förutsättningAtt eför att garantera en god övergång mellan gymnasieskola och arbetsliv. vill ge programråden ett utökat mandat att styra över etableringen av nya yrkesprogram. Exempelvis ska man ha möjlighet att säga nej till ny skoletablering som leder till överetablering. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Inflytande för elever i gymnasieskolan, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 4. Elevers möjlighet till organisering och inflytande behöver stärkas. Att elever är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. fanns det en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor. Den verksamheten har avskaffats. Försöksverksamheten fungerade ytterst väl och bidrog aktivt till bättre skolmiljöer, ett mer aktivt ansvarstagande från elevernas sida och en ökad demokratisering av skolan. På samma sätt som arbetstagare har inflytande på sina arbetsplatser borde gymnasieelever ges inflytande i skolan. Möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet i de kommunala gymnasieskolorna bör således återinföras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Inflytande för elever i gymnasieskolan, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 23. Det måste finnas en strävan efter att stärka elevernas inflytande. begränsas inflytandet till sociala frågor som rör måltider, skolgården, rastverksamhet m.m. Jag anser att även delar som har anknytning till hur undervisningen organiseras, såsom diskussioner om förbättrad samordning av provperioder, en jämn arbetsbelastning för eleverna under läsåret, innehåll i temaveckor och inte minst trygghetsarbete och ordningsregler bör kunna vara föremål för ett vitalt elevinflytande. Såväl elevrepresentanter som elevskyddsombud ska ha rätt till utbildning och kompensatoriskt stöd för den undervisning de går miste om under sin utbildning. Skolan ska också vara skyldig att tillhandahålla lokaler så att elever och elevrepresentanter kan hålla de möten och andra sammankomster som krävs för att de ska kunna utöva det inflytande de har rätt till. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m., punkt 14 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2012/13:Ub287 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub329 av (M) och 2012/13:Ub413 av Abdirizak Waberi (M). En jämställd gymnasieskola är en skola där både unga kvinnor och unga män trivs, utvecklas och lär sig mycket. Men i gymnasieskolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan grupperna unga kvinnor och unga män. Unga män presterar i genomsnitt sämre än unga kvinnor och får därför sämre betyg. Unga kvinnor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Det är en utmaning för skolan att bryta de könsnormer som grundläggs utanför skolans väggar. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt vare sig nationellt eller på den enskilda skolan. Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Det finns ett behov av att förstärka den del av jämställdhetsarbetet som handlar om ämnesstoffet och ämnesdidaktiken. Ämnesstoffet måste spegla både kvinnors och mäns erfarenheter. Om skolan via läroböckerna och undervisningen i de olika ämnena ger en enkönad bild av exempelvis historien, litteraturhistorien eller samhällskunskapen, som i huvudsak innebär att endast männens erfarenheter representeras, är detta ett allvarligt jämställdhetsproblem. Ämnesdidaktiken och arbetssätten i skolan bör så långt möjligt bygga på evidens och varieras för att passa elevers olika sätt att lära. Jämställdhet är ett kunskapsområde, och lärare behöver kunskaper för att kunna anlägga jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehållet och ämnesdidaktiken i skolan. Programvalen till gymnasieskolan är könsstereotypa särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Morgondagens samhälle möter också andra utmaningar än dagens, och det är beklagligt att regeringen inte har sett över programstrukturen utifrån detta. Nya inriktningar som attraherar både unga kvinnor och unga män kan vara ett verksamt sätt att undvika de förluster som starka traditioner vid val och vattentäta skott mellan olika ämnesinriktningar ger upphov till. Det kan t.ex. röra sig om utbildningar som innehåller både vård och teknik, eller som kombinerar bygg och arkitektur. Det skulle inte bara göra gymnasieskolans innehåll mer modernt, det skulle också stärka jämställdheten och minska risken för att vi går miste om enskilda individers engagemang och förmågor på grund av att traditionella strukturer påverkar valet av studieinriktning. har yrkesprogram som domineras av manliga elever fler och tydligare yrkesutgångar än program där de flesta studerande är kvinnor. Detta måste ses över; alla yrkesprogram ska ha tydliga yrkesutgångar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. En tvärvetenskaplig inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet m.m., punkt 15 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 14. Ett område där dagens gymnasieutbildningar innehållsmässigt behöver uppdateras är möjligheten att läsa de stora språken. Bland kurserna i moderna språk dominerar spanska, franska och tyska. Stora språk såsom arabiska och kinesiska har dock vuxit i betydelse både i och globalt sett. Dessa, och även andraspråk, är viktiga då många som bor i talar dessa språk. Språken är också viktiga av handelspolitiska skäl och för att man bättre ska kunna förstå den globala utvecklingen inom samhällskunskap och ekonomi. Att modersmålslärare inte längre ska undantas från kravet på lärarlegitimation utan ska ha en lärarutbildning och ämneskompetens i modersmålet höjer kvaliteten på den viktiga modersmålsundervisningen, men är också viktigt eftersom de då kan undervisa elever som inte har språket som modersmål. Modersmålsläraren blir därmed också lärare i moderna språk. Det socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbara samhället aktualiserar behovet av en bred förståelse för det komplexa samspelet mellan naturprocesserna och samhällsplaneringen. Tvärvetenskaplig forskning och utbildning är avgörande för att åstadkomma en hållbar samhällsutveckling. För många ungdomar är valet mellan natur- och samhällsvetenskaplig utbildning svårt. Genom gymnasiereformen finns det en inriktning på naturvetenskapsprogrammet som heter naturvetenskap och samhälle. Vi föreslår att regeringen inrättar en motsvarande inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Därigenom får gymnasieskolan en gemensam tvärvetenskaplig utbildningsväg inom de båda programmen. ger eleverna möjlighet att avvakta med det definitiva valet mellan naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen och förhindrar därmed felval och inlåsningseffekter som kan bli konsekvensen av den beslutade gymnasiereformen. Med detta förslag kommer färre elever att behöva ta omvägen via komvux eller tekniskt basår när de vill vidare till högre studier. Dessa elever kommer således snabbare ut på arbetsmarknaden. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kommunikationsteknologi. Det finns två huvudskäl till att förstärka arbetet med it i gymnasieskolan. Det ena är det pedagogiska. It är ett bra verktyg att bedriva undervisning med och it-användning stöder de flesta ämnen och lärsituationer. Det andra handlar om skolans uppdrag att rusta eleverna för framtiden, såväl som medborgare som arbetstagare eller företagare. Kravet på att behärska it är starkt och kommer att vara en självklarhet . Därför är det viktigt att skolan hjälper till att överbrygga digitala klyftor och kompenserar för elevernas olika förutsättningar utifrån hemförhållanden. är ett av världens mest teknikutvecklade länder och ska även i fortsättningen vara en framstående it-nation. Därför är det oroande att har halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärandet med stöd av digital teknik. uppföljning, som presenterades , visar att tillgången till it i gymnasieskolan ökar men framför allt att det finns betydande skillnader mellan gymnasieskolorna. Vi vill ha en modern gymnasieskola för alla elever. Elevernas tillgång till it är en central del av detta. Staten har ett ansvar, och detta måste tydliggöras i en nationell it-strategi för gymnasieskolan. Det kommer att stärka som kunskapsnation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Självbestämmande och konsumentkunskap, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:Ub242 av m.fl. (MP) samt 2012/13:Ub346 av (M). grundsyn är att skolan ska stödja eleverna i deras utveckling till självständiga, trygga individer. Självklart är det samhällets uppgift att skydda alla ungdomar från alla former av våld och förtryck. En del i detta är att ge alla ungdomar, särskilt unga kvinnor, konkret information om rätten att bestämma över sitt liv, sin sexualitet och sitt val av partner samt hur samhället kan stödja dem i det. Barn och unga uppmärksammas alltmer som aktiva och kraftfulla konsumenter. Marknadsföringen riktar sig mer direkt till unga, och trenden har ökat markant . Det finns en förväntan från samhället att unga vuxna ska ta ansvar för sig själva och sin ekonomi. Som självständiga vuxna förväntas unga på ett medvetet sätt ingå avtal om abonnemang kring bl.a. telefoni, internet, boende, elförbrukning, mikrolån och mycket mer. menade att privatekonomi får alldeles för lite utrymme i dagens skola. Att lägga ansvaret på föräldrarna är en för enkel utväg och ställer höga krav på att föräldrarna själva har dessa kunskaper. Ungas förmåga att vara aktiva och medvetna konsumenter och kunna ta ansvar för sin egen ekonomi ska inte bero på vilka hemförhållanden de kommer från. Skolan ska vara kompensatorisk och verka för att dessa skillnader utjämnas. Det är en självklarhet att frågor som hem- och konsumentkunskap där privatekonomi ingår ska få större utrymme i skolorna och i synnerhet i gymnasieskolan. Unga måste förberedas för att få en god grund att stå på när de börjar tjäna egna pengar och få vägledning i hur man gör medvetna val för en god ekonomi. Då måste också skolans roll i det stärkas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne, punkt 17 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 27, 2012/13:Ub209 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 16. Vi tycker att det är självklart att alla gymnasieelever ska utveckla och använda sin fantasi och kreativitet samt förmågan att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Det krävs också kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer är dessutom en av de åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställts av EU och som har ställt sig bakom. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken och bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen i gymnasieskolan. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som ovan anförts. Utvärdering av kostnaderna för gymnasiereformen m.m., punkt 18 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:Ub368 av (S), 2012/13:Ub382 av (S) och 2012/13:Ub489 av m.fl. (S). Regeringen skär ned på gymnasieskolan och dess lärare, en av de mest centrala delarna av välfärden, som de fokuserar på att sänka skatter. Det kan vi inte acceptera. Regeringen lade ut en besparing på gymnasieskolan med hänvisning till gymnasiereformen Gy 2011. Kommunerna tvingas spara . En nedskärning som vi motsatte oss. Nedskärningen 2012 motsvarar nästan 1 400 lärartjänster. Regeringens plan för fortsatt nedskärning i gymnasieskolan var 2013, 2014 och och framöver. Regeringen har dragit tillbaka besparingen om och lägger ut dessa 2013. Vi kommer nogsamt att följa utvecklingen i gymnasieskolan och genomförandet av den nya gymnasiereformen. Regeringen bör återkomma till med en utvärdering av kostnaderna efter med gymnasiereformen Gy 2011 som tillgodoser vad som ovan anförts. Elevhälsan, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 21. Ungas psykiska hälsa försämras i .