bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — utvecklats oerhört mycket i vår syn på företagande, och vi har en ökad förståelse för företagande. Men har vi kommit tillbaka till en retorik som vi inte har sett , och jag hoppas att detta blir en engångs- Förslaget kommer att leda till ökat krångel och ökad osäkerhet. bär ett tak vid 25 delägare – . Det hämmar expansion och samgåenden, som vi har hört tidigare. Det stimulerar dessutom passivt ägande jämfört med aktivt ägande. Det gynnar till exempel vissa riskkapi- talbolag framför engagerade företagare. De kan få skatt på Men en anställd och delägare kan få . inte riktigt varför man ska ha denna snedsits. Det blir också mycket svå- rekrytera nyckelpersoner, inte minst ute i landet. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 värva av kapitalet, och det måste de göra till marknadsvärde. Med en 4-procentsregel kan det handla om mycket stora belopp, och då har man satsat väldigt mycket kapital. Vilka lösningar finns det på detta? Vi har redan tidigt efter att detta presenterades pekat på möjligheter att med större precision och mindre skada åstadkomma det som regeringen säger sig vilja uppnå. Här finns parametrar att använda sig av. Vi har inte sagt vilken av dem som är bäst, utan det finns möjligheter. Det kan vara lönebaserat utrymme på 50 pro- cent av lönesumman, då ändå framstår som högt. Det kan vara utdelningstak vid 50 gånger egen lön, vilket framstår som högt. Sedan tycker jag att vi måste kräva att man ska kunna skilja på kapital- andelskrav och kapitalkrav. Jag förstår inte varför regeringen har fastnat för kapitalandel. Varför ska man göra systemet beroende av hur stort bola- get är? Man säger att de ska ha satsat kapital, men ange då ett kapitalkrav på ett antal . Då har man gjort det oberoende av storle- ken på bolag. Syftet med lagstiftningen måste väl ändå vara att komma åt dem som inte har satsat något kapital. Sätt då ett kapitalkrav. Svårare än så är det inte. Regeringen har backat efter massiv kritik, inte minst från Lag- rådet. Det har varit en undermålig beredning av detta ärende. För mig är det orimligt hur man har kunnat hamna på ett kapitalandelskrav. Jag hop- pas att man kan gå vidare och komplettera kapitalandelskravet med ett kapitalkrav. Sedan får väl nästa regering, oavsett kulör, ta tag i denna pro- blematik på ett lite mer fundamentalt sätt. Ordföranden: , , från och tack också för att du puffade för nästa föredragshållare, , som är Assistant vid . Hon har arbetat med 3:12- regelverket och skrivit om det som kallas för inkomstomvandling i en ESO- rapport som varit uppe på skatteutskottet. Du är välkommen hit, , för att ge dina synpunkter på diskussionen och på förslaget. , : Tack för att jag har fått komma hit! Jag får väl känna mig hedrad av att är så oroade över vad jag kommer att säga att de försöker försvaga min trovärdighet precis innan jag startar. vet mycket väl att deras kritik är felaktig. Inga av resultaten i vår rapport försvagas genom det som påstår är felaktiga sifferuppgifter. Siffrorna är riktiga. har visat väldigt dålig ekonomisk intuition i sin kritik är detta sagt. Låt mig nu börja med det jag hade tänkt säga. Jag hade egentligen tänkt stödja en del av det som säger, så det var ingen vits med att börja kritisera mitt arbete innan jag ens sagt något. Det har varit mycket detaljer i diskussionen här , och en hel del av det som föregående talare har sagt har varit exempel och anekdoter. Det talas om vilken typ av företag som förlorar och vilka som vinner, och då mister man överblicken totalt. Låt oss därför gå tillbaka och få överblick BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE och se vad detta egentligen handlar om. Vi behöver få den stora bilden och se på principerna. Sedan ska jag komma tillbaka till vad som är de strukturella problemen i 3:12-reglerna och som man kanske inte kommer till rätta med genom dessa förslag. Vi har i en dual inkomstbeskattning där man har hög marginal- skatt på arbete och låg marginalskatt på kapital. Det är en spänning som gör att man kan önska att reklassificera arbetsinkomst som kapitalinkomst för att reducera sin skatt. Det man ofta glömmer i debatten är att det finns dubbel beskattning av både arbete och kapital. Lönen beskattas också på företagsnivå, liksom också utdelning, för man ska beskatta företagsinkomst. Tar man med detta Man har i en mycket hög socialförsäkringsbeskattning, arbetsgi- varavgift, på . Det är mycket högt. Så har man en företags- beskattning som har blivit sänkt . Ser man på helheten har beskattningen av arbete ökat relativt medan det har blivit en sänk- ning av beskattningen av kapital. Ser man på den totala marginalskatten om en ägare tar ut något som lön respektive som utdelning under gränsbeloppet är skillnaden jättestor. Man kan spara i skatt genom att göra uttag i form av utdelning och inte i form av lön. Denna utveckling kommer bara att förstärkas om man skulle reducera företagsbeskattningen ytterligare, vilket det ju är en internationell trend att Denna spänning i det duala skattesystemet är grunden till hela proble- Låt oss så se på principerna. Jag ska upprepa något av det som Vilka företag är det som omfattas av 3:12-reglerna? ligen är det där hela problemet ligger. Det finns två krav. Först ska det vara ett fåmansföretag. internationella utvecklingen att man har specialregler för att gynna små, växande företag med koncentrerat ägarskap. Detta gäller när det är fyra personer eller färre som äger majoriteten av företaget. Sedan finns det specialregler som säger att nära familjemedlemmar räk- nas som en person när man ska definiera ett fåmansföretag. konsultregeln, som säger att alla aktiva ägare räknas som en person. är detta som gör att man kan få extremt många ägare i ett så kallat fåmans- Det största företaget hade 1 700 delägare och räknades ändå som fåmansföretag! Men detta är inte nog. Man kan också ha passiva ägare i ett fåmansföre- tag, men för att som ägare ska omfattas av 3:12-reglerna ska man vara Vad är då en aktiv ägare? Det finns ingen operationell definition av det i skattelagstiftningen, och det är ett problem. En aktiv ägare är verksam i företaget i betydande omfattning. betyder det att personens arbetsinsats har varit av stor betydelse för resulta- tet, för den genererade vinsten. Vad menar man då med stor betydelse? SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Det är inte definierat, och det är svårt att finna vad som egentligen avses. Det är i hög grad egendefinierat – en ägare lämnar in en K10-blankett och definierar sig därigenom som aktiv ägare. Egendefinierade storheter skapar stort utrymme för missbruk eller kringgående av regler. Det är en allmän insikt i skattelitteraturen. Dagens problem härrör i stort sett från konsultreglerna. Det är de som uppmärksammas i medierna och som är de stora exemplen som man nu försöker göra något åt. De kom med 2006-reformen. Då gjordes tre stora ändringar som bidrog till att skapa utrymme för utnyttjande av konsultreg- lerna. Man reducerade skatten på utdelning . Man ökade det lönebaserade gränsbeloppet kraftigt, så att de flesta fick ett ökat gränsbelopp, alltså mer lågt beskattad utdelning. En stor förändring som gynnar de så kallade konsulterna – advokaterna och revisorerna – är att ägarlön nu ingår i basen för beräkningen av löneunderlaget. Här ligger ett problem för de arbetsintensiva tjänsteföretagen. Ägarna tar ut stor lön till sig själva, och när det är många ägare kommer alla äga- res lön att ingå. Här får man ett stort lönebaserat utrymme. Det har inte heller varit någon kontroll över prissättningen på aktier. Man har i princip kunnat köpa en aktie för och få en utdelning på 1 miljon. Felprissättningen med ett lägre pris för aktien är i verklighe- ten en kompensation för arbetsinsats, och den vinst man gör genom att köpa en lågt prissatt aktie ska beskattas som lön. Här finns alltså en felak- tig prissättning, vilket inte har något med 3:12-reglerna att göra. Detta har varit mycket fördelaktigt för konsultföretag, som härigenom kan distribu- era det som i verkligheten är en arbetsintäkt som en lågt beskattad utdel- ning. Detta bör man göra något åt. Det finns ca 160 000 så kallade fåmansbolag med minst en aktiv ägare som omfattas av 3:12-reglerna. Bland de bolag som har många ägare var det bara 54 bolag som hade fler än 25 aktiva ägare. Nio bolag hade mer än 100 aktiva ägare. Maximum var 1 700 ägare. Det är inte många bolag vi talar om, så här gör vi stora regeländringar som bara berör ett fåtal bolag. Detta är tjänstebolag som har litet realkapital. Det mesta kapitalet är finanskapital. De finns i olika branscher. Det är inte bara advokater eller revisorer, utan det finns ganska många från restaurangbranschen, hotellbran- schen och detaljhandeln. Det kan verka som ett slags franchising där man utnyttjar detta för att låta franchisetagaren ta ut en lågt beskattat uttag. Det är alltså inte bara konsulterna det gäller. Majoriteten av de anställda är också ägare. Låt oss titta på vad det bety- der. Hur många anställda har man per aktiv ägare under 3:12-reglerna? Om man bara har en aktiv ägare i bolaget är det i genomsnitt 2,5 anställda per aktiv ägare. Även om vi ökar antalet aktiva ägare – det kan vara mel- lan 1 och 25 aktiva ägare – är det likafullt bara 1,3 anställda per aktiv ägare. I genomsnitt är alltså en majoritet av de anställda också ägare. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Här kommer problemet med det lönebaserade gränsbeloppet in. nen kommer att ingå i löneunderlaget. Om den inte gör det skulle man inte ha problemen med konsultbolagen. Löser de föreslagna ändringarna i 3:12-reglerna problemen med income shifting under huvudregeln? De löser inte problemen, även om de redu- cerar dem i viss grad. 4-procentsregeln begränsar antalet aktiva ägare som kan använda löneunderlaget till max 25. Det begränsar utnyttjandet av 3:12- reglerna men skärper beskattningen för aktiva småägare, alltså för dem Om man äger räknas man fortfarande som aktiv ägare, men man får ett begränsat gränsbelopp, för man får bara beräkna gränsbeloppet på kapitalet. Är detta ett problem? I branscherna säger man att det är ett jättestort problem att man inte kan knyta till sig nyckelpersoner om man inte kan ge dem delägarskap. Om man då har en väldigt liten ägarandel, är man då aktiv, eller är man i realiteten passiv? Man kan i hög grad välja själv om man vill vara aktiv eller passiv. har inte kontrollerats av . Man kan alltså välja. tro att många av dessa kommer att välja att vara passiva? Då kan de göra uttag som utdelning med 25 procents beskattning och undgår alltså hela den lönebaserade beskattningen. Man kan också fråga sig om en vanlig anställd med 1 procents ägaran- del i bolaget bidrar till att generera vinst i betydlig grad. Det är ju det som är kravet för att räknas som aktiv ägare. Det finns miljarder i outnyttjade gränsbelopp hos 3:12-ägarna som har Jag har utmärkta erfarenheter av kompetens när det gäller att ta fram statistik, så jag tror på siffran 500 miljarder som har tagit fram. Det finns alltså 500 miljarder i outnyttjade, sparade gränsbelopp som kan generera ränta. De som man för- söker komma åt genom regelförändringen – advokater och konsulter som har stora lönebaserade gränsbelopp och antagligen också har sparat mycket, så de har stort löneutrymmen – kommer att kunna utnyttja dessa innan de man önskar komma åt verkligen drabbas av någon skattehöjning. Hur ska man då implementera 4-procentsregeln? Det är lätt att göra reg- ler men svårt att tillämpa dem. Man har egenrapporterade ägarandelar från vet inte vem som äger vilka aktier i onoterade och jag har i en artikel visat att det finns en stor fel- rapportering av ägarandelar när man använder K10-blanketten enligt för- Det var i vårt urval som felrapporterade, och många gjorde det medvetet. Händelsevis skedde en ökning av felrapporter- ingen när man började tjäna på det genom höjd marginalskatt. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 För att det ska bli möjligt att tillämpa 4-procentsregeln bör det inrättas ett aktieägarregister, så att får möjlighet att kontrollera ägaran- delarna och också vet vem som äger onoterade aktier. Så gör man i . Ett sådant register är också ett fantastiskt material för forskare och myndigheter, så jag rekommenderar starkt att man inför det i också. Låt mig sammanfatta vilka de strukturella problemen med 3:12-reglerna är. Huvudproblemet är frågan vem som ska omfattas av 3:12-reglerna. Vad är ett fåmansföretag? I många länder finns det specialregler för småfö- retag som man anser önskvärda. Utvecklingen 2006, med ökat lönebaserat utrymme och ökat gränsbelopp, var en politiskt styrd utveckling för att stärka entreprenörskap och tillväxt. Det är bra, men vem är det som ska gynnas? FAR och talade mycket om behovet av stora företag i . Man behöver stora företag i alla länder, men de ska inte nödvändigtvis vara fåmansbolag. De ska inte klassificeras som när- ägda. Det är fint med stora företag, men låt dem beskattas som riktiga företag, vilket de är. Hur definierar man aktiv ägare? kan man i stort bestämma själv vad som är mest gynnsamt att definiera sig som. Det bör finnas en opera- tionell definition av aktiv ägare. Ska ägarlön gå in i löneunderlaget? Det skapar problem i tjänstesektorn. I hade vi tidigare specialregler för så kallade liberala yrken, det vill säga tjänsteyrken där insatsen var arbetsintensiv och där alltså humankapi- talet var insatsen. Där var reglerna strängare för att det som egentligen var avkastning på arbetsinsatsen inte skulle kunna omvandlas till kapitalin- komst. Det kan alltså vara en möjlig lösning att inte låta egen lön ingå i löneunderlaget för så kallade liberala yrken. vill jag ta upp något som inte har nämnts . Vi har dokumenterat en stor tillväxt i så kallade holdingbolag, bolag som inte har aktivitet och inga anställda men där ägarna likafullt är aktiva och sparar gränsbeloppet med ränta . Det är en skattefri option på framtida reducerad skatt som förefaller utnyttjas en hel del. Det kan vara en bra idé att ställa upp ett aktivitetskrav på bolagsnivå när man ska spara gränsbelopp för att förhindra att gränsbelopp ackumuleras när det inte finns aktivitet i bolaget. Ordföranden: , från , och tack alla för presentationer och synpunkter! (S): Det har varit en spännande resa med den här frågan. Jag tog upp den med finansministern och fick då veta att det var socialdemokratins problem eftersom vi hade infört de här reglerna 2006. Jag tog upp frågan eftersom jag känner en stor oro för att det vi egentligen vill gynna, det vill säga entreprenörskap och risktagande, är på väg att åka ut med badvattnet genom det sätt på vilket reglerna kan överutnyttjas och blir överutnyttjade. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Det är bra att regeringen, trots att man sade något annat, har tagit sig samman och försökt göra någonting. Men jag ska inte kommentera det . Jag riktar mig nu till . Inte minst den sista föredrag- ningen handlar om en lång rad andra problem som inte alls adresseras i förslaget. Det handlar om begreppet aktiv och passiv näringsverksamhet. Det handlar om underlag för alla de uppskjutna skatter som ligger latent och kan hota skatteintäkterna framöver. Det berör ni inte. Vi är överens om att överutnyttjandet har inneburit att skatteintäkterna har blivit lägre än de borde ha blivit. Jag skulle vilja ha ett svar från på varför ni då lägger fram ett förslag som inte innebär högre skatteintäkter. Det underliga med debatten är att nästan ingen företrä- dare för dem som har berörts har sagt att skatten är för hög utan har snarare erbjudit sig att betala högre skatt. Men ni lägger fram ett förslag som innebär att man visserligen tar in pengar från några men skickar i väg mer pengar till andra. Vad är vitsen med detta? : Motivet är helt enkelt att regeringen har velat gynna entreprenörskap och företagande. Därför har pengarna använts på det sättet för att med de här förbättringsförslagen genom löneunderlaget göra det mer lönsamt för dem som har de lägsta lönesummorna. (M): Jag tycker att det kan vara värt att lite principiellt – kanske politiskt – reflektera över syftet med att ha ett dualt skattesystem när vi utifrån analys har kunnat konstatera att det är påtagliga skillnader i skattesatserna. Syftet med det duala skattesystemet är just att vi vill gynna investeringar och kapitalbildning som är drivande för produk- tion och tillväxtökningar. Vi vill också gynna dels företagande människor som kanske säger upp sig från jobbet och lever på små marginaler och kanske inte investerar så mycket pengar i sitt nystartade företag – vilket gör att Svenskt Näringslivs förslag på kapitalkrav kanske inte är särskilt korrekt riktat – dels människor som pantsätter hus och hem. Det är dem vi vill gynna med bland annat 3:12-regelverket. har varit inne på att detta innebär påtagliga skattesänk- ningar för 150 000 företagare. Det är inte så att vi principiellt motiverar det duala skattesystemet med att man med olika typer av affärsmodeller ska kunna tillskansa sig lägre skatt genom att köpa aktier för och inte ta den risk det innebär att starta ett företag och expandera ett före- tag med anställda. Detta har skapat stora obalanser som gör att vi har en orättvisa. Det är flera som har påtalat att det inte är säkert att detta förslag kom- mer att innebära att vi löser alla problem. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till . Det är inte första gången som politiker och skatteexperter leker en katt-och-råtta-lek där man genom politiken fattar beslut, och sedan hittar experter sätt att kringgå reglerna. Ser du en risk för att detta kringgående kommer att fortsätta? Jag antar att regeringen kommer att hålla ett öga på och bevaka utvecklingen för att säkerställa att man kan korrigera sådana eventuella smithål. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 : Svaret är helt kort: Ja. Med ett sådant schabloniserat system kommer det alltid att finnas möjligheter att genomföra inkomstom- vandling. Vi har i föredragen sett andra exempel på inkomstomvandling som inte har varit föremål för regeringens förslag den här gången. Jag utesluter inte att vi kan komma att titta närmare på andra aspekter av 3:12-systemet, men självklart kommer vi att nogsamt följa vad som händer när det gäller de föreslagna förändringarna och hur de nya reglerna utnyttjas. (MP): Jag blir lite brydd när jag nu och sedan regeringen först kom med sitt förslag hör företrädare för branschen i princip plädera för regler för hårdare beskattning. Regeringssidan och depar- tementet pratar om att gynna företagande, nyföretagande och så vidare. Vi hör hur förslagen slår ganska hårt mot ökad delaktighet i ägande. Det är knappast sådant som gynnar ökat företagande i . Jag skulle vilja ställa frågor till två personer. Jag börjar med att rikta mig till från . Vi har ganska tydligt hört om en påtagligt ökad risk för ökad skatteplanering med de nya reglerna. Har du några kommentarer till risken med ökad skatteplanering med dessa nya regler? Sedan skulle jag vilja ställa en fråga till departementsråd . Jag blir ärligt talat inte klok på förslaget. Vi hör att grundproblematiken egentligen handlar om att skärpa beskattningsreglerna. Vi har pratat om proportionerliga fördelningar, multiplar etcetera. Hela kri- tiken handlar om regleringen av antalet ägare. Jag har svårt att förstå varför regeringen på detta sätt låser sig vid antalet ägare när man kan, tycker jag, hitta mycket enklare och mer logiska kopplingar till just fördel- ningen mellan lön och utdelning i stället för att låsa sig på . Jag skulle vilja höra några kommentarer från departementet när det gäl- ler de två konkreta förslag som vi har hört, dels från FAR, dels från . Vad är anledningen till att departementet å ena sidan talar väl om ökat företagande och å andra sidan gör tvärtemot i sitt förslag och vill inskränka ägandet så tydligt? : Det finns väl en reell risk med skatteplanering. Vi ser att bland andra de branscher som är representerade i den här typen av trans- aktioner har en stor kreativitet i sin yrkesmässighet. Så det finns nog en risk för att man till exempel delar upp företag eller delar av företag till mindre delar så att man då kan kringgå detta krav. I vårt remissvar hade vi ett förslag på att man skulle ta bort konsultdefi- nitionen från dem som får använda huvudregeln, vilket skulle slå på ett annat sätt. Man får nog i och för sig fortsätta utreda vad det skulle kunna vara för några problem, men man skulle i varje fall komma ifrån den här uppdelningen. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE : När det gäller flera av de förslag som har framförts som alternativ till 4-procentsregeln kan jag konstatera att många av dem är av karaktären att man ska skärpa reglerna generellt för gruppen fåmansbo- lag, alltså även för de delägare som äger . Det har inte varit aktuellt för regeringen. När det gäller alternativ har det pratats om multiplar och hur man ska få ta del av det lönebaserade utrymmet även om man har , olika trappsteg och så vidare. Jag konstaterar att motivet för det lönebase- rade utrymmet var att man skulle belöna risktagande. Om man inför någon form av multipel eller liknande får man en mekanism för ren och skär inkomstomvandling som inte är kopplad till risktagande. vill jag kommentera kapitalkrav. Insatt kapital belönas i huvud- regeln. Man får ut plus statslåneräntan beskattad till . Om man då skulle införa ett kapitalkrav för att kvalificera sig för att använda sig av löneunderlaget skulle man alltså belöna kapitalinsatsen ytter- ligare en gång. I det läget tycker jag att man kanske skulle överväga om man i sådana fall vill belöna kapitalinsatsen med att justera 9-procentsrän- tesatsen plus statslåneräntan. Det har dock inte varit aktuellt . (C): Herr ordförande! Jag ser att , skattechef på , finns närvarande i lokalen, och jag känner att det för min del vore relevant att höra vad en företrädare för en så stor arbetsgivarorganisa- tion skulle kunna bidra med i det här sammanhanget. Jag hoppas alltså på att få ställa en fråga utanför ledet av föredragshållare om det går bra som undantagsfall. : Jag ber att få tacka för analysen från vårt naboland. Om en minut kommer ni att förstå varför jag tackar för den. Det säger sig självt att 25–30 procents lägre skatt är väldigt lockande. Det är det vi ser resultatet av här. Sker det ett överutnyttjande? Svaret är ja! Vad beror det på? Jo, det beror på systemets konstruktion. LRF håller fullständigt med regeringen om att vi måste göra något åt det här, att säkra skattebasen. Men vi får inte heller glömma neutraliteten mot anställda. Kommer regeringen att lyckas med det här förslaget? Det har ställts en hel del frågor om det. Nej, det kommer den inte att göra. I en helsidesan- nons i står det om hur man blir vinnare med 3:12. Det kommer inte att lyckas det minsta, utan vi kommer att få se en enorm skatteplanering. Jag känner till byråer med 27 personer som är på väg mot 25. Ni kan själva räkna ut varför. Hur ska man då göra? Jo, gå tillbaka till grundsyftet för 3:12-reglerna – att identifiera en kapitalinkomst. Då ska vi inte glömma att det mervärde, den vinst, som anställda genererar i ett bolag är en kapitalinkomst. Den ska beskattas . Men att ta bort den egna lönen från löneun- derlaget måste vara feltänkt. Vad vi också kan fundera på är en ny väg. Det bör man utreda vidare. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 var inne på räntenivåerna. Kapitalunderlaget består av tre delar: , , och löneunderlaget , 25 pro- cent. Det är en jättestor skillnad. Där har ni roten till det onda. Då kan man säga att man vill gynna anställningar och så vidare. Ja, men då finns det nog betydligt bättre sätt. Sänk de sociala avgifterna! Då är det inte av fåmansföretagarna som kan göra det. Med en sådan lösning – och det finns ju alternativ; det kan naturligtvis också vara multi- pel på lön – kan ni sänka lönekravet och stoppa andelskravet på , och det behövs ingen ny dotterföretagsdefinition. (V): Huvudproblemet här är det duala skattesystemet med stora skillnader i skattesats.