bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — I detta ingår bl.a. en akut- och tillgänglighetsmiljard, medel för att öka antalet vårdplatser, ett screening- program för tidig identifiering av sjukdomar, hälsoundersökningar av nyan- lända, mobila vårdenheter, en medicinsk vårdgaranti, palliativ vård, satsningar på ambulanssjukvården och telemedicin samt återställt högkost- nadsskydd. BILAGA 11 SOCIALUTSKOTTETS YTTRANDE Motionärerna föreslår även en satsning på förstärkt samhällsvård på Här ingår bl.a. medel för att bekämpa missbruket av alkohol, narkotika och dopning. Vidare satsar motionärerna på en förstärkt äldre- Bland annat avsätts medel till social samvaro för de äldre, ett matlyft, ett stärkt anhörigstöd, ett ökat antal trygghetsboenden, kategoribo- enden med husdjursprofil samt äldrevårdscentraler. Slutligen avsätter motionärerna medel för att justera tandvårdsbidraget så att alla ålderspensionärer medges den högre bidragsnivån på I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 (del- vis) anvisas mer än regeringen föreslagit inom personalförstärkningar i hälso- och sjukvården. I satsningen ingår även medel till ungdomsmottagningar, glesbygdsmedicin, mobila vårdteam samt vård av tortyr- och krigsskadade. Vidare avsätts till pri- märvården, för att utveckla vårdcentralerna i det förebyggande arbetet mot Motionärerna föreslår även en satsning på en betald specialistutbild- ning för sjuksköterskor. Motionärerna avsätter vidare medel till sänkta högkostnadsskydd och avgiftsfria läkemedel för barn. Inom äldrepolitiken föreslås bl.a. en öronmärkt satsning på 1 miljard kro- nor för att öka bemanningen inom äldreomsorgen med fokus på demensvår- Motionärerna avsätter också för att förbättra Pengarna ska användas till tre prioriterade områden: ökad per- sonaltäthet, förbättrad kontinuitet bland hemtjänstpersonalen samt ökat inflytande för de äldre över hur de vill använda tiden. ter även medel till ett matlyft inom äldreomsorgen samt till äldreomsorg på det egna språket. För att förbättra den ekonomiska situationen för ekonomiskt utsatta hus- håll föreslår motionärerna bl.a. en höjning av riksnormen för försörjnings- stöd med per barn. medel för att förbättra missbruksvården och för att höja kompetensen inom I ett välfärdssamhälle ska alla invånare erbjudas god tillgång till hälso- och sjukvård samt omsorg av hög kvalitet. Det bidrar till välbefinnande och trygghet. Målet för hälso- och sjukvården samt omsorgen är att alla, oavsett inkomst och bakgrund, ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård samt omsorg av god kvalitet. Det är också viktigt att äldre personer ska kunna leva ett aktivt liv samt ha inflytande i samhället och valfrihet i sin vardag. Den nationella vårdgarantin har bidragit till att SOCIALUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 11 korta köerna och ökat tillgängligheten till vården. Den s.k. kömiljarden har också bidragit till detta. Alla har också fått möjlighet att välja vårdgivare genom lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Den demografiska utvecklingen är en stor utmaning för sjukvården och omsorgen. Ökningen av antalet äldre innebär att allt fler lever med olika former av långvariga eller kroniska sjukdomar. Utskottet välkomnar därför den fleråriga satsningen på vård av personer med kroniska sjukdomar. Sats- ningen omfattar bl.a. framtagandet av en strategi för att utveckla och förbättra vården för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar och en utredning om hur vården bäst kan organiseras för att möta vårdbehoven hos långvarigt eller kroniskt sjuka. Dessutom avsätts medel för att stödja förbättringsarbetet i vården. Regeringen och har kommit överens om att utveckla den svenska takprismodellen i syfte att säkerställa en långsik- tig kostnadskontroll och fortsatt god tillgång till kostnadseffektiva läkeme- del. Överenskommelsen innebär ett åtagande från den forskande läkeme- delsindustrin att sänka sina priser för äldre läkemedel . Utskottet ser positivt på denna överenskommelse. Modellen med takpris- sänkningar kompletteras dessutom med att Tandvårds- och läkemedelsför- månsverket ges i uppdrag att arbeta mer aktivt med att utveckla den värdebaserade prissättningen för att åstadkomma en ökad kostnadseffektivi- tet. Utskottet delar uppfattningen att det även behövs åtgärder som syftar dels till att främja god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel, dels till att stimulera forskning och innovation. De åtgärder som ingår är fortsatt utveck- ling av kunskaperna när det gäller läkemedelsbehandling av barn, ordnat införande och strukturerad uppföljning av nya och innovativa läkemedel, utveckling av statistiken inom läkemedelsområdet samt fortsatt arbete med frågor som rör antibiotikaresistens. Barn i ekonomiskt utsatta hushåll tenderar att ha en mindre aktiv fritid och i lägre utsträckning delta i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. Utskottet välkomnar en fritidspeng från . Barn i hus- håll med långvarigt ekonomiskt bistånd kan genom fritidspengen komma att få ett extra bidrag för deltagande i kontinuerliga fritidsaktiviteter. Sammantaget anser utskottet att prioriteringarna är väl avvägda. Utskot- tet anser därmed att regeringens förslag om en ram för utgiftsområde 9 om 62 för bör tillstyrkas. Partimotionerna 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 (delvis), 2013/14: Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 4 (delvis), 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 4 (delvis) och 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 (delvis) bör avstyrkas. Utskottet anser vidare att beräkningarna av utgifterna för budgetåren 2015, 2016 och 2017 när det gäller utgiftsområde 9 bör tillstyrkas. BILAGA 11 SOCIALUTSKOTTETS YTTRANDE Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (S), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (FP) och (C). SOCIALUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 11 1.Avvikande mening (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Sjukvården står inför stora utmaningar. Allt fler blir äldre och kraven på en bättre sjukvård ökar. Dagens brister inom svensk sjukvård riskerar våra möjligheter att svara upp mot framtidens utmaningar. Inte minst behövs det mer tid för vård. Det behöver bli fler som arbetar i vården, som administrationen måste minska. Då blir det mer tid till patienten. Vi behöver utveckla en sjukvård där patienter känner trygghet och där personalen kan utföra sitt jobb på ett säkert sätt. En god arbetsmiljö är också en förutsättning för att vården ska vara en attraktiv arbetsplats där medarbetare stannar kvar och utvecklas. Vi avsätter till sjukvården i en riktad satsning för att ge mer tid för vård och höja kvaliteten genom att öka personalstyrkan Särskilt fokus ska ligga på en sjukvård som utformas efter de äldres behov. Det inbegriper en särskild satsning på att systematiskt samordna äldresjukvården. Ett problem med dagens vårdgaranti är att det är väntetiden vid varje besök som regleras och inte patientens sammanlagda väntetid. Vi föreslår patientkontrakt som omfattar alla delar i hälso- och sjukvården. I kontrak- tet ska det finnas en tidsplan för remisser och eventuella behandlingar, och det ska framgå vem som ska utföra behandlingarna. När vården och patien- ten har kommit överens om vad som ska göras och när, ska kontraktet fungera som en vårdgaranti som säkerställer att patientens sammanlagda tid för undersökning och behandling blir kort. Vi avsätter 5 miljoner kro- nor 2014 för att stödja landsting som inför patientkontrakt. Vi avvisar det tidsbegränsade stimulansbidraget på till landstingen som regeringen föreslår och som syftar till att öka använd- ningen av lagen (2008:962) om valfrihetssystem i specialistsjukvården. Under har regeringens anslag till insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar legat still på en miniminivå, och inga sär- skilda initiativ har tagits trots att problemen inte på något sätt minskat. Vi satsar därför på en särskild informationskampanj om hiv. Ett kontrakt för livet startades . Den enskilde erbjöds avgiftning, utredning, motiverande och behandlande insatser och en planering som omfattar både LVM-tiden och tiden efter utskrivning. Arbetet var mycket framgångsrikt, men trots de goda resultaten har inte den borgerliga reger- ingen fortsatt satsningen. Vi satsar på att återinföra Ett kontrakt för livet. BILAGA 11 SOCIALUTSKOTTETS YTTRANDE Det är viktigt att det finns långsiktiga ekonomiska förutsättningar för det intressepolitiska arbete som bedrivs av handikapporganisationerna och för den information och stöd som de ger sina medlemmar. för att stärka dessa organisationer samt till Ågrenska stiftelsens veckovistelser för familjer som har barn med sällsynta diagnoser och syndrom. I enlighet med partimotion 2013/12:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 (delvis) föreslår vi att regeringen till utgiftsområde 9 fördelar mer än vad som föreslås i propositionen. Avvikande mening (MP) (MP) anför: politik fokuserar på förebyggande åtgärder för ökad folkhälsa och ger vård och hjälp till de människor som är i behov av det. Tidiga förebyggande insatser är angelägna, både för individen och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det grunda fokus som regeringen har i den s.k. kömiljarden vill i stället omvandla till en hälsomiljard där landsting som har ambition att arbeta hälsofrämjande och långsiktigt för att minska köer och öka tillgänglighet i vården kan söka anslag. Vidare behövs det en folkhälsokommission för mer hållbara och jämlika levnadsvillkor. Enligt min mening finns ett behov av en kraftig satsning inom vården som berör personal, utbildning och struktur. Det behövs utbildningsanställ- ningar för sjuksköterskor som utbildar sig till specialistsjuksköterskor. Därför avsätter medel till ett pilotprojekt som bör prövas och utvärderas inom äldreomsorg, psykiatri och glesbygdsmedicin. Glesbyg- dens utmaningar och möjligheter samt utveckling och innovation inom e- hälsan lyfts fram genom att medel avsätts till Glesbygdscentrum i . Centret bör ges förutsättningar att vidareutvecklas till ett s.k. i glesbygdsmedicin och vård på distans. Äldreomsorgen står inför en stor utmaning med en ökande andel äldre i befolkningen som det sker stora pensionsavgångar bland omsorgs- personalen. Personaltätheten behöver öka för att säkra kvaliteten inom äldreomsorgen. Därför avsätter i ett första skede 500 miljo- ner kronor för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. avsätter i budgeten till ersättningar för de transsexuella som genomgått steriliseringar mot sin vilja vid könsbyte. Vidare anser jag att det behövs en direktmöjlighet för unga att anmäla miss- förhållanden inom psykiatrin till Inspektionen för vård och omsorg, en lex . Medel avsätts för detta ändamål. I enlighet med partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 4 (delvis) föreslår jag att regeringen till utgiftsområde 9 fördelar mer än vad som föreslås i propositionen. SOCIALUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 11 3.Avvikande mening (SD) Per Ramhorn (SD) anför: Det är målsättning att den svenska hälso- och sjuk- vården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, prö- vade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra samt förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är en självklarhet att alla patienter ska ha rätt till likvärdig vård av högsta kvalitet och tillgänglig- het, oavsett var i landet de bor. avsätter i sin budget på en förstärkt sjukvård. Bland de prioriterade satsningarna ingår en akut- och tillgänglighetsmiljard, medel för att öka antalet vårdplatser, ett screening- program för tidig identifiering av sjukdomar, mobila vårdenheter, en medi- cinsk vårdgaranti, en satsning på ambulanssjukvården, obligatoriska hälsoundersökningar för nyanlända, en förstärkning av barn- och ungdoms- psykiatrin, en utveckling av den palliativa vården samt ett återställt hög- kostnadsskydd. Medel avsätts även till Rett Center. Välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeden. Därför föreslår en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. Sammanlagt satsas på en förstärkt äld- revård. Bland annat avsätts resurser till en matreform för äldre, ett stärkt anhörigstöd, ett ökat antal trygghetsboenden, kategoriboenden med husdjurs- profil samt äldrevårdscentraler. Medel avsätts även för att justera tandvårdsbidraget så att alla ålderspen- sionärer medges den högre bidragsnivån på . Vidare satsas på förstärkt samhällsvård. I sats- ningen ingår bl.a. att införa nationella riktlinjer för vård av barn och unga samt en satsning på att bekämpa missbruket av alkohol, narkotika och dop- ning. Vidare bör inspektioner av HVB, Sis- och LSS-hem fördubblas för att säkerställa tryggheten. I enlighet med partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 4 (delvis) föreslår jag att regeringen till utgiftsområde 9 fördelar mer än vad som föreslås i propositionen. 4.Avvikande mening (V) (V) anför: En bra och jämlik hälsa är det viktigaste målet för vården. Vinstdriven hälso- och sjukvård leder bort från strävan att ge vård efter behov och bör inte vara tillåten. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem bör rivas upp och inte heller drivas igenom för specialistsjukvården. Landsting/regioner ser olika ut och verkar under olika villkor och har därför olika behov. I en del landsting är det brist på vårdplatser, i andra saknas personal eller är det svårt att rekrytera personal med rätt kompe- För att lösa problemen föreslår en riktad resursförstärk- ning på till hälso- och sjukvården, som i varje landsting och region kan användas där behoven är störst. det ska i huvudsak användas till personalförstärkningar i hälso- och sjuk- I satsningen ingår också pengar till ungdomsmottagningar, glesbygdsmedicin, mobila vårdteam samt vård av tortyr- och krigsskadade. avsätter till primärvården för att utveckla vårdcentralerna i det förebyggande arbetet mot ohälsa. inrymmer också en satsning på socialt utsatta områden där ohälsan är Medel avsätts även till betald specialistutbildning för sjukskö- terskor genom att inrätta utbildningsanställningar samt till avgiftsfria läke- medel för barn. Besparingarna och nedskärningarna har försämrat kvaliteten inom äld- vill öka bemanningen inom äldreomsorgen genom en öronmärkt satsning på med fokus på demens- Vidare avsätts för att förbättra . Pengarna ska användas till tre prioriterade områden: ökad personaltäthet, förbättrad kontinuitet bland hemtjänstpersonalen samt ökat inflytande för de äldre över hur de vill använda tiden. Satsningar görs också för att genom- föra ett matlyft inom äldreomsorgen samt till äldreomsorg på det egna För att förbättra den ekonomiska situationen för ekonomiskt utsatta hus- håll föreslås bl.a. en höjning av riksnormen för försörjningsstöd med avsätter även medel för att förbättra missbruksvården och för att höja kompetensen inom handikapp- I enlighet med 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslår jag att regeringen till utgiftsområde 9 fördelar mer än vad som föreslås i propositionen. BILAGA 12 KULTURUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 13 UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE UTBILDNINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 13 TRAFIKUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 14 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2013/14:MJU2y Kvotplikt för biodrivmedel samt ramar för utgiftsområdena 20 och 23 har gett miljö- och jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) och motioner i de delar de berör utskottets ansvarsområde. I propositionen föreslås bl.a. en lag om kvotplikt för biodrivmedel samt ramar för utgiftsområdena 20 All- män miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Miljö- och jordbruksutskottet, som bereder ärenden om anslag inom de två utgiftsområdena 20 och 23, begränsar sitt yttrande till förslagen om utgifternas fördelning på utgiftsområden samt det ovan nämnda lagförslaget. I yttrandet föreslår miljö- och jordbruksutskottet att finansutskottet ska tillstyrka regeringens lagförslag om kvotplikt för biodrivmedel. Därmed avstyrks de motioner som väckts med anledning av förslaget. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår vidare att finansutskottet ska tillstyrka regering- ens förslag till ramar för utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Vidare bör finansutskot- tet tillstyrka regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna –2017 i berörda delar. Motstående motionsförslag i dessa delar bör avstyrkas. I yttrandet finns tre avvikande meningar avseende förslaget om kvot- plikt för biodrivmedel. Avvikande meningar har därutöver avgetts från S, MP, SD och V till förmån för förslagen om de två här aktuella utgiftsom- rådena i respektive partimotion. MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 15 Lag om kvotplikt för biodrivmedel Enligt propositionen kräver regeringens mål och långsiktiga ambitioner avseende omställningen av transportsektorn omfattande insatser exempelvis i form av investeringar från privata aktörer. Ekonomiska och administra- tiva styrmedel som är kostnadseffektiva, långsiktigt hållbara och förutsäg- bara är viktiga för att få till stånd den önskade utvecklingen. Ett kvotpliktssystem för ökad låginblandning av biodrivmedel, i kombination med en drivmedelsbeskattning som är långsiktigt hållbar gentemot unions- rätten samt fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivme- del, kan sammantaget utgöra ett långsiktigt hållbart och förutsägbart ramverk i form av en långsiktig strategi för främjande av hållbara biodriv- medel. Regeringen föreslår därför att en lag om kvotplikt för biodrivmedel införs. När det gäller kvotplikt för bensin och dieselbränsle föreslår regeringen att den som är kvotskyldig ska se till att det för varje kalenderår finns en viss andel biodrivmedel i den kvotpliktiga volymen bensin eller diesel- bränsle. Med biodrivmedel avses vätskeformiga bränslen som framställs av biomassa och som är avsedda för motordrift. Med bensin avses ett bränsle som är avsett för motordrift och omfattas av KN-nr 2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49, 2710 11 51 eller 2710 11 59 i kommissionens förordning (EG) nr 2031/2001 av om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklatu- ren och om gemensamma tulltaxan. Med dieselbränsle avses ett bränsle som är avsett för motordrift och omfattas av nr 2710 19 41 eller 2710 19 45 i förordning (EG) nr 2031/2001. Kvotskyldig är den som är skattskyl- dig enligt 4 kap. 1 § 1 och 2 lagen om skatt på energi för kvotpliktiga volymer. Med kvotpliktig volym avses den mängd bensin, exklusive alky- latbensin enligt 5 § drivmedelslagen, eller dieselbränsle, inklusive den volym biodrivmedel som blandats in eller ingår i bränslet, som den kvot- skyldiges skattskyldighet har inträtt för under ett kalenderår enligt 5 kap. lagen om skatt på energi. I propositionen föreslås vidare att andelen biodrivmedel i dieselbränsle ska uppgå till sammanlagt minst 9,5 volymprocent av den kvotpliktiga voly- men, varav ska bestå av särskilt anvisade biodriv- medel. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som avses med särskilt anvisade biodrivmedel och hur andelen biodrivmedel i dieselbränsle ska beräknas och uppfyllas. Andelen biodrivmedel i bensin ska uppgå till minst 4,8 volymprocent av den kvotpliktiga volymen bensin. Från och med den BILAGA 15 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE ska denna andel uppgå till minst 7 volymprocent av den kvot- pliktiga volymen bensin. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur andelen biodrivme- del i bensin ska beräknas och uppfyllas. Kvotplikten får endast fullgöras med biodrivmedel som uppfyller hållbar- hetskriterierna enligt lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och Den som är kvotskyldig ska redovisa till tillsynsmyndigheten hur kvotplikten har uppfyllts under det föregående kalenderåret. ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterli- gare föreskrifter om redovisning av kvotplikt. ska tas ut av en kvotskyldig som inte lämnar en redovisning om hur kvotplikten har uppfyllts i rätt tid. ned eller efterges om det finns synnerliga skäl. var frågor om förseningsavgiften. Regeringen får meddela ytterligare före- skrifter om förseningsavgiften. Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning ska avgiften lämnas för indrivning. får verkställas enligt utsökningsbalken. En kvotpliktsavgift ska tas ut av en kvotskyldig som inte har uppfyllt kvotplikten för ett kalenderår. Avgiften ska vara högst per liter biodrivmedel som saknas i den kvotpliktiga volymen. får sättas ned eller efterges om det finns synnerliga skäl. ten prövar frågor om kvotpliktsavgiften. Regeringen får meddela ytterli- gare föreskrifter om kvotpliktsavgiften. Om en kvotpliktsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning ska avgiften lämnas för indrivning. indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken ske. När det gäller tillsyn och tillsynsmyndighet föreslås i propositionen att den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen följs. eller har varit kvotskyldig ska på tillsynsmyndighetens begäran lämna de upplysningar och de handlingar som myndigheten behöver för tillsynen. Den som är eller har varit kvotskyldig ska spara uppgifter som har bety- delse för bedömning av hur kvotplikten har uppfyllts. sparas från utgången av det kalenderår som uppgifterna avser. synsmyndigheten får meddela de förelägganden som behövs för tillsynen. Ett föreläggande får förenas med vite. beslut om förseningsavgift, om kvotpliktsavgift eller om föreläggande som har förenats med vite får överklagas till allmän Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammar- Slutligen föreslås att lagen om kvotplikt för biodrivmedel ska träda i ska den som är kvotskyldig se till att det för tiden fr. o.m. maj t.o.m. december finns en viss andel biodrivmedel i den kvotpliktiga volymen bensin eller dieselbränsle. MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 15 Regeringen vill införa en kvotplikt som innebär att drivmedels- bolagen ska ha minst 9,5 volymprocent förnybar råvara i dieseln. Kvoten ska delas upp så att minst 3,5 volymprocent är förbehållen biodrivmedel som kan anses ha extra fördelar utöver hållbarhetskriterierna. Enligt kom- mittémotion T517 (S) yrkande 25 klarar marknaden av att höja kvotplikten till och därefter låta den följa en trappa . Andelen biodrivmedel med särskilda fördelar bör höjas till 5 volympro- cent i ett första steg. Enligt motion Fi272 (S) yrkande 1 krävs ökade ambitioner för kvotplik- ten. Motionären anser att regeringen är långt ifrån att nå sitt mål om en fossiloberoende fordonsflotta och att det kommer att krävas flera steg för att närma sig målet. Ett steg på vägen är regeringens förslag om kvotplikt på biodrivmedel, men ambitionerna är tyvärr inte tillräckliga. För att efter- frågan ska öka och för att investeringar ska vara lönsamma för industrin måste politiken våga mer. Den nivå som regeringen anger för kvotplikten är alldeles för låg för att det ska vara värt för industrin att produktut- veckla. Med rätt politiska beslut kan utvecklingen drivas framåt. Drivme- delsbolag behöver incitament för att fortsätta investera i produktion av förnybara drivmedel. Regeringens förslag räcker inte till. Marknaden har sprungit om regeringen som ligger i bakvattnet. Det är viktigt att de uppsatta reglerna medför en utmaning och leder till utveckling både för att kunna nå målet om fossilfri fordonsflotta men också för att utveckla nya arbetstillfällen i en industri som har möjlighet att växa. Vidare krävs enligt yrkande 2 övergångsregler för att säkerställa utveck- lingen av biodrivmedel med högre miljökvalitet. Den inhemskt produce- rade etanolen har hög kvalitet ur miljösynpunkt.