bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Forskningsråden och Verket för innovationssystem bör inom ramen för sitt uppdrag om resursfördelning efter bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället ta fram en fungerande indikator för samverkan och eventuellt också andra värderingsformer. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 3 anförs att den sneda könsfördelningen inom akademin måste motverkas genom att fördelningen av resurser delvis utgår från andelen kvinnliga professorer. I samma motion yrkande 4 anförs att incitament för samverkan bör ingå i fördelningen av forskningsanslag. Det behövs tydligare incitament för att akademin ska stärka sin samverkan med omvärlden. I kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 7 anförs att en utredning ska tillsättas som ska göra en grundlig översyn av kvalitetsindikatorerna i resursfördelningssystemet. I (SOU 2007:81) föreslogs att antalet kvinnliga professorer skulle påverka resursfördelningen, vilket åter bör tas i beaktande och utvecklas tillsammans med andra mått på jämställdhet. Det kan vidare handla om kriterier som visar lärosätenas förmåga att ställa nya frågor, hur väl forskarutbildningen fungerar, tvärvetenskaplighet, incitament för nyskapande forskning och risktagande samt stöd till ämnen och miljöer som har utvecklingspotential. I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 7 anförs att det har flera fördelar att bedriva forskning vid alla lärosäten. Det är en förutsättning för att högskoleutbildningarna ska hålla hög kvalitet. Den forskning som bedrivs vid högskolorna och de yngre universiteten har ofta ett gott samarbete med det lokala och regionala näringslivet, inte minst basnäringarna, och har ofta nära till tillämpning och kommersialisering. Aktiva forskare vid alla lärosäten runtom i landet inspirerar unga och gamla. I samma motion yrkande 8 anförs att basresurserna för forskning och utbildning på forskarnivå bör höjas till per helårsstudent . I motion 2012/13:Ub440 av m.fl. (S) anförs vikten av resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. Det är viktigt att vårda de regionala universiteten och högskolorna som är betydelsefulla tillväxtmotorer i de regioner där de finns, bl.a. för att trygga sysselsättningen i regionen. I motion 2012/13:Ub480 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att anslagen för forskning och forskarutbildning skulle behöva ses över för att underlätta satsningar som t.ex. forskarskolor. Fördelning av forskningsresurser efter kollegial bedömning I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 11 anförs att godkännande ska inhämtas innan ett nationellt system med peer review för fördelning av direkta anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet införs. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 8. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att ökade inslag av kollegial bedömning i resursfördelningssystemet kan leda till en mer nyanserad bedömning, men ett sådant förslag behöver beredas noga med tanke på den kritik som en del av remissinstanserna uttryckt. Yttranden från andra utskott anser att det är komplext att på ett objektivt sätt mäta resultat inom forskning och innovation, och därför bör modellen för resurstilldelning kontinuerligt omprövas och modifieras efter hand som erfarenheter vinns. Därför välkomnar finansutskottet de ändringar i resurstilldelningsmodellen som regeringen föreslår. framhåller att det är svårt att skapa en modell för att kunna göra rättvisande bedömningar av kvalitetsaspekterna i, och effekterna av, universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället och i deras uppgift att verka för att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta. ser mot denna bakgrund positivt på regeringens förslag om att Verket för innovationssystem ges i uppdrag att, i samråd med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för arbetsliv och socialvetenskap, utforma metoder och kriterier för bedömning av prestationen och kvaliteten i lärosätenas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap samt utifrån dessa genomföra en utlysning och fördela medel. Fördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning Utskottet vill inledningsvis påminna om att det är universitet och högskolor som utför den nyfikenhetsstyrda grundforskningen men också delar av den behovsmotiverade forskningen. Ryggraden i forskningen är därmed de statliga anslagen till lärosätena för forskning och forskarutbildning. Utskottet vill också erinra om att den största delen av den statliga forskningsfinansieringen går till universitet och högskolor i form av de direkta anslagen. Utskottet vill framhålla att det innebär att lärosätena får ett stort eget handlingsutrymme för bedömningar och prioriteringar av vilken forskning som ska bedrivas och för hur den ska genomföras. ställer det stora krav på lärosätena att använda dessa betydande resurser så att högsta möjliga kvalitet kan uppnås. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att utreda ledarskapet vid svenska universitet och högskolor. Utskottet menar att det är viktigt med en fortsatt kraftfull satsning på anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor enligt de planeringsförutsättningar för 20142016 som godkände vid behandling av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Genom de direkta anslagen skapas möjlighet att ge goda villkor för forskare i form av en tryggare finansiering och fler anställningar. Anslagen fyller också en viktig funktion för att möjliggöra ett risktagande där det krävs större långsiktighet än vad kortare projektbidrag kan ge. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att flertalet universitet och högskolor får en garanterad s.k. basresurs för forskning och forskarutbildning och att alla universitet och högskolor garanteras ett tillskott till anslagen för forskning och forskarutbildning . Utskottet anser att tillkännagivande om förutsättningar för universitet och högskolor att kunna fatta långsiktiga beslut om sin forskning har tillgodosetts genom att samtliga universitets och högskolors forskningsanslag har ökat jämfört med till följd av olika satsningar (bet. 2011/12:UbU8, rskr. 2011/12:152). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 6. Andelen av anslagen för forskning och forskarutbildning som fördelas efter kvalitet Utskottet delar regeringens bedömning att en omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning leder till att resurser riktas till de universitet och högskolor som har hög kvalitet i sin forskning och ger ytterligare incitament för lärosätena och deras ledningar att vidta åtgärder för att öka forskningens kvalitet och konkurrenskraft. För att premiera hög kvalitet i forskningen bör, i enlighet med regeringens bedömning, den andel som fördelas baserat på kvalitetsindikatorerna höjas från till av anslagen . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 5. För att forskning och utbildning effektivt ska bidra till samhällets utveckling och globala konkurrenskraft är universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället av stor betydelse. har också tidigare beslutat att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan ska komma till nytta (1 kap. 2 § högskolelagen [1992:1434]). Hög kvalitet i samverkan med omvärlden är även en viktig aspekt för att uppnå kvalitet i forskning och utbildning. ser, liksom näringsutskottet, därför positivt på att Verket för innovationssystem ges i uppdrag att utarbeta ett system för att fördela medel till universitet och högskolor efter bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. instämmer med regeringen i att ett sådant system bör utvärderas när det gäller hur lärosätens kvalitet och prestation inom samverkan vad avser forskningens relevans och nyttiggörande kan inkluderas vid bedömning av forskningens kvalitet. menar att erfarenheterna från Verket för innovationssystem bör vara en viktig del i ett kommande resursfördelningssystem så att metoder och kriterier för bedömning som ska tas fram utformas för att kunna ingå i ett sådant framtida system. noterar att Socialdemokraterna och framför önskemål som är väl i linje med det aviserade uppdraget. välkomnar att regeringen beslutade om nya rekryteringsmål för professorer. Universiteten och högskolorna har getts ett mål att öka andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer . fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att lämna förslag på hur rekryteringsmålen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga. Uppdraget har redovisats och bereds i . Utskottet ser inte några skäl att föregripa det pågående utrednings- och beredningsarbetet och avstyrker därför motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 10, 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 3 och 4 och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 7. Forskning av hög kvalitet kan finnas vid alla lärosäten. har också alla högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå inom områden som speglar de forskningsprofiler som finns vid högskolan (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Utskottet anser att det är angeläget att alla universitet och högskolor får del av de nya resurser som tilldelas forskningsanslagen. Utskottet välkomnar därför att detta säkerställs genom att alla universitet och högskolor som omfattas av resursfördelningsmodellen enligt propositionen bör garanteras ett tillskott om till anslagen för forskning och forskarutbildning . Övriga högskolor bör enligt propositionen tilldelas ett fast belopp. Utskottet välkomnar även att regeringen avser att anpassa basresursen till forskning om per helårsstudent till utvecklingen av antalet helårsstudenter. Utskottet anser att nivån på basresursen är väl avvägd och avstyrker därför motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 7 och 8, 2012/13:Ub440 (S) och 2012/13:Ub480 (S) yrkande 1. Fördelning av forskningsresurser efter kollegial bedömning Utskottet vill understryka att och regeringen har en viktig roll när det gäller att utforma systemet för att tilldela resurser för forskning till universitet och högskolor på ett sådant sätt att det stimulerar till och skapar förutsättningar för hög kvalitet i forskningen. Det system för resursfördelning som infördes med anledning av regeringens bedömningar i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) bygger på den principiella ståndpunkten att det behövs tydliga incitament för en höjd kvalitet i forskningen och att resurstilldelningssystemet bör innehålla sådana incitament. Att som i det nuvarande systemet basera resursfördelningen på indikatorer för kvalitet är ett sätt, men det passar olika bra för olika forskningsområden och visar bara vissa aspekter av kvalitet. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bedömning att ett system för resursfördelning som innefattar kollegial bedömning bör utredas vidare i syfte att kunna införas . Utskottet menar att ett system som innefattar kollegial bedömning skulle kunna ge en mer sammantagen bedömning och också ta hänsyn till ett bredare kvalitetsbegrepp än vad enbart exempelvis citeringar och externa medel för forskning kan. Det kan t.ex. ingå bedömningar av olika former av nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Utskottet vill understryka vikten av att den kollegiala bedömningen görs utifrån respektive forskningsområdes förutsättningar. Utskottet vill också peka på vikten av att kommittéerna är väl sammansatta ur olika aspekter, t.ex. kön, ålder och avnämare. Vidare vill utskottet framhålla att system med kollegiala bedömningar har utvecklats för internt bruk av flera av de stora universiteten, bl.a. och . Utskottet välkomnar därför att ges i uppdrag att, i samråd med för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem, utreda och lämna förslag till ett resursfördelningssystem som gör det möjligt att fördela resurser efter kollegial bedömning av universitets och högskolors kvalitet i forskning vilket inkluderar såväl vetenskapliga bedömningar som bedömning av dess relevans och nyttiggörande för samhället. Utskottet är positivt till att samverkansaspekten omfattas av den kollegiala bedömningen. Enligt regeringen kan en fördelning av resurser utifrån en sådan bedömning av forskningens kvalitet inte vara aktuell att införa förrän . Utskottet vill inte föregripa den nämnda utredningen med något ställningstagande om beslutsformer för eventuella kommande ändringar och avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 11 och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 8. Utskottet anser att yrkande 2 i motion 2012/13:Ub5 (MP) får anses ha tillgodosetts och avstyrker det därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om internationell rekrytering av forskare, forskarkarriär i högskolan, jämn fördelning av rekryteringsmedel mellan kvinnor och män samt jämställdhet i högskolan. Jämför reservationerna 12 (S), 13 (V), 14 (S), 15 (S, V) och 16 (S, V). Internationell rekrytering av framstående forskare Som ett led i arbetet med att stärka kvaliteten inom svensk forskning bör ett system skapas för internationell rekrytering till universitet och högskolor av de forskare som har störst potential för framtiden. bör därför få medel för att inrätta ett program för rekrytering av internationellt framstående forskare för att dessa ska kunna flytta sin forskning till och det lärosäte som ansöker om medlen för rekryteringen. bör samråda med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap när det gäller ansökningar inom rådens expertområden. Beroende på kostnader för olika vetenskapliga inriktningar är det rimligt att lärosäten ansöker om bidrag för rekrytering av internationellt framstående forskare med per rekrytering och år och finansierar övriga kostnader från andra källor. Varje rekryteringsstöd bör normalt löpa under . bör särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av dessa forskningsmedel. Anslagsökningen under 20132016 för programmet för internationell rekrytering av framstående forskare presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Rekrytering av framstående yngre forskare och högskolor saknar en tydlig karriärväg för yngre forskare. bör få medel för finansiering av anställningar och forskningsprojekt för de allra främsta yngre forskarna i fasen efter deras postdoktorala forskningsperiod och efter en inledande meriteringsanställning. Härigenom får de en möjlighet att bygga en karriär som oberoende forskare. Framstående yngre forskare kan genom ett sådant program få stöd för lön till en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett svenskt lärosäte. bör samråda med för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för arbetsliv och socialvetenskap när det gäller ansökningar inom dessa råds expertområden. behöver också fortsätta och förstärka insatser för yngre forskare direkt efter postdoktoral tjänstgöring vid ett annat lärosäte. bör särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av de forskningsmedel som avsatts för framstående yngre forskare. Anslagsökningen under 20132016 för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Stöd till de mest framstående forskarna Det svenska systemet för forskningsfinansiering har inte gynnat långsiktigt risktagande i forskningsprojekt, eftersom finansieringsperioderna har varit korta och misslyckanden har riskerat att missgynna en fortsatt karriär. Förutsättningarna för att bedriva sådan forskning behöver förbättras. I linje med vad redan har initierat bör möjligheterna att kunna ägna sig åt långsiktig gränsöverskridande forskning med stor risk men med stor potential förbättras. bör därför få i uppdrag att inrätta ett särskilt program som riktas till de mest framstående forskarna i , där forskare under normalt tilldelas forskningsbidrag som möjliggör forskning med hög risk och stor potential. Internationell rekrytering av forskare I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 22 anförs att satsningen på internationell rekrytering av forskare bör inriktas mot internationell rekrytering av unga framtidslöften inom forskningen. bör få i uppdrag att se till att medlen används för att rekrytera yngre internationella forskare som kan utgöra framtida toppforskare jämte mer seniora internationella toppforskare. Medlen ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. I samma motion yrkande 40 i denna del förordas en lägre nivå än regeringen avsätter för satsningen på internationell rekrytering av framstående forskare. I kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att satsningens utformning riskerar att leda till att gårdagens män rekryteras. Man bör i stället satsa på generellt goda forskningsmiljöer och använda de medel som avsätts för denna satsning till att öka de direkta anslagen till universitet och högskolor, menar . Rekrytering av yngre forskare I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 18 anförs att för att yngre forskare ska kunna vara självständiga i sin forskning och ha möjlighet att bryta ny mark krävs att de har trygga villkor under sin doktorandtid och att det finns tydliga karriärvägar för nydisputerade med möjligheter till fortsatt forskning och meritering. I samma motion yrkande 21 anförs att det måste finnas ett attraktivt, transparent och tydligt karriärsystem i högskolan med en väl avvägd fördelning av anställningar på olika nivåer, från forskarstuderande och postdoktorer till professorer. Socialdemokraterna förordar ett enhetligt karriärsystem inom hela universitets- och högskolesfären som gynnar nationell och internationell rörlighet och främjar ämnesövergripande forskning och samverkan med det omgivande samhället. I kommittémotion 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 10 anförs att forskarrörligheten mellan akademin och näringslivet behöver öka, bl.a. genom att man premierar ökad rörlighet mellan akademin och näringslivet i villkoren för forskaranställningar. I kommittémotion 2012/13: Ub6 av m.fl. (S) yrkande 17 anförs att regeringen ska säkerställa att medlen för rekrytering av framstående yngre forskare ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Regeringen bör ge i uppdrag att se till att de medel som regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 6. I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 12 anförs att utvecklingen mot en jämställd akademi går alltför långsamt. Uppföljningen av rekryteringsmålen för professorer bör därför förbättras. I samma motion yrkande 13 vill motionärerna införa en jämställdhetsbonus som ska utgå till lärosäten där jämställdheten efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats, både kvantitativt och kvalitativt. Jämställdhetsbonusen ska vara . I samma motion yrkande 14 anförs att regeringen ska återkomma med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkandena 13. anser att det är av stor betydelse att det råder jämställda villkor inom den offentliga sektorn, näringslivet och akademin. välkomnar därför att Verket för innovationssystem tillförs medel från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet för forskning som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för det praktiska jämställdhetsarbetet inom universiteten och högskolorna, näringslivet och den offentliga sektorn. anser att det är av största vikt för jämställdheten att män och kvinnor har lika möjligheter och förutsättningar att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Det är därför positivt att särskilt bör bevaka att så blir fallet när det gäller forskningsmedel för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet och för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. välkomnar att regeringen beslutade om nya rekryteringsmål för professorer. Universitet och högskolor har getts ett mål att öka andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer . fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att lämna förslag på hur rekryteringsmålen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga. Uppdraget har redovisats och bereds i . värdesätter att regeringen har gett två betydelsefulla uppdrag inom jämställdhetsområdet. Det första uppdraget (U2010/5703/UH) avser jämställdhet i högskolan och består av en uppföljning av hur jämställdheten vid universiteten och högskolorna har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. och ett uppdrag att sprida den kunskap om jämställdhet som genererats inom ramen för de projekt som finansierats av Delegationen för jämställdhet i högskolan, som har upphört. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter . Sedan arbetsmarknadsutskottet yttrade sig har avvecklats och uppdraget har övertagits av den nya myndigheten och högskolerådet. andra uppdrag (U2011/6115/JÄM) går ut på att göra en förstudie om anslagen för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att kartlägga tillgängliga underlag samt vilket underlag som saknas för att följa upp lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslaget ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget redovisades och bereds i . Sammantaget bedömer arbetsmarknadsutskottet att regeringens satsningar på ett tillfredsställande sätt förstärker arbetet för ökad jämställdhet inte minst genom att betona betydelsen av att det råder jämställda villkor inom akademin samt lika möjligheter och förutsättningar för kvinnor och män att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Internationell rekrytering av forskare Utskottet kan inledningsvis konstatera att internationell rekrytering av de främsta forskarna görs i många länder, och de forskare som rekryteras erbjuds goda villkor för att flytta sin forskningsverksamhet. Trots att svenska forskare har omfattande internationella samarbeten har generellt sett en låg internationell rekrytering av forskare jämfört med många konkurrentländer. Utskottet anser att den låga nivån av internationell rekrytering jämfört med andra framstående forskningsländer är en tydlig brist i det svenska forskningssystemet. Möjligheterna behöver därför ökas för att erbjuda långvarig och tillräcklig finansiering för särskilt framstående forskningsmiljöer som leds av särskilt inbjudna forskare. I linje med detta har vid behandling av budgetpropositionen också beslutat om medel till för att inrätta ett program för rekrytering av internationellt framstående forskare för att dessa ska kunna flytta sin forskning till ett lärosäte i . Utskottet vill framhålla att den internationella rekryteringen till universitet och högskolor enligt propositionen bör inriktas på de forskare som har störst potential för framtiden. Enligt propositionen ska särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av dessa forskningsmedel. Utskottet vill framhålla att även i andra sammanhang har i uppdrag att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män i forskarsamhället. Utskottet anser att yrkande 22 i motion 2012/13:Ub6 (S) samt yrkande 9 i motion 2012/13:Ub3 (V) därmed får anses ha tillgodosetts. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 22 och 40 i denna del och 2012/13:Ub3 (V) yrkande 9.