bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Begränsningen av uttaget av den statliga inkomstskatten innebär dels att den nedre skiktgränsen höjs från till för inklusive den årliga uppräkningen, dels att avrund- ningsregeln vid fastställande av skiktgränserna för uttag av statlig inkomst- skatt justeras så att avrundningen görs uppåt i stället för nedåt till helt hundratal kronor. I genomsnitt minskas skatten med ca för dem som omfattas av förslagen. För att få samma basår, dvs. beskattningsår 2014, vid efterföljande uppräkningar av skiktgränsen fastställs den övre skiktgrän- sen till för . Ändringarna föreslås träda i kraft . Socialdemokraterna framhåller i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. yrkande 5 i denna del och 11, att det femte jobbskatteavdraget vidgar klyftan mellan löntagare och andra och hävdar att det är ineffektivt att undanhålla skattereduktionen från de mer konsumtionsbenägna grupper som inte får del av skattereduktionen . Motionärerna föreslår att man ta bort jobbskatteavdraget steg för steg från 60 000 kro- nor . Den som har en månadsinkomst om eller mindre får en oförändrad skatt, den som tjänar får en höjd skatt med och om man har en månadsin- komst om får man inget jobbskatteavdrag. Vidare menar motionärerna att regeringens förslag om höjd skiktgräns i den statliga inkomstskatten innebär att hela svenska folket sätts i skuld för att de som tjänar bäst ska få sänkt skatt. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del, att jobbskatteavdraget avtrappas med 2,5 pro- cent på månadsinkomster från . Enligt motionärernas förslag minskas jobbskatteavdraget med vid en månads- lön på och är helt avtrappat vid en månadslön på . Motionärerna avvisar även regeringens förslag att höja brytpunkten för när man betalar statlig inkomstskatt. Vidare framhåller motionärerna att ensamstående föräldrar med barn ofta lever i en ansträngd ekonomisk situation. För att underlätta den ekono- miska situationen föreslår man att en ny skattereduktion införs om för alla föräldrar som i sin skattedeklaration ansöker om skat- tereduktionen och kan styrka att deras barn bor hos dem hela eller delar av året. skriver i partimotionerna 2013/14:Fi282 samt 2013/14:A399, båda av m.fl., yrkandena 3 i dessa delar, att man motsätter sig en höjning av den första brytpunkten för statlig En höjning gynnar enligt motionärerna enbart individer över det Vidare framhåller man att ett femte steg i jobbskatteavdra- get bör genomföras. avvisar regeringens föreslagna femte jobbskatteavdrag i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del Vidare föreslår man att nuvarande jobbskatteavdrag trappas av från en månadsinkomst på . För inkomster som är högre än en avtrappning av jobbskatteavdraget. Om man tjänar mer än får man enligt förslaget inget jobbskatteavdrag. Motionärerna skriver vidare att den nedre skiktgränsen för uttag av stat- lig inkomstskatt inte bör höjas. Motionärerna påpekar också att man i sitt förslag avsätter 4 miljarder kronor för att sänka inkomstskatten för de grupper som inte fått del av regeringens skattesänkningar, t.ex. sjuka, arbetslösa och förtidspensionä- Jobbskatteavdraget är en central del i regeringens ekonomiska politik för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta, vilket leder till att fler människor är en del av arbetskraften. Dessutom ökar incitamenten att söka arbete, vilket bidrar till att arbetslösheten blir lägre. Genom sänkta marginalskatter kan avdraget också bidra till ett ökat arbetsutbud bland dem som redan har ett arbete. Såväl svenska som inter- nationella erfarenheter visar att en politik som gör det mer lönsamt att arbeta är viktigt för att varaktigt höja sysselsättningen och minska frånva- ron på arbetsmarknaden. En lägre skatt på arbetsinkomster ökar därtill individernas självbestämmande över den egna inkomsten och gör att fler kan försörja sig på sin lön. Regeringen har redan vidtagit ett antal åtgärder för att få fler i arbete, t.ex. genom införandet av jobbskatteavdraget 2007 och genom att förstärka det . står dock många utanför arbetsmarknaden. En hög sysselsätt- ning är en av de mest betydelsefulla bestämningsfaktorerna för uthållig tillväxt och uthålliga offentliga finanser. Den kommande demografiska för- ändringen riskerar att bromsa BNP-tillväxten och underminera välfärdssys- temets finansiering. En minskad sysselsättning leder till såväl lägre skatteintäkter som högre utgifter i de offentliga trygghetssystemen. Om skattehöjningar och utgiftsbesparingar ska undvikas, krävs att befolkningen arbetar mer än vad som är fallet . Mot denna bakgrund är det angeläget att löpande mäta de ekonomiska drivkrafterna för arbete samt analysera hur dessa påverkas av regeländ- ringar i skatte- och transfereringssystemen. Ett alltför begränsat ekono- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 miskt utbyte av ökat arbetsutbud eller av att vara rörlig på arbetsmarkna- den reducerar utrymmet för privat och offentlig konsumtion. Skatte- och transfereringssystemens effekter på arbetsutbudet beror på hur dessa system påverkar de ekonomiska drivkrafterna samt hur känsligt arbetsutbu- det är för dessa drivkrafter. En förstärkning av jobbskatteavdraget och en begränsning av uttaget av den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster förstärker drivkrafterna för arbete. Jobbskatteavdrag gör det mer lönsamt att arbeta och förväntas därför leda till att fler söker sig till arbetskraften. Jobbskatteavdraget och sänkt statlig inkomstskatt leder vidare till sänkta marginalskatter för stora grupper, vilket kan bidra till ett ökat arbetsutbud bland dem som redan har ett arbete. Begränsat uttag av statlig inkomstskatt ökar incitamenten till utbildning och kan därför leda till högre produktivitet. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget samt begränsning i uttagandet av statlig inkomstskatt. Utskottet avstyrker i övrigt motionärernas förslag om föränd- ringar av beskattningen av förvärvsinkomster. Sänkt skatt för pensionärer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om förhöjt grundavdrag för personer som är eller äldre vid beskattningsårets ingång. Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare förhöjda grundavdrag för denna grupp. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och 3 (SD). Rätt till grundavdrag har fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret och som har haft förvärvsinkomst. Obegränsat skattskyldig är i princip den som är bosatt eller vistas stadigva- rande i eller som har väsentlig anknytning hit och som har varit bosatt här (se 3 kap. 3 § inkomstskattelagen). Även begränsat skattskyldiga har i vissa fall rätt till grundavdrag. Grundavdraget får inte överstiga den skattskyldiges sammanlagda över- skott av tjänst och aktiv näringsverksamhet sedan allmänna avdrag gjorts. Särskilda regler finns för hur överskottet av tjänst och allmänna avdrag ska beräknas i vissa speciella fall (se 63 kap. 5 § inkomstskattelagen). BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Bestämmelserna om det förhöjda grundavdraget för personer som har fyllt återfinns i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen. bär att grundavdraget för fysiska personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt , uppgår till grundavdragsbeloppet enligt 3 § med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Regeringen föreslår att det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskatt- ningsårets ingång har fyllt förstärks med . sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd för- värvsinkomst som överstiger . När det gäller utformningen av förstärkningen bedöms det som lämpligt att behålla den utformning av det förhöjda grundavdraget som infördes 2011 där grundavdraget trappas upp i ett inledande intervall. ningen innebär att marginalskatten blir lägre i detta intervall, vilket skapar incitament till att arbeta mer i arbetsför ålder. På detta sätt mildras de nega- tiva effekter på arbetsutbudet som förväntas uppstå till följd av att det förhöjda grundavdraget ökar den arbetsfria inkomsten. Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av berg m.fl. yrkande 5 i denna del, att skatten för pensionärer ska sänkas med ett större belopp än i regeringens alternativ. Förslaget innebär att en garantipensionär får ca i sänkt skatt . framhåller i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 3 i denna del, att de betraktar pension som huvud- sakligen uppskjuten lön. Ambitionen är att kraftigt reducera skatteskillna- den mellan inkomstslagen tjänst och pension genom en höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . En helt genomsnittlig pen- sionär får en höjd nettoinkomst motsvarande redan Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Somliga har god ekonomi och god hälsa, medan andra har små marginaler och kanske behöver en trygg omsorg för att få vardagen att fungera. Regeringens politik syftar till att människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt vid fyra tillfällen – 2009, 2010, 2011 och 2013. Det finns ca 1,8 miljoner personer i som är eller beräknas antalet öka till närmare 2 miljo- Medellivslängden har stigit med mellan 30 och 40 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Det finns därmed allt fler pensionärer högre upp i åldrarna, varav en stor del är ensamstående. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och utgör därmed en större andel av ålderspensionärerna ju högre upp i åldrarna man kommer. Den genomsnittliga åldern för uttag av ålderspension är och har i princip inte ändrats trots stigande medellivslängd. fick drygt hälften av alla ålderspensionärer garantipension till någon del. Av dem som beviljas ålderspension får garantipension till någon del. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för pensionärer under- stiger den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är . Regeringen aviserar nu att det finns utrymme i de offentliga finanserna för en skattesänkning för pensionärerna med sammanlagt 2,5 miljarder kro- nor. Utskottet ser positivt på att regeringen går vidare med en femte sänkning av pensionärernas skatter och har ingen invändning mot försla- get. Utskottet delar även regeringens bedömning att metoden – en förstärk- ning av grundavdraget – är lämplig eftersom detta går att utforma på ett fördelningsmässigt fördelaktigt sätt. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om ytterligare höjning av det förhöjda grundavdraget för pensionärer, och avstyrker i övrigt motionärernas förslag. Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om sänkt särskild inkomst- skatt för skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Jämför avvikande meningarna 1 (S) och (3) MP. Tjänsteinkomster i som uppbärs av fysiska personer som är bosatta utomlands beskattas enligt bestämmelserna i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK), dock med undantag för artister och idrottsmän. Med bosatt utomlands avses en fysisk person som är begränsat skattskyldig enligt inkomstskattelagen (1999:1229). För inkomster i form av pension, sjukersättning och aktivitetsersättning som betalas ut från och gäller ett gemensamt fribelopp på 0,77 prisbasbelopp. Den särskilda inkomstskatten är en statlig definitiv källskatt som betalas in av utbetalaren av ersättningen. Detta innebär att den skattskyldige inte behöver deklarera inkomsten och att administrationen underlättas för Skat- Skatten tas ut av den skattepliktiga inkomsten med undantag för sjöinkomst där skatten tas ut . Regeringen föreslår att den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta sänks till för skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av berg m.fl. yrkande 7 i denna del, att avslår regeringens förslag. Motionärerna framhåller att regeringen väljer att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta, men denna skattesänkning skapar inga jobb i varför motionärerna säger nej till förslaget. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del, också avslag på regeringens förslag. rerna anför att SINK-skatten redan är lägre än den vanliga inkomstskatten och man anser att de resurser som regeringen använder till skattesänk- ningar behövs i andra delar av samhället. Skatt enligt SINK tas ut av skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Inga kostnadsavdrag får göras. Inte heller ges jobb- skatteavdrag och grundavdrag vid en beskattning enligt SINK. det i vissa fall kan vara till nackdel för den skattskyldige att beskattas enligt SINK finns det en möjlighet att i stället välja att få sina svenska tjänsteinkomster beskattade enligt inkomstskattelagen. gör detta val och som uteslutande eller så gott som uteslutande uppbär sin totala förvärvsinkomst från har också rätt till bl.a. jobbskatteav- drag och grundavdrag. Syftet med SINK är att underlätta för den skattskyldige och förenkla Således bör det för utomlands bosatta endast undantagsvis vara mer förmånligt att välja att beskattas enligt inkomstskat- telagen framför en beskattning enligt SINK. Detta kan annars komma att medföra en inte obetydlig ökning av personer som väljer att beskattas Vid ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdra- get och det förhöjda grundavdraget för pensionärer samt vid förändring av av statlig inkomstskatt delar utskottet regeringens bedömning att SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 det av förenklingsskäl och administrativa skäl finns anledning att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta med skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker de aktuella motionerna. Inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker förslagen om åtgärder som underlättar omställ- ning på arbetsmarknaden. bjöd regeringen in arbetsmarknadens parter till s.k. treparts- samtal. Syftet är att finna gemensamma lösningar på svåra problem på arbetsmarknaden. Regeringens målsättning med trepartssamtalen är att finna åtgärder som sänker jämviktsarbetslösheten och ökar den varaktiga sysselsättningen. Trepartssamtal pågår också vad gäller olika omställnings- frågor relaterade till Föreningen och Privattjänsteman- nakartellens, förkortad PTK:s, förhandlingar om ett nytt omställningsavtal. Förhandlingarna tar sikte på åtgärder som förbättrar möjligheterna till utbildning och kompetensutveckling genom livet och som därigenom stär- ker individers anställningsbarhet och arbetsmarknadens omställningsför- måga. Inom ramen för trepartssamtalen har Föreningen och framfört önskemål om ändringar i bestämmelsen i 7 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Det har också framhållits vissa tillämpningssvårigheter när det gäller bestämmelsen i 11 kap. 17 § IL. Regeringen lämnar nu förslag på inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden, i form av inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser och utvidgad samt förtydligad skattefri förmån i form av utbildning vid personalavveckling. För kollektivavtalsstiftelser utvidgas bestämmelsen i 7 kap. 16 § IL om inskränkt skattskyldighet för stiftelser som bildats enligt avtal mellan orga- nisationer av arbetsgivare och arbetstagare så att den också omfattar ända- målen att –lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit uppsagda på grund av personliga skäl eller till arbetstagare vars tidsbegränsade anställ- ningar har upphört BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE –främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli uppsagda på grund av personliga skäl eller till förmån för arbets- tagare vars tidsbegränsade anställningar kommer att upphöra eller har upphört –lämna understöd vid utbildning. För personalstiftelser utvidgas bestämmelsen i 7 kap. 16 § IL om inskränkt skattskyldighet så att den också omfattar ändamålet att lämna understöd vid utbildning. Väsentlighetskravet i 11 kap. 17 § IL om skattefri förmån i form av utbildning eller annan åtgärd vid personalavveckling slopas. Slutligen förtydligas samma bestämmelse så att det klart framgår att bestämmelsen omfattar en utbildning eller någon annan åtgärd som sätts in före en eventuell uppsägning, att den som redan blivit arbets- lös omfattas av bestämmelsen, och att bestämmelsen blir tillämplig också om avsikten är att den skattskyldige ska få annat arbete hos arbetsgivaren. Den offentligfinansiella kostnaden för förslaget om utvidgad inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser bedöms uppgå till . Förslagen om att utvidga och förtydliga bestämmelsen om skattefri förmån i form av utbildning eller någon annan åtgärd vid personalavveck- ling bedöms få försumbara offentligfinansiella effekter. Förslagen medför inte någon ökad administrativ börda för företagen. Utskottet delar regeringens bedömning att de föreslagna åtgärderna under- lättar omställning på arbetsmarknaden och tillstyrker förslagen. Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade bilar Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar bör för- längas och tillstyrker förslaget. Utskottet avstyrker motionsförsla- gen om att ersätta nedsättningen av förmånsvärdet för miljöan- passade bilar med en snålbilstrappa. Jämför avvikande mening 2 (MP). De nuvarande reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpas- sade bilar består av två delar och tillämpades första gången vid taxering. Reglerna finns i 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229). SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Den första delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som infördes första gången . Dessa regler ger en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpas- sade bilar. Syftet med denna nedsättning var att ytterligare underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar och få beståndet av dessa fordon att öka. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som – helt eller del- vis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja som därför har ett nybils- pris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Det innebär att för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol görs nedsättning till ett värde som motsvarar av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil (dock maximalt med ), och för bilar som är utrustade med teknik för drift med alkohol görs motsvarande nedsättning till av förmånsvärdet för närmast jämförbara kon- ventionella bil (maximalt med ). Den tidsbegränsade nedsättningen har förlängts vid fyra tillfällen, senast efter regeringens förslag i proposition 2011/12:1. gäller en gemensam tidsgräns för eldrivna bilar och för alkohol- och gasdrivna (undantaget gasol) bilar t.o.m. det beskattningsår som slutar den 31 decem- ber 2013 (prop. 2011/12:1). Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpas- sade bilar förlängs med . Ändringen träder i kraft . Kostnaden för en förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är beroende av hur bilförmåns- parkens storlek och sammansättning utvecklas. Denna utveckling är i sin tur beroende av ett flertal faktorer, t.ex. den allmänna ekonomiska utveck- lingen och den incitamentsstruktur som råder. Det är vidare särskilt svårt att göra en bedömning av hur många förmånsbilar som kommer att vara laddhybrider, eftersom det är fråga om en teknik som ännu så länge finns i liten utsträckning på marknaden. En bedömning kan dock grunda sig på att introduktionen av laddhybrider liknar den för elhybrider. Mot denna bakgrund beräknas skatteintäkterna minska med 0,17, 0,23 respektive för åren 2014–2016. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att man ersätter miljöbilssystemet med ett system som kan skynda på omställningen av den svenska bilparken. Systemet, snålbilstrappan, bygger på att bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. Samt- liga bilar som säljs i graderas enligt en skala beroende på energiåt- gång och bränsle. På de bilar som är värst för klimatet läggs en avgift som sedan minskar med minskad klimatpåverkan. På samma sätt får de allra koldioxidsnålaste bilarna en hög bonus, medan de något mindre effek- tiva bilarna får en mindre bonus. förskjuts skalan så att kraven skärps för att få en kontinuerlig teknikutveckling. En komponent som beak- tar olika bränslens påverkan på luftkvaliteten kan också behövas. Systemet utformas så att det är statsfinansiellt neutralt. Motionärerna vill koldioxid- relatera förmånsbeskattningen så att den likt snålbilstrappan premierar den som väljer en förmånsbil med låga fossila koldioxidutsläpp och missgyn- nar den som väljer en med höga utsläpp. När reglerna om den tidsbegränsade nedsättningen infördes var avsikten att de endast skulle gälla ett fåtal år. Reglerna har därefter förlängts i olika omgångar, bl.a. för att det funnits behov av att stimulera utvecklingen av teknik, drivmedel och infrastruktur. Frågan är dock om den tidsbegränsade nedsättningen bör förlängas ytterligare. De senaste årens ökning av andelen miljöanpassade förmånsbilar visar att nedsättningen har de effekter som eftersträvas. Regeringen bedömer där- för att förslaget ökar både företagens och de anställdas intresse av att vilja ha miljöanpassade förmånsbilar. Dessutom medför det kvardröjande effek- ter i bilparken när bilarna säljs vidare. Utskottet delar regeringens bedömning att den tidsbegränsade nedsätt- ningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar bör förlängas och tillstyr- ker förslaget. Motionärernas förslag om att ersätta dagens system med en snålbilstrappa avstyrks. Slopad skattereduktion för gåvor till ideella föreningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om slopad skattereduktion för gåvor till ideella föreningar. Jämför avvikande meningar 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Skattereduktionen är och uppgår till högst för ett beskattningsår. För att den enskilde ska kunna få skattereduktion måste varje gåva uppgå till , och årets sammanlagda gåvor får inte understiga . Detta motsvarar ett underlag för skattereduk- tion om . Understiger underlaget görs ingen skattereduktion. Förmån i form av lämnad gåva och gåvor som utdelningsbeskattas ska också berättiga till skattereduktion. Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. yrkande 16 att skattereduktionen för gåvor till ideella föreningar slopas. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att skattereduktionen slopas. Motionärerna anser bl.a. att skattereduktionen är olyckligt utformad eftersom avdragsrät- ten är begränsad till de organisationer som bedriver hjälpverksamhet och därmed inte gäller andra organisationer, såsom idrottsföreningar, rättighets- organisationer eller miljöorganisationer. Även föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 13, att skattereduktionen för gåvor till ideella organisa- tioner tas bort.