bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Det kan möjligen ha varit förståeligt så länge som skolbiblioteken definierades enbart som instrument för rent pedagogiska ambitioner och så länge som förskolan inte omfattades av principen om det livslånga lärandet. är läget ett annat. Förskolans uppgift är mycket vidare än att bara omfatta det rena lärandet. Vi vet vilken betydelse det har även för de mycket små barnen, deras kreativitet och fantasi, och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan de själva kan läsa. Ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker, och löpande förnyade bokbestånd, måste ligga på förskolans ledning, inte på den enskilda förskolläraren. Jag anser att förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lag. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 8. Samverkan, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 6. anser att det allmänna biblioteksväsendets tillgångar ska betraktas som en gemensam resurs som är öppen för alla människor som vistas i vårt land. I en värld där litteratur och medier i allt högre utsträckning är av digitalt format bör vi dra nytta av den tekniska utvecklingen genom att låta alla bibliotek ta del av landets samlade biblioteksresurser för att därigenom upplåta litteratur och medier till människor runt om i landet. Därför är det välkommet att propositionen tydliggör att biblioteken inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser och att de offentligt finansierade biblioteken avgiftsfritt ska låna ut litteratur till varandra. Som en följd av den tekniska utvecklingen har möjligheterna att åstadkomma god tillgänglighet i hela landet ökat väsentligt. Allmänheten betraktar i högre utsträckning biblioteksväsendets samlade verksamhet som en gemensam resurs. När bibliotekshuvudmännen samverkar bidrar den tekniska utvecklingen till att utjämna regionala skillnader i tillgänglighet och utbud. Samverkansmodeller av den här typen är alltså ett bra sätt att säkerställa nationell tillgänglighet till biblioteksservice varhelst i landet användarna befinner sig. anser att teknikneutraliteten avseende biblioteksväsendets samverkan om litteratur bör formuleras i bibliotekslagen. Vidare anser att inte bara litteratur ska omfattas av bibliotekens samverkansarbete; även medier generellt bör ingå i vad som definieras som biblioteksväsendets samlade resurser. Vad som här har anförts om att alla medier oavsett publiceringsform bör ingå i det allmänna biblioteksväsendets samverkan bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 6. Nationell biblioteksstrategi, punkt 15 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkandena 5 och 7. I den nuvarande bibliotekslagen anges att kommuner och landsting ska anta biblioteksplaner för sina biblioteksverksamheter. Enligt en utvärdering hade för utvärderingen av landets kommuner, och nästan alla landsting, antagit sådana planer. Biblioteksplanerna är emellertid av skiftande karaktär och är konstruerade utifrån olika ambitionsnivåer. Att bibliotekshuvudmännen aktivt verkar för bibliotekens utveckling är en viktig del i bibliotekens utvecklingsarbete, och det har varit positivt för utvecklingen av det allmänna biblioteksväsendet. Även om inte alla kommuner och landsting har upprättat biblioteksplaner har dock ändringen i lagen troligen haft en positiv inverkan på bibliotekens utvecklingsarbete; i många fall har planerna bidragit till att huvudmännen för en konstruktiv diskussion om hur biblioteksverksamheten kan stärkas. Det är bra att propositionen beskriver vikten av att de lokala och regionala huvudmännen upprättar biblioteksplaner. I propositionen anförs att Kungl. är den myndighet som ska få ansvaret att ha nationell överblick och främja verksamhet inom det allmänna biblioteksväsendet. Det är bra men inte på långa vägar tillräckligt. För att biblioteksväsendet på bästa sätt ska kunna verka och nå uppsatta mål krävs inte bara överblick, utan en samlad nationell biblioteksstrategi. Vi anser att Kungl. i samarbete med bibliotekshuvudmännen ska ta ansvar för strategier, planering, statistik och uppföljning – myndigheten måste ha möjlighet att analysera och utifrån slutsatser ge förslag på åtgärder. En biblioteksstrategi innebär att stöd tas fram för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. Sådant stöd kan ges genom att den nationella biblioteksmyndigheten bidrar med att utveckla verktyg och metoder, t.ex. bättre kvalitetsmått och indikatorer för att mäta bibliotekens verksamhet. Uppföljning och utvärdering kan förbättras via forsknings- och utvecklingsinsatser samt medverkan i framtagandet av kvalitetssystem. Den nationella biblioteksstrategin skulle vara ett verktyg för att hantera ett antal utmaningar. Den första stora utmaningen är att läsförmågan och läsförståelsen sjunker, vilket får negativa konsekvenser för enskilda och ytterst för ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft. Den andra är att bibliotekens attraktion minskar på grund av sämre tillgänglighet till verksamheten och kunnig personal samt att utbudet av tjänster och informationsresurser inte är lika omfattande och aktuellt som . Den tredje är att ökande klyftor och vikande användning hos vissa grupper gör att bibliotekens fulla potential inte tas till vara. Den fjärde utmaningen är att det finns hinder för hur biblioteken kan bidra till en effektiv informationsförsörjning och till människors informationskompetens och fria tillgång till information och kunskap. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkande 1, 2012/13:Kr11 (MP) yrkandena 5 och 7 och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 2. Uppföljning, punkt 16 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att 18 § får den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 4. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2012/13:147 i denna del. För att biblioteksväsendet på bästa sätt ska kunna verka och nå uppsatta mål krävs en samlad nationell biblioteksstrategi. En biblioteksstrategi innebär att stöd tas fram för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. Sådant stöd kan ges genom att den nationella biblioteksmyndigheten bidrar med att utveckla verktyg och metoder, t.ex. bättre kvalitetsmått och indikatorer för att mäta bibliotekens verksamhet. Uppföljningen och utvärderingen kan förbättras via forsknings- och utvecklingsinsatser samt medverkan i framtagandet av kvalitetssystem. Därmed skulle det finnas bättre förutsättningar för en verksamhet som tydligare är ägnad sina användare och med större möjligheter att använda tillgängliga resurser effektivt och på det sätt som var avsett. kan, enligt propositionen, använda sitt befintliga uppdrag till att utarbeta nationella plandokument om det så vill. För att ytterligare stärka myndigheten bör denna ha rätt att meddela föreskrifter om det allmänna biblioteksväsendet och tillämpningen av bibliotekslagen. Vi föreslår därför en skärpt formulering av den artonde paragrafen i den föreslagna lagen så att paragrafen får den lydelse som vi föreslår i bilaga 4. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr8 (S) yrkande 2 och delvis bifalla proposition 2012/13:147 i denna del Biblioteksersättningen, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 8. Biblioteksersättningen utgör en kärna i arbetet med att främja landets litteraturproduktion. Ersättningen används dels till att ersätta upphovsmännen, dels till stipendieutdelning, vilket leder till att den litterära produktionen breddas och landets författare och lyriker får skälig ersättning för sitt arbete. Att nivån på biblioteksersättningen upprätthålls och utvecklas är viktigt för att skapa goda förutsättningar för en levande litteraturproduktion i . Tyvärr har ersättningen sjunkit realt , och vi konstaterar att regeringen tenderar att betrakta biblioteksersättningen som ett av många statliga bidrag för vilka regeringen själv bestämmer storleken. Det är en olycklig tendens då upphovsmännens rättigheter måste respekteras, och regeringens krumbukter runt biblioteksersättningen främjar inte heller vare sig biblioteken eller litteraturen. För att säkerställa att biblioteksersättningen upprätthålls och utvecklas vill att förhandlingsrätten till biblioteksersättningen formuleras i bibliotekslagen. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 8. Digitala bibliotek, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 10. vill utveckla digitala bibliotek där man utan kostnad ska kunna ladda ned böcker, film, musik och andra medier. ska upphovsmännen få ordentlig ersättning för detta, liknande vad som sker vid boklån på de vanliga biblioteken. Digitala bibliotek kan inte helt ersätta fildelningen, lika lite som folkbiblioteken gjorde att människor slutade låna böcker av varandra. Däremot skulle det vara ett steg på vägen mot ett mer positivt sätt att hantera frågan om teknikutvecklingen och kulturens villkor – långt från dagens låsning kring försöken att stoppa fildelningen. Många artister, filmare, författare och andra är berättigat oroade över sina möjligheter att arbeta heltid med sin verksamhet . Digitala bibliotek med bra ersättningar handlar om att ta politiskt ansvar för kulturekonomin i stort och se till att fler kulturskapare kan leva på konstnärligt arbete som vi alla kan ta del av. Ersättningen skulle till en början behöva styras av politiska beslut om stödets totalsumma, men när systemet stabiliserats bör en ordning inrättas med förhandling mellan upphovsrättsinnehavare och stat och anslagen ordentligt räknas upp. Det digitala ersättningar behöver både tak och golv, precis som i dagens biblioteksersättning. Golvet behövs för att undvika administrationskostnader, och taket behövs för att undvika att alltför mycket pengar går till upphovsmän som redan är ekonomiskt välbeställda. Poängen med biblioteksersättning är inte att simulera en marknad, utan att få stark effekt på möjligheten att arbeta med kultur. Redan inom ramen för dagens upphovsrättslagstiftning skulle de digitala biblioteken kunna erbjuda tillräckligt goda villkor för att många artister och filmare skulle kunna sprida sina verk där. Med en reformerad upphovsrättslag skulle de kunna få rätt att dela ut material, på samma sätt som de fysiska biblioteken kan göra . Jag anser därför att det bör tillsättas en utredning om digitala bibliotek enligt vad som anförts ovan. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 10. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag: antar regeringens förslag till bibliotekslag. 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biblioteksstrategi. antar 18 § regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att paragrafen får följande lydelse: 18 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska ha en nationell överblick över och främja samverkan och utvecklingen inom det allmänna biblioteksväsendet. Myndigheten ska i samarbete med bibliotekshuvudmännen utarbeta och genomföra gemensamma nationella planer och strategier samt ange kvalitetsmått och indikatorer. Myndigheten ska tillsammans med bibliotekshuvudmännen följa upp kvaliteten i biblioteksverksamheten och de planer för biblioteksverksamheterna som antagits. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela särskilda föreskrifter om det allmänna biblioteksväsendet och tillämpningen av denna lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemanning och kompetens inom biblioteksverksamhet. antar regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att det i lagen införs en ny paragraf med följande lydelse: Kompetens X § Biblioteksväsendet ska ha tillräckligt många anställda med relevant kompetens. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får besluta bestämmelser om behörighetskrav för bibliotekspersonal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgiftsfri biblioteksverksamhet. antar 9 § regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att paragrafen får följande lydelse: 9 § På folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt ha tillgång till biblioteksverksamhet och få låna eller på annat sätt få tillgång till medier oavsett publiceringsform. Första stycket hindrar inte att folkbiblioteken tar ut 1. ersättning för kostnader för porto, fotokopiering och andra liknande tjänster, och 2. avgift för de fall låntagare inte inom avtalad tid lämnar tillbaka det som de har lånat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolbibliotek. 2012/13:Kr9 av m.fl. (V): avslår propositionen enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell biblioteksplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bibliotekarier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas uppgift i samband med nedläggningar av bibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatiseringar av bibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsplatsbibliotek m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga skollagens krav på skolbibliotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lag tillgodose förskolans behov av bibliotek. begär att regeringen återkommer med ett förslag på hur e-boksutlåningen ska bekostas enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om digitala bibliotek. 2012/13:Kr10 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bibliotek i det allmänna biblioteksväsendet inte ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer som har annat modersmål än svenska. 2012/13:Kr11 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det allmänna biblioteksväsendet och s.k. papperslösa människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att folkbibliotekens utbud ska präglas av allsidighet, kvalitet och neutralitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att folkbibliotekens avgiftsfrihet ska omfatta alla medier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bibliotekslagen ska innehålla krav på utbildad personal i folk- och skolbiblioteken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell biblioteksplan ska upprättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla medier, oavsett publiceringsform, ska ingå i det allmänna biblioteksväsendets samverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utvidgat uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhandlingsrätten till biblioteksersättningen bör anges i bibliotekslagen. Reservation 6 (punkt 7) Ändring i regeringens förslag till bibliotekslag Biblioteksväsendet ska ha tillräckligt många anställda med relevant kompetens. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får besluta bestämmelser om behörighetskrav för bibliotekspersonal. Reservation 10 (punkt 10) Ändring i regeringens förslag till bibliotekslag På folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform. Första stycket hindrar inte att folkbiblioteken tar ut 1. ersättning för kostnader för porto, fotokopiering och andra liknande tjänster, och 2. avgift för de fall låntagare inte inom avtalad tid lämnar tillbaka det som de har lånat. På folkbiblioteken ska allmänheten avgiftsfritt ha tillgång till biblioteksverksamhet och få låna eller på annat sätt få tillgång till medier oavsett publiceringsform. Första stycket hindrar inte att folkbiblioteken tar ut 1. ersättning för kostnader för porto, fotokopiering och andra liknande tjänster, och 2. avgift för de fall låntagare inte inom avtalad tid lämnar tillbaka det som de har lånat. Reservation 18 (punkt 16) Ändring i regeringens förslag till bibliotekslag Den myndighet som regeringen bestämmer ska ha en nationell överblick över och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Myndigheten ska tillsammans med de regionala biblioteksverksamheterna och kommunerna följa upp hur de biblioteksplaner som antagits har utformats och hur de används. Den myndighet som regeringen bestämmer ska ha en nationell överblick över och främja samverkan och utvecklingen inom det allmänna biblioteksväsendet. Myndigheten ska i samarbete med bibliotekshuvudmännen utarbeta och genomföra gemensamma nationella planer och strategier samt ange kvalitetsmått och indikatorer. Myndigheten ska tillsammans med bibliotekshuvudmännen följa upp kvaliteten i biblioteksverksamheten och de planer för biblioteksverksamheterna som antagits. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, får meddela särskilda föreskrifter om det allmänna biblioteksväsendet och tillämpningen av denna lag. beslutade att ge utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag och följdmotioner. har beslutat att yttra sig över propositionen i de delar som rör utbildningsutskottets beredningsområde samt över kommittémotion 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkandena 3 och 7, kommittémotion 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkandena 2, 7 och 8 samt motion 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4. välkomnar propositionen och föreslår att kulturutskottet avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns fem avvikande meningar (S, MP, V). I propositionen föreslås att bibliotekslagen ska omfatta hela det allmänna biblioteksväsendet. Det allmänna biblioteksväsendet består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet och utgörs av folkbibliotek, skolbibliotek, regional biblioteksverksamhet, högskolebibliotek, lånecentraler och övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet. I propositionen föreslås även att kommunerna, landstingen, staten och – i fråga om vissa skolor – enskilda ska vara bibliotekshuvudmän. För skolbibliotek ska kommuner, landsting, staten eller enskilda huvudmän ansvara i enlighet med bestämmelserna i 2 kap. skollagen (2010:800). Regeringen anger som skäl för sitt sistnämnda förslag bl.a. följande. En viktig förändring är ansvaret för skolbiblioteken, som i den nuvarande lagen ligger på kommunerna. Enskilda huvudmän inom skolväsendet har emellertid enligt 2 kap. 36 § skollagen ett självständigt ansvar för att deras elever har tillgång till skolbibliotek. Kommunerna har inte något ansvar för detta enligt skollagen, utan ansvarar endast för sina egna elevers tillgång till skolbibliotek. Bestämmelsen bör därför tydligt ange vilka skolbibliotek som respektive huvudman ansvarar för. I propositionen föreslås vidare att det i bibliotekslagen ska finnas en hänvisning till den bestämmelse i skollagen som föreskriver att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Regeringen anger som skäl för sitt förslag bl.a. följande. Skolbiblioteken spelar en betydelsefull roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt tillgodose deras behov av material för utbildningen. Detta har motiverat att kravet på tillgång till skolbibliotek har fått en egen bestämmelse i 2 kap. 36 § skollagen. Det är i skollagen, och inte i bibliotekslagen, som bestämmelserna om skolors uppgifter och skyldigheter i första hand ska regleras. För att den nya bibliotekslagen ska ge en mer heltäckande bild av det allmänna biblioteksväsendet och vilken biblioteksservice som enligt andra bestämmelser ska erbjudas, bör emellertid innehållet i skollagens bestämmelse om skolbibliotek återges i bibliotekslagen. Bestämmelsen i bibliotekslagen är dock endast en hänvisning till skollagen. Det är därför inte lämpligt att inom ramen för bibliotekslagen närmare reglera krav på vare sig skolbibliotekens verksamhet eller deras bemanning. I kommittémotion 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 3 föreslås att det i bibliotekslagen ska införas en bestämmelse med innebörden att biblioteksväsendet ska ha tillräckligt många anställda med relevant kompetens. Motionärerna hänvisar bl.a. till att Skolinspektionen riktat kritik mot bristande kompetens vid vissa skolbibliotek. Vidare anförs att biblioteksanvändarna anser att det allra viktigaste i ett bibliotek är personalen; att den är kunnig och ger ett bra bemötande. I yrkande 7 begärs vidare att skolbiblioteken bemannas och att skollagens regler om skolbibliotek efterlevs. Därtill efterfrågas statistik, uppföljning och forskning. Motionärerna anser också att Kungl. bör få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet. Motionärerna hänvisar bl.a. till statistik från Kungl. om att hälften av eleverna i skolan saknar tillgång till bemannade skolbibliotek (Rapport 2012). I kommittémotion 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett förtydligande av skollagens krav på skolbibliotek. Det ska enligt motionärerna finnas en tydlig definition av ett skolbibliotek. Det ska vidare finnas regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personal m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och att dess arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. I motion 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 föreslås bl.a. att bibliotekslagen ska innehålla krav på utbildad personal i skolbiblioteken. Motionärerna framhåller skolbibliotekens roll i att främja elevers läsförmåga. Enligt skollagen (2010:800) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 §). Bestämmelsen fanns inte skollag. Den nya bestämmelsen innebär en skyldighet för alla huvudmän för de uppräknade skolformerna att anordna sin verksamhet så att eleverna har tillgång till skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt tillgodose deras behov av material för utbildningen. Av skollagen framgår även att eleverna ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. I skollagen finns ingen definition av begreppet skolbibliotek.