bet · H001KU8 · 2013-01-08 00:00:00 — De förslag där utskottet december 2009december 2011 har haft subsidiaritetsinvändningar insättningsgaranti, investerarskydd samt direktiv och förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersbolag har ännu inte lett till EU-lagstiftning. Förhandlingar inom EU pågår om dessa förslag. Det samlade utfallet och den sammantagna utvecklingen Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete inom EU för att förstärka lagstiftningen på finansmarknadsområdet och för att förstärka regleringen för den ekonomiska och monetära politiken inom unionen. Det samlade utfallet inom dessa områden innebär att lagstiftningen på EU-nivå har stärkts genom att en allt större del av bestämmelserna beslutas på EU-nivå. Flera av de genomförda och föreslagna EU-lagstiftningsakterna utgörs dessutom av förordningar. När EU-lagstiftning beslutats på ett område blir utrymmet för nationell lagstiftning mindre, och man kan därför anse att EU:s kompetens har ökat inom de aktuella områdena. Arbetet med att stärka lagstiftningen på EU-nivå fortgår också och utskottet har subsidiaritetsprövat bl.a. ett direktivförslag till ett krishanteringsramverk och två förordningsförslag som gäller tillsyn över kreditinstitut (den s.k. bankunionen). har utskottet genom subsidiaritetskontrollen haft möjlighet att framföra sina synpunkter på de olika förslagen direkt till EU:s institutioner. Inom områdena etableringsrätt och tillnärmning av lagstiftning hade utskottet subsidiaritetsinvändningar mot fyra av förslagen. Inget av dessa förslag har ännu lett till EU-lagstiftning, men förhandlingar om förslagen pågår inom EU. Det är dock enligt utskottet svårt att bedöma hur den sammantagna utvecklingen förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En faktor som gör en sådan bedömning svår är att alla förslag ännu inte lett till EU-lagstiftning. Vad gäller lagstiftning inom andra politikområden än etableringsrätt, tillnärmning av lagstiftning samt ekonomisk och monetär politik har utskottet december 2009december 2011 endast subsidiaritetsprövat ett fåtal ärenden inom varje område. Det går därför inte att ge någon kommentar om det samlade utfallet och den sammantagna utvecklingen inom dessa områden. noterade i sitt yttrande (yttr. 2011/12:FiU4y) till utrikesutskottet om berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen 2011 den väsentliga arbetsinsats som inte sällan krävs i samband med subsidiaritetsprövningen av ett stort antal ärenden. Detta motiverade enligt finansutskottet en utvärdering av arbete med dessa frågor i syfte att få större fokus på de mest väsentliga ärendena. Utskottet ansåg att en utvärdering skulle överväga möjligheten att i ett tidigt skede av subsidiaritetsprövningen prioritera vilka ärenden som utskottet ska pröva. I 10 kap. 6 § riksdagsordningen anges att ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. subsidiaritetsprövar alla rättsakter som hänvisas till utskottet för subsidiaritetsprövning. Beredningen sker på samma sätt i samtliga subsidiaritetsärenden och utskottet gör ingen prioritering mellan dem. Enligt utskottet kan det dock vara av värde att KU i uppföljningen uttalar sig om det finns något utrymme för utskotten att prioritera mellan olika rättsakter och anpassa beredningen av subsidiaritetsärendena med hänsyn till hur väsentliga de bedöms vara. Enligt utskottets mening är det fel att lägga för stora resurser på den formella beredningen av mindre väsentliga ärenden. Viss EU-lagstiftning på finansutskottets område blir endast tillämplig på medlemsländer i euroområdet. Det gäller t.ex. förslagen till förordning om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet och till förordning om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet. Det kan dock inte uteslutas att sådana förslag ändå kan få betydelse för . genomförde en sedvanlig subsidiaritetsprövning av dessa förslag. Även när det gäller förslag om ett fördjupat samarbete inom ett visst område och där inte avser att delta i samarbetet kan den situationen uppkomma att förslaget inte har en omedelbar betydelse för . Som ett exempel kan nämnas att civilutskottet subsidiaritetsprövade ett förslag till en förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad. I samband med prövningen uttalade civilutskottet att enligt utskottets mening inte skulle delta i det fördjupade samarbetet (prot. 2009/10:32). anser att KU i sin fortsatta uppföljning av subsidiaritetsprincipens tillämpning särskilt bör följa prövningen av rättsakter som inte har en omedelbar betydelse för . En annan fråga vid beredningen är hur tidsramen för subsidiaritetskontrollen av ett förslag korresponderar med behandlingen av kommissionens förslag inom EU. Det är vanligt att förhandlingarna inom EU om förslagen till rättsakter påbörjas redan innan tidsfristen för subsidiaritetsprövning av rättsakterna löpt ut. Ett exempel från senare tid som kan belysa frågeställningen är de förslag som kommissionen lade fram om tillsyn över kreditinstitut (KOM(2012) 511 och KOM(2012) 512) som ingår i skapandet av den s.k. bankunionen. I regeringens faktapromemoria om förslagen (2012/13:FPM10) framgår att förhandlingar om förslagen inleddes . Ett möte hölls därefter och ytterligare ett möte kommer att hållas . Detta som tidsfristen för de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning löper ut . Enligt förslagen ska förordningarna träda i kraft och från samma datum föreslås få vissa tillsynsuppgifter. I KU:s betänkande 2009/10:KU2 Tillämpningen av Lissabonfördraget i noterade att utskotten kommer att kunna utföra en form av subsidiaritetsgranskning i EU-beslutsprocessens olika faser. Utskottet noterar att det kan bli aktuellt med en viss granskning av grön- och vitböcker samt andra EU-dokument ur ett subsidiaritetsperspektiv i samband med att utskotten lämnar utlåtanden om olika EU-dokument fram till dess att ett utkast till lagstiftningsakt läggs fram. I och med de ändringar som föreslogs i riksdagsordningen sker den egentliga subsidiaritetskontrollen från det att ett utkast till lagstiftningsakt lagts fram. anser att värdet av de nationella parlamentens subsidiaritetskontroll kan förlora i betydelse om inte de nationella parlamentens subsidiarietsprövningar kan genomföras innan eller i varje fall i inledningsskedet av förhandlingarna om rättsakterna. Det kan även i vissa fall vara nödvändigt för utskotten att genomföra överläggningar om det sakliga innehållet i förslagen innan subsidiaritetsprövningen är genomförd. Även om ett utskott redan vid granskningen av grön- och vitböcker har möjlighet att beakta subsidiaritetsaspekter är det först vid den fördragsenliga subsidiaritetsprövningen av ett framlagt utkast till lagstiftningsakt som utskottet gör en samlad bedömning av subsidiaritetsfrågan. anser att det vore värdefullt om KU i sin fortsatta uppföljning följer upp hur tiden för de nationella parlamentens subsidiaritetskontroll korresponderar med tiden för förhandlingsarbetet inom EU om förslagen till rättsakter. subsidiaritetsprövningar i jämförelse med andra EU-länders subsidiaritetsprövningar Av kommissionens rapport om subsidiaritet och proportionalitet (KOM(2012) 373) framgår att de nationella parlament som lämnade flest motiverade yttranden var , andrakammare och de båda polska kamrarna. Den svenska har således lämnat ett stort antal motiverade yttranden. Utskottet önskar mot den bakgrunden att KU i den fortsatta uppföljningen samlar in information om andra länders subsidiaritetsprövningar. I samband med detta bör man undersöka om andra parlament använder andra kriterier eller rutiner än för sina subsidiaritetsprövningar, och om skillnader i dessa avseenden kan förklara förhållandevis höga andel av alla motiverade yttranden inom EU. Om det faktiskt visar sig att har en oproportionerligt hög andel av alla motiverade yttranden tyder det på att hanterar subsidiaritetsprövningen annorlunda än andra länders parlament. Detta motiverar i så fall en bedömning av sätt att genomföra subsidiaritetsprövningar. Det kan finnas en risk för att yttranden ges en lägre vikt än yttranden från andra nationella parlament som är mer sparsamma med att lämna sådana. Vilka rättsakter blir föremål för subsidiaritetsprövning? presenterade kommissionen sex förslag till rättsakter om förstärkt ekonomisk styrning. Fem av dessa blev föremål för subsidiaritetsprövning. Ett av förslagen, Förslag till rådets direktiv om krav på finanspolitiska ramverk i medlemsstaternas budgetramverk (KOM(2010 523), översändes inte för subsidiaritetsprövning. Skälet till att detta förslag inte blev föremål för subsidiaritetsprövning torde ha varit att den rättsliga grunden (artikel 126.14 tredje stycket EUF-fördraget) inte hänvisade till ett lagstiftningsförfarande. presenterade kommissionen två ändrade förslag till direktiv och förordning som rör insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk), (KOM(2012) 420 och KOM(2012) 421). De ursprungliga förslagen hade subsidiaritetsprövats av utskottet, som inte hade någon subsidiaritetsinvändning. De ändrade förslagen syftar till att definiera manipulation av s.k. referensvärden som otillbörlig marknadspåverkan. Kommissionen översände inte de ändrade förslagen till de nationella parlamenten för subsidiaritetsprövning. Utskottet noterar att KU i utlåtande /12:KU5 Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten uttalat att det är av stor betydelse att en tydlighet och förutsägbarhet skapas när det gäller vilka utkast till lagstiftningsakter som omfattas av subsidiaritetsprotokollets förfarande. KU förutsatte att kommissionen på ett lämpligt sätt klargör de otydligheter som finns om subsidiaritetskontrollmekanismens tillämpningsområde. Mot bakgrund av de lagstiftningsärenden som nämns ovan och som inte underställts för subsidiaritetsprövning anser utskottet att KU ånyo bör ta upp frågan om subsidiaritetskontrollmekanismens tillämpningsområde. Enligt finansutskottets mening är det viktigt att det finns en tydlig och konsekvent tillämpning hos kommissionen av reglerna om översändande av förslag till rättsakter för subsidiaritetsprövning. Tidsramarna för KU:s uppföljning Kammaren beslutade att på förslag av finansutskottet lämna ett motiverat yttrande över kommissionens förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (KOM(2011) 821, utl. 2011/12:FiU33). Med den rytm som KU har för sin uppföljning kommer ärenden att följas upp först , dvs. /ska finansutskottet kommentera frågor som hanterades för över ett och halvt år sedan. KU:s slutliga betänkande kommer om rytmen hålls att justeras och debatteras i kammaren , dvs. efter finansutskottets behandling av det aktuella fallet. anser att värdet av uppföljning skulle vara större om uppföljningen, inklusive kammarbehandlingen, slutfördes det påföljande året. Med en sådan ordning skulle uppföljningen av 2012 slutföras senast . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (FP), Per Åsling (C), (S), (KD), (SD), (V), (M), (S), Edip Noyan (M), (MP) och (S). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande har enligt 10 kap. 6 § första stycket riksdagsordningen (RO) i uppgift att pröva om ett utkast till lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. Enligt åttonde stycket i nämnda paragraf ska följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. Bestämmelserna i 10 kap. 6 § RO grundas på ett utredningsförslag som överlämnades till av riksdagsstyrelsen och som bereddes i (framst. 2008/09:RS4, bet. 2009/10:KU2). uppföljning /13 omfattar de subsidiaritetsprövningar som har genomförts i den 1 januari31 . har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över promemoria av . genomfördes 124 subsidiaritetsprövningar av utskotten. har granskat nio ärenden, varav två resulterade i utlåtanden och två motiverade yttranden. har i båda dessa fall bifallit utskottets förslag, och två motiverade yttranden har översänts till , rådets och kommissionens ordförande. I båda fallen fanns reservationer fogade till utlåtandena. Som framgår av det första utlåtandet (2010/11:SkU37) justerat om förslag till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), KOM (2011)121, ansågs det aktuella utkastet till lagstiftningsakt innehålla inslag som innebar att förslaget i sin helhet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Som KU har angivit i sin underlagspromemoria inför uppföljningen var den rättsliga grunden för förslaget artikel 115 FEUF dvs. fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion). Regeringen ansåg att delar av förslaget gick längre. Regeringen ansåg dock sammantaget att det inte fanns skäl att ifrågasätta kommissionens bedömning att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen. ansåg emellertid att regeringen inte fullt ut dragit konsekvensen av att delar av förslaget inte är fria från invändningar från subsidiaritetssynpunkt. Utskottet ansåg att en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen leder till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera välfärden. Utskottet ansåg att dessa invändningar måste leda till slutsatsen att kommissionens förslag i sitt nuvarande skick inte till alla delar är utformat så att det kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Som tidigare nämnts var utskottet inte enigt. Till utlåtandet bifogades en reservation från M, FP, C och KD. Det andra utlåtandet (2010/11:SkU12) från skatteutskottet beslutades och gällde förslaget till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (KOM(2011) 594). Utskottet framförde inledningsvis i sitt ställningstagande att utskottet står bakom grundprincipen om att skattesuveränitet för medlemsstaterna måste värnas. Artikel 113 i FEUF ger unionen kompetens att anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den utsträckning en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar och för att undvika snedvridning av konkurrensen. Kommissionens förslag går längre än att skapa en harmonisering. Syftet med kommissionens förslag är att skapa en ny inkomstkälla, med målet att gradvis ersätta nationella bidrag till EU:s budget och därigenom minska trycket på de nationella budgetarna. Utskottet sade vidare att det anser att det faller inom ramen för varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt. En alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens leder i förlängningen till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera den välfärd som respektive medlemsstat valt att tillhandahålla sina invånare. Det är med andra ord inte enbart fråga om en harmonisering av lagar på ett område där det i och för sig är angeläget med åtgärder, utan om att man vill öka EU:s intäkter inom ramen för EU:s egna medel. Utskottet ansåg att kommissionens förslag i dess nuvarande utformning och med nuvarande uttalade mål inte är utformat så att det kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet var inte enigt, och i utlåtandet finns två reservationer: dels en reservation av S, dels en av MP och V. I båda dessa utlåtanden framgår av utskottets skrivningar som därefter har införts i de motiverade yttrandena att utskottet har ansett att en reell kompetensöverföring sker om dessa lagstiftningsakter genomförs. Det kan antecknas att förhandlingarna om förslaget till en gemensam kosoliderad bolagsskattebas () ännu inte har kommit i ett läge där det förefaller kunna fattas beslut i rådet . När det däremot gäller förslaget om skatt på finansiella transaktioner (FTT) bör det observeras att kommissionen presenterade ett förslag till fördjupat samarbete angående detta förslag efter att elva medlemsstater har lämnat besked till kommissionen om att de önskar gå vidare med ett sådant fördjupat samarbete sedan det konstaterats att den nödvändiga enhälligheten bland alla medlemsstater inte kunnat uppnås. Antalet förslag till lagstiftningsakter där subsidiaritetsprövning har gjorts är nio inom skatteutskottets ansvarsområde. I två av dessa har motiverat yttrande lämnats. Det kan dock sägas vara svårt att ytterligare kommentera hur den sammantagna utvecklingen inom politikområdet skatter förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En faktor som gör en sådan bedömning svår är att alla prövade förslag ännu inte lett till EU-lagstiftning. Utskottet får regelbundet information från avseende regeringens ståndpunkt i subsidiaritetsfrågan. Detta görs företrädesvis genom faktapromemorior som upprättas i . Informationen i IPEX är som regel varken fullständig eller särskilt relevant i det läge då utskottet ska behandla subsidiaritetsärenden. Det faller sig naturligt eftersom alla medlemsländernas parlament arbetar inom samma tidsram. Utskottet har dock i flera fall fått information från representant i . Kommissionens motiveringar i subsidiaritetsfrågan är ofta kortfattade. De är inte heller alltid alldeles lättgenomträngliga. I något fall har motivering helt saknats. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (M). beslutade att bereda övriga utskott tillfälle att lämna de eventuella kommentarer som respektive utskott anser sig ha till de iakttagelser som gjort och som framgår av en promemoria som detta kansli har upprättat. anförde även att utskottet önskade kommentarer och bedömningar angående vissa angivna frågor. uppföljning avser de subsidiaritetsprövningar som har genomförts i den 1 januari31 . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammas. har genomfört tio subsidiaritetsprövningar. Utskottet konstaterar att kommissionen inte har lämnat motiveringar vad gäller flera av de förslag som är aktuella för subsidiaritetsprövning. Utförliga motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen utan schablonmässiga inslag ger enligt utskottet de nationella parlamenten bättre förutsättningar att ta ställning till förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Det är också viktigt att regeringen tydligt motiverar sitt ställningstagande i subsidiaritetsfrågan. Vidare vill utskottet betona vikten av att den subsidiaritetsprövning som utskotten gör blir likvärdig. Det finns behov av ett löpande stöd till utskotten och deras kanslier i subsidiaritetsprövningen. konstaterar att det samarbete inom EU som finns bl.a. på straffrättens område och när det gäller gränskontroll innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU. Denna kompetensöverföring är i många fall nödvändig för att ett effektivt samarbete på området ska vara möjligt och att det därmed ska vara möjligt att uppnå målet för samarbetet. Utskottet anser att det är viktigt att uppmärksamma den samlade effekten som olika förslag kan ha tillsammans. Utskottet välkomnar därför ansats att på ett övergripande sätt följa upp utfallet av gjorda subsidiaritetskontroller och utvecklingen vad gäller kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. Den period som är föremål för uppföljning omfattar tiden den 1 januari31 och avser de subsidiaritetsprövningar som lett till beslut antingen i utskottet (protokollsutdrag) eller i kammaren (motiverat yttrande) . Detta är den tredje uppföljningen av tillämpning av subsidiaritetsprincipen som gör. har genomfört tio subsidiaritetsprövningar och i samband med en av dessa prövningar lämnat ett utlåtande med förslag till motiverat yttrande (2011/12:JuU13). Denna prövning gällde förslaget till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av kontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter (KOM(2011) 560). följde utskottets förslag (rskr. 2011/12:22). Förutom det ovan nämnda ärendet har justitieutskottet subsidiaritetsprövat följande utkast till lagstiftningsakter. KOM(2010) 708 Förslag till rådets beslut om ändring av beslut (2008/203/EG) av om genomförande av förordning (EG) nr 168/2007 vad gäller antagande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 20072012 KOM(2011) 32 Förslag till och rådets direktiv om användning av PNR-uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott och grov brottslighet KOM(2011) 118 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EG) nr 562/2006 gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodexen om Schengengränserna) och konventionen om tillämpningen av KOM(2011) 135 Ändrat förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () och om upphävande av förordning (Euratom) nr 1074/1999 KOM(2011) 275 Förslag till och rådets direktiv om miniminormer för brottsoffers rättigheter samt stöd till och skydd av brottsoffer KOM(2011) 276 Förslag till och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden KOM(2011) 335 Förslag till och rådets förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott KOM(2011) 326 Förslag till och rådets direktiv om rätt till advokat i straffrättsliga förfaranden och rätt till kontakt med tredje part vid frihetsberövande KOM(2011) 559 Ändrat förslag till och rådets förordning om inrättandet av en utvärderings- och övervakningsmekanism avsedd att kontrollera tillämpningen av . ska enligt 10 kap. 6 § riksdagsordningen följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. I promemorian Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen redogör för de iakttagelser som gjorts vid genomgången av de subsidiaritetsprövningar som genomförts i den 1 januari31 . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammas. uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen rymmer två delar, dels den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter som översänts för subsidiaritetskontroll, dels utfallen på en övergripande nivå av de genomförda subsidiaritetskontrollerna. Uppföljningen av den formella hanteringen i av utkast till lagstiftningsakter gäller vilka subsidiaritetsprövningar som har genomförts i och vilka metoder som har använts vid dessa subsidiaritetsprövningar. Uppföljningen av utfallet avser främst de genomförda subsidiaritetskontrollerna på en övergripande nivå. Detta görs genom sammanställningar av hur dessa kontroller har utfallit på olika politikområden, vilka kommer att kunna relateras till olika mål. blir frågan hur utvecklingen vad gäller kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna har påverkat förutsättningarna för att uppfylla befintliga mål. I uppföljningen uppmärksammas om det t.ex. förekommer flera förslag som visserligen inte var för sig innebär att subsidiaritetsprincipen träds för när men som sammantagna kan peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. anför att det vid årets uppföljning önskar lägga mer fokus på utfallet i subsidiaritetsärendena än vad som gjorts vid de tidigare uppföljningarna. I promemorian konstaterar att subsidiaritetsbedömningen innefattar såväl ett effektivitets- som ett proportionalitetstest. Vid tidigare uppföljningar (bet.