bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden är huvudmannen enligt 5 kap. 11 § skolförordningen (2011:185) skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid. Utskottet vill dock framhålla att eleven enligt bestämmelsen ska erbjudas modersmålsundervisning , om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning, samt att den nämnda tidsbegränsningen inte gäller nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk. Utskottet har tidigare behandlat frågan om att utöka rätten till modersmålsundervisning till hela grundskoletiden och finner i likhet med sitt tidigare ställningstagande inga skäl för att föreslå någon ändring i den aktuella regleringen (se bet. 2011/12:UbU14). Utskottet vill även upplysa om att när det gäller frågan om ämnesundervisning på modersmålet ska en elev enligt 5 kap. 4 § skolförordningen få studiehandledning på sitt modersmål, om eleven behöver det. Utskottet kan konstatera att det finns behov av att förbättra skolresultaten för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska och vill därför lyfta fram det arbete som pågår i frågan. En utredare har på uppdrag av utarbetat förslag på hur undervisningen för nyanlända elever kan förbättras (se Ds 2013:6). I promemorian ges förslag på hur mottagandet och undervisningen av nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör regleras. Vidare utreder en arbetsgrupp inom frågan om hur utbildning i svenska för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska ska kunna förbättras. Utskottet har informerats om att promemorian har remissbehandlats och att frågorna om att förbättra resultaten för nyanlända elever nu bereds inom . Utskottet avvaktar regeringens förslag i frågan. gav regeringen i uppdrag att genomföra insatser för att öka måluppfyllelsen för elever med annat modersmål än svenska inom de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (U2013/1101/S). I uppdraget ingår att utveckla och sprida information om ett särskilt kartläggningsmaterial med syftet att främst utgöra underlag för bedömning av i vilken årskurs en nyanländ elev i eller motsvarande skolformer bör placeras. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningar 2013–2016. För att stärka nyanländas skolresultat avser regeringen att utöka försöksverksamheten med utökad undervisningstid i ämnet svenska till att utöver årskurs 6–9 även omfatta årskurs 1–5. Regeringen föreslår därför att avsätts samt beräknar 2015 respektive 2016 utöver vad som har aviserats i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). När det gäller de nationella minoritetsspråken har utskottet tidigare pekat på att regeringen har bedömt att ett antal insatser som rör modersmålslärare och modersmålsundervisning ska prioriteras (bet. 2013/14:UbU6). Insatserna inkluderar möjlighet att ta del av regeringens satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare () och särskilda åtaganden för vissa universitet och högskolor att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i de nationella minoritetsspråken finska, samiska, meänkieli, chib och jiddisch (prop. 2012/13:1). Utskottet vill även lyfta fram att stärkt tillgången till lärresurser i de nationella minoritetsspråken genom webbplatsen Tema Modersmål. Webbplatsen ger stöd för modersmålsämnet inom skola och förskola och erbjuder undervisningsmaterial på 44 modersmål och stöder olika läromedelsprojekt. Regeringen avser även att föreslå att det inte längre ska krävas att elever som vill delta i modersmålsundervisning på något av de nationella minoritetsspråken har grundläggande kunskaper i sitt modersmål och att remittera ett sådant förslag och återkomma till i denna fråga. För att ytterligare stärka de nationella minoritetsspråkens ställning avser regeringen också att ge i uppdrag att ta fram förslag till kursplaner på nybörjarnivå för dessa språk inom ramen för ämnet modersmål. Regeringen föreslår budgetproposition att totalt avsätts för dessa ändamål 2014 under anslaget 1:1 Kommunalekonomiska utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Enligt skollagen (2010:800) ska eleverna i utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) framgår att eleverna ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Hur it-användningen ska integreras i pedagogiken är däremot en fråga för lärarna och skolhuvudmännen. Under /12 genomförde Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av användningen av it-verktyg i undervisningen i naturorienterande ämnen, idrott och hälsa, svenska (med fokus på läsprocessen) och religionskunskap. Granskningen visade bl.a. att även om skolorna satsar på it används de nya verktygen sällan i undervisningen (pm dnr 40-2011:2928). Regeringen har gett i uppdrag att kontinuerligt följa upp och ge en nationell bild av barns, elevers och lärares it-användning och it-kompetens. Den senaste redovisningen lämnades till (rapport 386). Av rapporten framgår bl.a. att i har elevernas tillgång till datorer fördubblats . Det finns även en tydlig trend mot 1 till 1, dvs. en dator per elev, i många skolor. Trots det är användningen av it fortsatt låg i flera ämnen. Lärarnas tillgång till egna datorer har förbättrats. Sedan den senaste it-uppföljningen genomfördes (2008 och 2009) har nästan alla gymnasielärare och tre av fyra grundskollärare en egen dator. Jämfört med 2008 hade en av fyra grundskollärare egen dator. Det har också skett en kraftig ökning av antalet elevdatorer, men också i denna studie framkommer att det finns ett stort kompetensutvecklingsbehov hos lärarna, bl.a. om hur it kan utgöra ett pedagogiskt verktyg. Utskottet kan konstatera att som en del i sitt uppdrag att främja utvecklingen och användningen av it i skolan erbjuder kompetensutveckling i praktisk it för pedagoger och skolledare. I och motsvarande skolformer ska eleverna få skolmåltider utan kostnad. Med skolmåltid avses lunch. Utskottet kan konstatera att den reglering som gäller för inte hindrar kommunerna från att servera kostnadsfri frukost till eleverna, vilket också förekommer i ett antal kommuner och skolor. Det är enligt utskottets uppfattning en fråga för huvudmannen vilka måltider utöver lunch som ska serveras i skolan. (Se bl.a. bet. 2012/13:UbU1 s. När det gäller yrkanden om att höja kvaliteten i skolbespisningarna kan inledningsvis sägas att skollagen ställer krav på att skolmåltiderna ska vara näringsriktiga. Det är huvudmannen, alltså den som driver en skola, som har ansvar för att kontrollera att skolmaten lever upp till skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. uppdrog regeringen åt att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och måltidens utformning. Ett led i detta arbete var att revidera råd Bra mat i skolan . Råden, som reviderades , innehåller en tydligare beskrivning av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv samt förtydliganden om hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Råden riktar sig till kommunerna och de enskilda skolorna som stöd i det viktiga folkhälsoarbetet att främja bra matvanor hos eleverna i skolan. lanserade dessutom och ett gemensamt inspirationsmaterial för att ge skolledare och pedagoger verktyg för att utveckla skolmåltiden till en resurs på skolan. Skriften Skolmåltiden – en viktig del av en bra skola kommer att skickas till alla grundskolor, specialskolor, grundsärskolor och sameskolor. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om avgiftsfria skolmåltider för gymnasieelever och näringsriktig mat, bl.a. (bet. 2011/12:UbU15 s. 38). Utskottet hänvisade i sitt avstyrkande av de då aktuella motionerna till att gymnasieskolan är en frivillig skolform och att avgiftsfria skolmåltider för gymnasieelever är en fråga som är förbehållen varje enskild kommun. Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan frågan senast behandlades. När det gäller yrkanden om mänskliga rättigheter, rasism, främlingsfientlighet, jämställdhet och normkritik vill utskottet anföra följande. I 1 kap. 4 § skollagen fastställs utbildningens övergripande syfte och grundläggande värderingar. Enligt bestämmelsen syftar utbildningen inom skolväsendet till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Med värden menas att värdegrunden ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Detta innebär att det måste finnas kunskap hos såväl förskollärare, lärare och annan personal som hos barn och elever om vad dessa värderingar och rättigheter innebär och hur de kan förverkligas (se prop. 2009/10:165 s. 634). Utskottet kan konstatera att arbete med värdegrunden är inriktat på demokrati och mänskliga rättigheter, likabehandling, jämställdhet och normer samt sex- och samlevnad. Detta arbete berör även främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. har 2013 reviderat ett stödmaterial om förskolans och skolans värdegrund (Förskolans och skolans värdegrund – förhållningssätt, verktyg och metoder). Stödmaterialet beskriver förskolans och skolans demokratiska uppdrag från ett rättighetsperspektiv och ett förhållningssätt i organisation och undervisning och riktar sig till förskollärare, lärare, förskolechefer, rektorer och övrig personal som arbetar i förskola och skola. Materialet är tänkt att användas vid kompetensutveckling eller som underlag för reflektion och diskussion om de värden som skolan har att värna och gestalta. erbjuder även fortbildning som berör förskolans och skolans värdegrund. Utbildningarna arrangeras ofta i samarbete med högskolor och universitet. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet (U2011/7067/S). Uppdraget omfattar bl.a. att ge kompetensutveckling för att öka varje elevs lika möjligheter att uppnå målen, fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insatser för att motverka hedersproblematik och för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledning. Regeringen beslutade även om ett tilläggsuppdrag att främja alla barns och elevers lärande och utveckling avseende jämställdhet, språk och kommunikation (U2012/3983/S). Utskottet vill framhålla att frågor om integration, diskriminering och jämställdhet huvudsakligen behandlas inom utgiftsområde 13. Utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans redovisade sitt uppdrag till genom betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74). Betänkandet innehåller bl.a. förslag på insatser för att svenska skolungdomar ska få kunskaper om främlingsfientlighet i historia och en särskild satsning på fortbildning av lärare med inriktning på mänskliga rättigheter. Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . beslutade vid /11 att ge regeringen till känna att den ska se till att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsan (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). Regeringen gav därefter i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947/S.) I uppdraget ingår dels ett riktat statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan, dels utbildningsinsatser om elevhälsans inriktning och organisation, om skolans ansvar för elever med psykisk ohälsa samt om barn som far illa. Statsbidraget för personalförstärkningar kan användas till att anställa skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. fördelade i statsbidrag till 176 huvudmän. har beviljat till 436 huvudmän och av dessa var 192 kommuner och 241 enskilda. Regeringen beräknar att avsätta totalt för uppdraget som pågår under perioden 2012‒2015. har i en delredovisning av uppdraget redovisat en modell för uppföljning av kvaliteten på och tillgången till elevhälsa till () (dnr 2013:126). Modellen utgår från fyra indikatorsområden och tre indikatorstyper. De fyra områdena är tillgång till elevhälsa, elevhälsans främjande och förebyggande arbete, stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål samt hälsobesök. De tre indikatorstyperna är resurser, processer och resultat. Uppdraget som helhet ska redovisas . Utskottet kan konstatera att regeringen har bedömt att tillkännagivandet ännu inte är slutbehandlat (se regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen skr. 2012/13:75 s. 106). Utskottet ser fram emot slutredovisning av uppdraget. När det gäller frågan om feministiskt självförsvar vill utskottet förtydliga att det finns bestämmelser i skollagen om åtgärder mot kränkande behandling. Exempelvis är lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten skyldiga att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn (6 kap. 10 §). I skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö i 5 kap. 3 och 4 §§. I 3 § stadgas att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till bestämmelserna i arbetsmiljölagen (1977:1160) om kraven på en god arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller för alla skolformer utom förskolan (5 kap. 2 §). För förskolan gäller enligt 8 kap. 8 § skollagen att huvudmannen för verksamheten ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Skolan är enligt arbetsmiljölagens mening en arbetsplats. Den som genomgår utbildning, dvs. elever fr.o.m. årskurs 1, likställs med arbetstagare och omfattas av arbetsmiljölagens bestämmelser med undantag av de regler som gäller skyddsombud, skyddskommittéer och åldersgränser. Elever och studerande företräds i stället av elevskyddsombud eller studerandeskyddsombud enligt 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen. Det är som har till uppgift att ha tillsyn över att arbetsmiljölagen efterlevs. För att förebygga att arbetstagare och elever skadas eller blir sjuka ska landets skolhuvudmän och skolor bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Utskottet vill därför upplysa om att kommer att starta en inspektion av av landets skolor och alla skolhuvudmän med fem eller fler skolor. Inspektionen kommer att pågå . Huvudinriktningen av inspektionen är att arbetsgivarna ska få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom ska olika riskområden i skolan identifieras i bl.a. den fysiska arbetsmiljön, t.ex. buller, ventilation och städning. De skolformer som berörs av inspektionerna är förskoleklass, grund- och gymnasieskolan samt grundsär- och gymnasiesärskolan. Utskottet kan även konstatera att Utredningen om barns säkerhet i förskolan (U 2012:03) överlämnade betänkandet Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26). Utredningen föreslår att en ny bestämmelse förs in i skollagen som anger att varje huvudman ska bedriva ett målinriktat arbete för barnens säkerhet i förskolan. Utredningen föreslår också att förslaget kompletteras med ett krav på att systematiska och kontinuerliga åtgärder ska vidtas för att förebygga och förhindra olyckor och tillbud i utbildningen. Betänkande har remissbehandlats och bereds inom (). Skollagen ställer krav på studie- och yrkesvägledning. Elever i alla skolformer, utom förskolan och förskoleklassen, ska ha tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Information och vägledning behöver vara utformad så att alla elever får en helhetsbild över vilka utbildningsmöjligheter som finns för att kunna göra väl underbyggda val. Särskilt viktigt är detta för elever som av olika skäl har svårt att orientera sig i utbildningssystemet och inte har föräldrar som kan hjälpa dem. Utskottet vill därför informera om att arbetar med att revidera sina allmänna råd om studie- och yrkesvägledningen. Utskottet vill framhålla att regeringen avsatte 2013 för fortbildning av studie- och yrkesvägledare. För samma ändamål har regeringen beräknat att avsätta 11 miljoner 2014, 10 miljoner 2015 och 5 miljoner 2016 (se prop. 2012/13:1 utg.omr. I regleringsbrevet för för fick myndigheten i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Fortbildningen ska gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta t.ex. gymnasieskolan och vuxenutbildning. Därutöver fick i uppdrag att efter samråd med Arbetsförmedlingen, och ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. Uppdragen ska redovisas samlat till . Utskottet kan även informera om att Skolinspektionen har granskat studie- och yrkesvägledningen på 34 grundskolor i hela landet (se Skolinspektionens rapport i , 2013:5). Granskningen visar bl.a. att av niondeklassarna på de granskade skolorna hade en klar bild av vilka olika gymnasieprogram som fanns att välja på och många var stressade inför valet. Utskottet vill även lyfta fram att Skolinspektionen i en avslutande diskussion i rapporten konstaterar att det för att studie- och yrkesvägledningen ska utvecklas så att den motsvarar författningarnas krav krävs att alla parter som pekas ut i läroplanen tar ansvar för vägledningen. Skolinspektionen uttalar att det är skolans huvudman, rektor, lärare och studie- och yrkesvägledare som delar ansvaret för att tillgodose elevernas behov av vägledning inför val av framtida utbildningar och yrken. Utskottet inväntar med intresse redovisningen av uppdraget till . När det gäller yrkanden om att alla yrkesprogram ska utvecklas till yrkescollege vill utskottet lyfta fram det arbetsplatsförlagda lärande (APL) som är ett viktigt inslag i den gymnasiala yrkesutbildningen. APL bidrar till att ungdomar får egna erfarenheter av arbetslivet, utvecklar en yrkesidentitet och börjar bygga ett eget nätverk med potentiella framtida arbetsgivare. Lärande på arbetsplatsen utgör även en central del i de yrkesintroduktionsavtal som parter inom flera branscher har tecknat för att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och för att säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. De flesta av dessa avtal bygger på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbildning under en del av arbetstiden. Regeringen föreslår inom utgiftsområde 14 ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare för att uppmuntra anställning av unga (15–) inom ramen för de yrkesintroduktionsavtal som parterna tecknat. Regeringen föreslår olika insatser som omfattar både lärlingsutbildningen, den gymnasiala yrkesutbildningen och att stimulera användandet av yrkesintroduktionsavtalen. Regeringen föreslår att det bör avsättas 2014 under anslaget 1:1 för att samordna och utveckla insatser avseende den gymnasiala yrkesutbildningen och yrkesintroduktionsavtalen. Regeringen föreslår även att det ska införas utvecklingsstöd till branscherna avseende den gymnasiala yrkesutbildningen för att kunna stödja arbetsgivare som tar emot elever på APL. För att kunna stödja arbetsgivarna så att de kan erbjuda ungdomar en strukturerad handledning när det gäller lärandet inom yrkesintroduktionsavtalen föreslår regeringen att avsätts för ändamålet. Utöver detta bör branscherna ges operativt stöd i syfte att främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet vad gäller de stödstrukturer som byggs upp. Regeringen föreslår även insatser för att förbättra uppföljningen av yrkesutbildningen och att genomföra en kampanj för yrkesprogrammen. Utskottet vill även framhålla att inrättade nationella programråd för gymnasieskolans tolv yrkesprogram på uppdrag av regeringen (se regeringens uppdrag U2009/5399/G och redovisning av regeringsuppdraget dnr 2013:70). Drygt 80 ledamöter utsågs för en mandatperiod . Dessa nominerades av arbetsgivarorganisationer, arbetstagarorganisationer, branscher och myndigheter. Det övergripande syftet för programråden är samverkan på nationell nivå kring gymnasial yrkesutbildning och arbetsmarknadens behov. När det gäller yrkandet om att det inom ramen för yrkesutbildningen på gymnasiet bör införas en möjlighet att förlänga praktikperioden hos en arbetsgivare med två extra år som ska motsvara en lärlingsperiod med lön kan utskottet konstatera följande. Gymnasial lärlingsutbildning var en försöksverksamhet i den nya gymnasieskolan som har permanentats. Eleven genomför minst hälften av utbildningen på en eller flera arbetsplatser. Gymnasial lärlingsutbildning är ett alternativ inom alla yrkesprogram och de nationella programmen i gymnasiesärskolan. Lärlingsutbildningen använder sig av samma ämnesplaner som skolförlagd yrkesutbildning och leder i gymnasieskolan till samma yrkesexamen som ett skolförlagt yrkesprogram. I gymnasieskolan kan lärlingsutbildningen börja det första, andra eller tredje läsåret. I gymnasiesärskolan kan utbildningen även starta det fjärde året. Det ska finnas ett utbildningskontrakt för varje elev och arbetsplats inom lärlingsutbildningen i gymnasieskolan. Det är huvudmannen som ansvarar för att utbildningskontraktet upprättas. Frågan om en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning, bereds nu inom . Regeringen lämnade över en remiss till lagrådet i frågan . I lagrådsremissen föreslås en ny lag om gymnasial lärlingsanställning som innebär att en elev som går en sådan utbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en ny tidsbegränsad anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Lagrådet uttalar i sitt yttrande till regeringen att lagförslagen sammantaget får anses bidra till en ökad klarhet när det gäller de aktuella gymnasieelevernas rättsliga ställning (se utdrag ur protokoll vid Lagrådets sammanträde ). Utskottet inväntar regeringens beredning av ärendet. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att regeringen också föreslår medel för flera insatser för att öka lärlingsutbildningens attraktivitet och kvalitet. För att finansiera utgifter för kostnadsersättning till lärlingar föreslår regeringen att avsätts för ändamålet under anslagen 1:1 Studiehjälp och 1:6 . Arbetsgivare föreslås även få höjt anordnarbidrag och regeringen föreslår att det avsätts för ändamålet. För att stimulera att lärlingsutbildningen anordnas i större utsträckning föreslår regeringen att avsätts för ändamålet. Utskottet gav regeringen till känna att den borde återkomma i fråga om höjd kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet på gymnasieskolans yrkesprogram (bet. 2012/13:UbU6, rskr. 2012/13:186). Utskottet kan konstatera att regeringen i budgetpropositionen bedömer att den har fullgjort tillkännagivandet (se prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.5.3 och 4.5.4.) Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:K394 (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:C259 (MP) yrkande 3, 2013/14:Sf231 (V) yrkande 5, 2013/14:Ub204 (KD), 2013/14:Ub215 (MP), 2013/14:Ub393 (V) yrkande 1, 2013/14:Ub396 (V) yrkande 12, 2013/14:Ub411 (MP), 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1, 2013/14:Ub438 (S), 2013/14:Ub463 (V) yrkande 1, 2013/14:Ub564 (MP) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Ub565 (MP) yrkandena 1, 3, 4, 9 och 10, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub569 (S) yrkandena 10, 11, 12 och 20, 2013/14:Ub571 (S) yrkande 9 och 2013/14:Ub576 (MP) yrkandena 9 och 18. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16.