bet · H001MJU16 · 2013-04-15 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inleda samtal med skogsbolagen kring hur förtroendet för det svenska skogsbrukets miljöhänsyn kan hota svenskt skogsbruks exportmöjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att återgå till en rapportering av resultatet av miljöhänsynen i polytaxinventeringen som gör att det går att jämföra utvecklingen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvaliteten på de frivilliga avsättningarna av skog för bevarande av biologisk mångfald bör granskas. 2012/13:MJ461 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över skogsvårdslagen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 11 Motioner som bereds förenklat och (båda S) m.fl. (V) m.fl. (MP) m.fl. (S) Då ska vi debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 16, som handlar om skogspolitik. Det är ett betänkande som behandlar motioner från allmänna motionstiden som innehåller frågor om skogsvårdslagen, miljöhänsyn, skydd av naturvärden och skogens sociala värde.Själv trivs jag väldigt bra i skogen och försöker vistas där så ofta tillfälle ges. Det ger lugn och avkoppling, möjlighet till jakt, fiske och svamp- och bärplockning. som skogen är en tillgång för mig som enskild för rekreation och avkoppling är den också en nationell tillgång med ett oerhört stort ekonomiskt värde som förnybar resurs. Den är också en internationell tillgång i och med de ekosystemtjänster den levererar, till exempel inlagring av koldioxid, rent vatten och ett hem för hundratals arter. Jag vistas ofta i brukade skogslandskap. Visst kan det vara tråkigt när ett område man promenerat omkring i avverkas, men min personliga upplevelse är att jag än så länge alltid finner nya marker att vandra i. Jag känner inte igen mig i den bild som målas upp av vissa att det inte längre finns någon skog, eller att den skog som finns består av monokulturer som man kallar plantager. Tvärtom tycker jag att en äldre, gallrad skog lämpar sig alldeles utmärkt för skogspromenader. Med detta sagt hade jag tänkt ägna det här anförandet åt frågor om miljöhänsyn.Det har varit en spännande första tid för mig när jag det senaste ett och ett halvt året fått möjlighet att ägna lite mer tid åt skogsfrågorna. Debatten i samhället har varit minst sagt livlig, ibland på gränsen till hätsk. Jag tycker att det är svårt att tolka det på ett annat sätt än som att lagstiftningen, som trots allt är ganska omfattande, ändå i viss mån är otydlig. Mediebilden har enligt min uppfattning ofta varit att skogsbruk i sig är skadligt, och alla skogsägare dras över en kam. Detta är djupt orättvist. Många gör sitt allra bästa för att bruka och vårda sin skog på bästa tänkbara sätt. Självklart finns också motsatsen, men att peka ut allt skogsbruk som direkt skadligt är inte korrekt.Självklart är det viktigt med miljöhänsyn, och här behöver mera göras, inte minst med tanke på att vi har beslutat om miljökvalitetsmål som vi vill uppnå. Målet Levande skogar säger att "skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras, samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas".I den årliga rapport som vi har fått från konstateras att målet inte är möjligt att nå till 2020 och att det inte går att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön. För att nå målet konstaterar att det behövs en kombination av förbättrade resultat när det gäller hänsyn vid avverkningar. Det behövs ökad areal som brukas med skonsammare metoder och ökade arealer av formellt eller frivilligt skyddad skog. Det behövs mer naturvårdande skötsel i skyddad skog, och ökade insatser för hotade arter, så kallade åtgärdsprogram, skulle kunna bidra. Det behövs alltså förbättringsåtgärder.Jag upplever att det finns en stor förståelse för detta bland dem som arbetar i skogsbruket och bland företrädare för näringen som jag har fått möjlighet att träffa. Det arbetas med naturvård på många håll och kanter, och det finns många goda exempel, men de flesta jag talat med framför också att det finns mer att göra.Jag kan konstatera att det pågår en del arbete politiskt för att åstadkomma förbättringar. konstaterade utskottet att målbilderna för den miljöhänsyn som ska uppnås ser olika ut och att det är ett centralt problem. Det arbete som kallas Dialog om miljöhänsyn har som ett mål att det ska finna väl kända lagkrav för miljöhänsyn och att det ska finnas ett uppföljningssystem som kan utgöra grund för en fortsatt utvecklings- och lärprocess. Jag tycker att det är viktigt att det finns ett uppföljningssystem som är hållbart, så att det går att följa utvecklingen . Enligt Landsbygdsdepartementet kommer de förslag som arbetas fram i projektet om miljöhänsyn att gå ut på remiss, och förslagen ska vara klara i augusti 2013.SLU och arbetar med ett annat uppdrag, nämligen att ta fram en modell för adaptiv skogsskötsel. Syftet med detta är att öka produktionen av biomassa och förbättra miljötillståndet i skogen. I uppdraget ingår att se över om det finns åtgärder som kräver ändringar i skogsvårdsförordningen. I ett första steg ska man ta fram ett förslag till förändrat regelverk och en modell för adaptiv skogsskötsel som kan fungera i skogsbruket. Detta ska vara klart i år.Regeringens satsning på Skogsriket pågår. Landsbygdsministern konstaterade i ett av sina tal på en att arbetet med att bevara biologisk mångfald och ekosystemtjänster är högt prioriterat utan att närmare gå in på vad som behöver göras, men det var ändå glädjande att frågeställningen togs upp.Parallellt pågår Miljömålsberedningens arbete med att utveckla etappmål, styrmedel och åtgärder som leder till att miljökvalitetsmålet nås, kopplat till en långsiktigt hållbar markanvändning utifrån ett helhetsperspektiv. Ett etappmål som diskuteras är en tydligare reglering av miljöhänsyn i skogsbruket genom en ny skogsvårdsförordning. Syftet är att göra det enklare för den som bedriver skogsbruk att följa reglerna. Det tycker vi socialdemokrater är bra. Vi anser också att de övriga etappmål som diskuteras kan utgöra viktiga steg på vägen mot att uppfylla miljökvalitetsmålet. Det som blir lite svårt för mig att förstå just men som kanske klarnar något efter den här debatten är hur dessa olika uppdrag ska haka i varandra och bli en helhet som blir tydlig och begriplig för alla inblandade.Lagstiftningen var utformad så att det skulle finnas en balans mellan det allmännas rätt att bevara värdefulla naturmiljöer och den enskildes rätt att bruka sin mark. I det här betänkandet konstateras att dessa två jämställda mål är centrala för det svenska skogsbruket och att skogsvårdslagen tillsammans med sektorsansvaret innebär att myndigheterna och skogsbruket har ett gemensamt ansvar för de åtgärder som krävs.För oss socialdemokrater är det lika viktigt att bevara tillfällen till sysselsättning och inkomst från skogen som att säkerställa att vårt naturarv bevaras till kommande generationer. Detta är mycket centralt, och om vi misslyckas riskerar vi att skada både den biologiska mångfalden och framtidens jobb.Herr talman! Jag tror att det senaste årets debatt faktiskt allvarligt har skadat allmänhetens förtroende för det svenska skogsbruket. Den har också skadat allmänhetens tilltro till att politiken kan styra mot att miljömålen uppfylls som jobben utvecklas. Det är olyckligt, och det vore förödande om inte alla inblandade nu gör sitt allra yttersta för att återskapa detta förtroende. Min uppfattning är att för att åstadkomma detta måste alla inom både näringen, politiken och myndigheterna göra sitt yttersta för att det ska bli en förändring som är möjlig att se, uppleva och mäta när det gäller miljöhänsyn. Vi behöver se till att det tas tydliga steg emot att uppfylla det miljökvalitetsmål vi beslutat om. Vi kan inte nöja oss med att det pågår projekt, dialoger och diverse uppdrag inom olika myndigheter - vi har faktiskt ett ansvar för att se till att det händer något ute i verkligheten . Ju fler som gör det tillsammans desto bättre kommer resultatet att bli.Herr talman! Vi står självklart bakom samtliga av våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall till reservation 1. När vi satt utanför kammaren och väntade på vår tur såg vi ett gäng med som sprang förbi nedanför . tänkte jag att det skulle kunna vara trevligt att en vacker vårkväll som denna inte vara i kammaren utan vara hemma i skogen och springa. Men det var förstås en syndig tanke som jag snabbt slog ifrån mig. Men jag tror ändå att vi är många som finner mycket glädje i skogen, oavsett om vi springer, promenerar, plockar bär eller gör någonting annat. Dessa sociala värden som skogen rymmer har ibland hamnat lite i skymundan i den svenska skogspolitiken till förmån för sådant som kan mätas och räknas, till exempel avverkningsvolymer och hotade arter. Men dessa sociala värden är inte mindre viktiga för det. Vi behöver bli bättre på att värna dem. Vi behöver bli bättre på att värna de tätortsnära skogarna. Vi behöver bli bättre på att värna den skog som kanske finns utanför knuten hos dem som kanske inte bor i en tätort. Om den skogen ska huggas ned kanske de vill ha någonting att säga till om. Man kanske kan undvika några konflikter i alla fall om man kan tala med varandra och lyssna på varandra. Skogens sociala värden nämns inte uttryckligen bland de två mål som vi har i skogsvårdslagen som är Miljö och Produktion. Miljömålet och produktionsmålet ska formellt vara jämställda, men i praktiken har det blivit en kraftig slagsida åt produktionen. För produktionsmålet går det bra. Träden växer så det knakar. Men för miljömålet går det sämre. bedömer att vi missar miljömålet för skogen precis som vi missar 13 andra av de 16 miljömålen med den politik som förs . Den storskaliga omvandlingen av myllrande naturskogar till enformiga plantageskogar har gått hårt åt den biologiska mångfalden. Var tionde skogslevande art i är rödlistad. Denna utarmning av skogen är inte bara tråkig för konstiga lavars vänner, utan det är också ett problem för skogen när den blir mindre robust inför de förändringar som vi står inför. En fattig och utarmad skog är mer sårbar för stormar, för insektsangrepp och inte minst för de klimatförändringar som vi vet att vi står inför. En mångfald av arter däremot är den försäkring som vi behöver för att skogen även i fortsättningen ska kunna ge oss timmer, kolinlagring och andra viktiga ekosystemtjänster. För att vända utarmningen av den biologiska mångfalden i skogen behöver vi både lämna de sista naturskogarna i fred och öka miljöhänsynen i den brukade skogen. Den intensifieringsväg som regeringen har slagit in på med kvävegödsling, kemiska bekämpningsmedel och så vidare tror jag är fel väg att gå. Men jag tror att vi då också måste bli bättre på att hushålla med den begränsade resurs som skogsråvaran utgör. Till viss del ser vi nu hur efterfrågan på vissa pappersprodukter minskar, inte minst i och med utvecklingen av surfplattor. ser vi en mycket spännande utveckling där råvara från skogen kan ersätta fossiloljebaserade produkter, inte bara när det gäller bränsle utan också till exempel i kemiindustrin. Dessutom kan trä ersätta utsläppsintensiva material som metall och betong i byggnader. Detta är mycket spännande saker. Men då gäller det att vi håller tungan rätt i mun. Vi kan inte förlita oss på att marknaden automatiskt ska styra skogen dit där den gör mest nytta. Många av skogens värden, inte minst värdet då skogen står kvar, saknar prislapp, och miljökostnaderna för de produkter som skogen skulle kunna ersätta speglas inte alltid fullt ut i priset. Då kan vi behöva ekonomiska styrmedel om vi vill att skogen ska användas så att den ger mest nytta för samhället som helhet. Dessa styrmedel kan handla om att påverka hur skogen används, eller snarare kanske korrigera de snedvridningar som finns . Men de kan också handla om att minska trycket på skogsråvaran totalt. Då måste man såklart också kombinera det med andra styrmedel så att vi inte får en utveckling där vi ersätter dessa skogsbaserade produkter med fossilbaserade. Men det måste finnas en helhet. Däremot tror jag inte att det är så många som blir ledsna om vi skulle få något färre reklamblad eller lite mindre pappershögar på vårt skrivbord. Kunde de fixa det skulle jag bli glad. Men miljö och produktion behöver faktiskt inte alltid vara motsatser - inte heller sociala värden. Hyggesfritt skogsbruk kan vara ett sätt att kombinera de två, eller rättare sagt de tre målen. I hyggesfritt skogsbruk kalhugger man inte - man trakthugger inte ens - utan man plockar lite åt gången så att man alltid behåller ett skogstäcke även om man glesar ut det. På lämpliga ställen kan det vara en mycket bra metod. En hyggesfri skog erbjuder visserligen inte samma livsmiljöer som ren naturskog, men den erbjuder åtminstone en större variation än en konventionellt brukad skog. Arter som kan ha svårt att överleva hyggesfasen i trakthyggesbruket får större chanser att klara sig i en hyggesfritt brukad skog. Dessutom slipper man den stora klimatpåverkan som själva hygget innebär, då stora mängder kol som varit lagrade i skogen släpps ut i atmosfären. menar forskare i och att hyggesfria metoder, klokt utformade, rent av kan vara mer lönsamma än konventionellt trakthyggesbruk. Det är förstås goda nyheter för den enskilda småskogsbrukaren. Dessutom kan det innebära en jämnare intäktsström och en trevligare miljö för den som inte bara äger skog någon annanstans utan faktiskt bor och vistas i den skog man äger. Då är dessa sociala värden nog så viktiga som de krasst ekonomiska. Den svenska skogspolitiken är nästan helt uppbyggd kring det dominerande trakthyggesbruket. Det har gjort att många skogsbrukare som har velat bruka sin skog hyggesfritt har mött en uppförsbacke, och ibland har det till och med gått så långt att de har blivit dragna inför domstol. Detta är inte rimligt. Det måste bli tydligt att det är lagligt att bruka sin skog med ansvarsfulla och rationella hyggesfria metoder. Det är också bra om rådgivningen utvecklas för att bättre stödja en utveckling mot mer hyggesfritt hos de skogsbrukare som så önskar. En del av oss satt i går och funderade på vad vi ska göra med miljömålet om skogen i Miljömålsberedningen. Vi vred och vände på paragrafer och klurade på alla detaljer. Jag tror inte att det är bra att vi går in på alla dessa detaljer, utan här måste vi ha respekt för Miljömålsberedningens arbete. Men jag tror och hoppas ändå att vi i Miljömålsberedningen ska kunna komma ett steg framåt och kunna komma närmare att uppnå målet Levande skogar som känns mycket långt borta. Jag ska därför inte ge mig in på några stora detaljer. Men jag vill unna mig en liten detalj. Det handlar om frågan om talerätten för miljöorganisationer. Vi ser att miljöorganisationerna kan vara en viktig vakthund och bidra med stor sakkunskap i miljöfrågor. Därför har miljöorganisationer talerätt enligt , och därför har vi skrivit på Århuskonventionen som ger miljöorganisationer just rätten att överklaga miljöbeslut. Men det gäller inte i skogsvårdslagen. Detta behöver vi göra någonting åt. Därför yrkar jag bifall till reservation 11. I detta anförande instämde (MP). Vi debatterar nu skogspolitik. Ungefär två tredjedelar av yta är täckt av skog. Vi kan se skogen som en enorm tillgång för . Från skogen får vi virke, timmer och biobränsle. Skogen är också en fantastisk plats för rekreation för människor. Vi joggar, plockar svamp och bär, tittar på fåglar och andra djur, tältar och har mysigt och trevligt i skogen. Skogen är också en allt viktigare plats för den snabbt växande turismverksamheten i . Vi ska komma ihåg att turismen är en av basnäringar och omsätter mer än . Den är större än alla de samlade industriföretagen i . Då är levande skogar någonting helt avgörande om man bedriver turism i dessa områden. Jag tror också att skogen har en speciell plats i hjärtat hos svenska folket. Tänk på alla våra efternamn. Man kan heta , Gran, En, . Man kan helt enkelt heta Skog i efternamn. Jag tror att det där kommer någonstans ifrån - det kommer ifrån att vi är ett folk sprunget direkt ur skogen. Vi ska alltså vara varsamma om skogen. Det står inskrivet i skogsvårdslagen att produktion och miljöhänsyn ska väga lika. Jag tycker att det är viktigt att gå lite närmare in på och studera hur det där sambandet egentligen fungerar. Ärligt talat är det inte så att produktion och miljöhänsyn väger lika, utan i praktiken är det produktionen som väger tyngre både i själva lagstiftningen och - i synnerhet - i det praktiska utövandet av skogsbruket i . avverkas skog i . Det här är kalavverkningar; det är genom trakthyggesbruk. Man plockar inte de mest mogna träden och låter andra träd växa vidare, utan svensk praxis och svensk lag påbjuder kalavverkningar. är enorma ytor, gott folk, och ytorna med avverkningar har växt - bara har uttaget från skogen ökat med enligt statistiken från . Man kan tycka att vi ju har en skogsstyrelse och en skogsvårdslag som ska se till att väga de två intressena, produktion och miljöhänsyn, och se till att vi får en rimlig balans. Hur fungerar det då inför en avverkning i ? Jo, det är inte så att det är ett tillståndsförfarande, utan det är ett anmälningsförfarande - skogsägaren anmäler att man vill genomföra en avverkning. Om har någonting att erinra ska göra det . Har inte gjort det är det fritt fram att avverka. Brukar då ha någonting att erinra? Nej, det är ytterst sällan. Jag tror att det 2010 gjordes 67 000 anmälningar om avverkning i . I hur många av dessa 67 000 fall hade någonting att erinra utifrån miljöhänsyn eller hänsyn till människor? Det var i 8 av 67 000 avverkningsfall. Det handlar alltså om mindre än en promille - ungefär en gång per tiotusen avverkningar hade vår skogsstyrelse någonting att erinra och ställde krav. Utifrån det perspektivet tycker jag inte att det är så konstigt att kan konstatera att vi inte kommer att nå miljökvalitetsmål nr 12 Levande skogar. Vi kommer inte heller att nå miljömål nr 16 Ett rikt växt- och djurliv, vilket är väldigt tätt förknippat med Levande skogar. Någonting måste göras!När jag tittar i det betänkande vi avhandlar och läser svaren från majoriteten i den här församlingen på de konkreta förslag som har lämnats från främst och måste jag säga att det är väldigt mycket utredningar, beredningar, dialoger, samråd och uppdrag att titta vidare på saker och ting hit och dit. Men, gott folk, det är brådskande! Ska vi nå miljömålet Levande skogar till 2020 behöver vi vidta åtgärder . När det gäller en del saker vet vi faktiskt vad som behöver göras; det behöver inte utredas vidare.Några av de konkreta förslag vi i har i betänkandet är att vi ska öka miljöhänsynen och även öka den sociala hänsynen i skogsproduktionen i . Det gäller den balans mellan produktion och miljö jag talade om. Miljöhänsynen måste få väga tyngre, och det går att ändra på det. Vi behöver också skydda mer skog i . För att skydda mer skog behöver man mer pengar, och vi har avsatt mer pengar för att skydda mer skog. Vi behöver även skonsammare bruksmetoder i skogen. Det går inte att bara använda sig av det trakthyggesbruk, alltså avverkningar, vi bedriver i . Vi i vill att aktivt ska verka för andra mer skonsamma bruksmetoder. Det gäller främst kontinuitetsskogsbruk, alltså plockvis avverkning där man inte tar alla träd på en gång. Vi tror att det initialt kan behövas en del extra pengar för att stimulera den här formen av skogsbruk, och vi har avsatt pengar för det. är det ett skogsbruk som kan vara lika lönsamt som det skogsbruk som bedrivs . Vi vill också att det ska vara ett obligatoriskt samråd inför en slutavverkning. Man ska samråda med de människor som blir berörda av en avverkning, och man ska komma överens med de människorna. Vi vill även ha talerätt för miljöorganisationer i skogspolitiken.Avslutningsvis vill vi ställa högre krav när det gäller den offentligt ägda skogen, inte minst den skog vi äger via . Jag ska visa ett par bilder, och eftersom ni som sitter här inte kommer att se så mycket ska jag beskriva dem kort. Den första är en bild på en naturskog som ligger i norra . Området heter Norravan och ligger norr om ; jag tror att det ligger mellan och . Det är naturskog, och det är även myrmarker. Det är ett område med en rik flora och fauna, och det ligger i Stokke sameby. Det är en fantastisk skog. När man går i en sådan skog känner man verkligen att det är en levande, myllrande skog - precis det som står i miljömålen. Dess värre ser platsen ut som på den bild jag nu visar upp. avverkade hela området - . hade lokalbefolkningen och miljövänner försökt få på andra tankar och bett dem att inte gå fram på det här viset och i princip skövla hela skogen. har skogen blivit massaved, och den kommer aldrig att se ut som den gjorde tidigare. Därför tycker vi i att det är så viktigt att vi ställer krav när det gäller den offentligt ägda skogen och att vi över lag verkar för fler skonsamma metoder i skogsbruket. har skogen varit föremål för en minst sagt omfattande diskussion. Det välkomnar jag eftersom skogen är oerhört betydelsefull och därför förtjänar stor uppmärksamhet.Skogen bör såväl brukas som debatteras, och det är bra att vi nu för en bred skogsdebatt utifrån många olika infallsvinklar och perspektiv. Därför välkomnar jag att det inte bara är här i riksdag, i tidningen eller på skogsexkursioner som skogsdebatten nu förs utan att det är en bred skogspolitisk debatt. Skogsdebatten har till och med tagit klivit in på DN:s kultursidor, vilket bland annat bidragit till att vitalisera debatten om skogens sociala värden, om skogen och människan helt enkelt. Jag upplever att skogsbrukets aktörer känner ett genuint och växande intresse för dessa frågor. Man vill bedriva ett skogsbruk som tar hänsyn till de människor vars närmiljö påverkas av skogsbruket. Man vill bedriva ett skogsbruk som tar hänsyn till exempelvis det rörliga friluftslivet, och man vill bedriva ett skogsbruk som levererar värden från många olika perspektiv. Man vill att fler människor ska komma ut i skogen och upptäcka skogen. Man vill kort och gott bli bättre.Ett bevis på denna vilja till förbättring tycker jag är dialogprojekt där såväl myndigheter, skogsbrukets aktörer som ideella organisationer deltar i syfte att bland annat skapa en ökad samsyn om hur skogsbrukets miljöhänsyn ska se ut och hur den kan bli bättre. Alldeles presenterades dialogens förslag till målbilder för god miljöhänsyn. Bland annat har målbilder för hänsyn till friluftsliv och rekreation arbetats fram, och det av en särskild arbetsgrupp med representanter för bland annat , och skogsbruket. I förslaget, som har gått ut på remiss, tydliggörs vad skogsbrukets sektorsansvar innebär och hur skogen bör skötas beroende på var den ligger och på vilket sätt den används. Att enas om målbilder är ett viktigt steg för att utveckla hänsynen till och tillvaratagandet av skogens sociala värden. Nästa steg är naturligtvis att i brukandet vidta ytterligare åtgärder för att uppfylla målbilderna. Därför gläds jag över att skogsägarföreningarna tillsammans med LRF Skogsägarna redan har gått ut med hur man från familjeskogsbrukets sida vill implementera målbilderna.Låt oss nu inte kväva detta stora engagemang med krav på obligatoriska samråd eller långtgående och rent av godtyckliga lagstadgade inskränkningar i brukandet, vilket och tyvärr förordar. Jag menar att hänsynstagandet utvecklas bäst med respekt inte bara för oss som besöker skogen utan också för dem som faktiskt äger, brukar och har sin utkomst från den. Äganderätten måste respekteras och ligga till grund för utvecklingen av hänsynen inom skogsbruket eftersom den är en förutsättning för ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt långsiktigt hållbart skogsbruk.Herr talman! Med äganderätten följer ansvar.