bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — vill se en ökad nivå på mineralavgiften och att skattebasen breddas samt att nya ekonomiska styrmedel införs för att nå en större återanvändning av metaller. I motionen anförs att måste leva upp till de två åtaganden som gjorts i : att minska våra egna utsläpp och finansi- era klimatarbetet i fattiga länder. har regeringen räknat av allt större belopp från biståndet. Regeringen avser att göra en avräkning om för flyktingmottagandet. vill istäl- let att ska leva upp till löftet om att finansiera klimatarbetet i fattiga länder genom att avsätta i ett nytt klimat- anslag utöver biståndet –2017. Ny riktning i försvarspolitiken säkerhet måste ses i ett bredare perspektiv än enbart ett militärt hot mot vårt land. Kostnaderna bör omfördelas från militär verksamhet till andra sektorer för att möta de verkliga hoten samt investera i förebyg- gande åtgärder. Det kan handla om pandemier, miljöförstöring, direkta konsekvenser av den globala uppvärmningen, terrorism och cyberattacker. vill lyfta fram en ny långsiktig inriktning för de kommande 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN I motionen föreslås därför lägre ekonomiska ramar – 1,6 miljar- der kronor mindre – för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisbered- skap jämfört med regeringens budgetförslag . I stället vill motionärerna att det införs åtgärder för att minska samhällets sårbarhet för klimatförändringar och avsätter därför för detta 2014–2017. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera välfärden ska vara omfördelande och beräknas utifrån bärkraft på ett sätt som så långt det är möjligt undviker snedvridningar av ekono- min. Systemet måste bidra till incitament för egen försörjning. Genom en s.k. grön skatteväxling kan miljöresurser och utsläpp beskattas som sänkt skatt på arbete premieras för att på så sätt gynna både klimatet, jobben och ekonomin, t.ex. genom höjda koldioxid-, vattenkrafts- och kärnkraftsskatter. Höjda koldioxidskatter samt skatter på energi och miljö i budgetförslag innebär i högre skatteintäkter jämfört med regeringens förslag. För att öka incitamenten för arbete anser att de senaste årens sänkningar av inkomstskatten för vanliga löntagare ska ligga kvar. Däremot vill motionärerna se en avtrappning av det nuvarande jobbskat- teavdraget från månadsinkomster , och de motsätter sig det femte jobbskatteavdraget som föreslås i budgetpropositionen . Även regeringens förslag att höja skiktgränsen för statlig inkomstskatt avvi- sas i motionen. En rad utvärderingar visar att regeringens halvering av arbetsgivaravgif- ter för unga är en ineffektiv satsning. Därför vill i stället rikta investeringar mot företagande, innovation och forskning. I motionen föreslås en slopad egenavgift för unga som startar nya enmansfö- retag. menar dock att sänkta arbetsgivaravgifter för småföretag leder till nya jobb och att avgifterna bör sänkas på en lönesumma upp till maximalt . vill även se ett slopat sjuklöneansvar för företag med upp till 10 anställda och att företag med 11–49 anställda får samma schablonmässiga ersättning som företag med upp till 10 anställda för att öka incitamenten att rekrytera personal. 2.4 förslag till riktlinjer 2.4.1 Offentliga finanser och budgetpolitiska mål anger i sin budgetmotion att de står bakom det finans- politiska ramverket. Under överskådlig framtid bör man enligt motionä- rerna ha ett överskottsmål för den offentliga sektorns finanser motsvarande av BNP över en konjunkturcykel. En expansiv finanspolitik är 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN berättigad i det nuvarande ekonomiska läget, men det är oroväckande att regeringen tycks sakna en plan för hur överskottsmålet ska kunna uppnås, anser motionärerna. Motionärerna hänvisar till bedöm- ningar som visar att det kommer att krävas direkta diskretionära budgetför- stärkningar för att nå överskottsmålet . budgetalternativ innebär omfattande besparingar när det gäller asyl- och anhöriginvandringen och utvecklingsbiståndet. Ökade resurser ska i stället läggas på bl.a. utbildning, vård och omsorg, landsbygdsutveckling och sänkt skatt för pensionärer. Av tabell 2.16 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med Sve- rigedemokraternas budgetalternativ jämfört med regeringens. Det finansi- ella sparandet är högre än i regeringens förslag 2014, och högre 2015–2017. Tabell 2.16 Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2013/14:Fi282. Effekterna på kommunsektorns finanser av budgetal- ternativ framgår av tabell 2.17. Den kommunala inkomstskatten är lägre i motionärernas alternativ samtliga år främst till följd av för- slaget om sänkt skatt för pensionärer. Jämfört med regeringens förslag ökar statsbidragen över utgiftsområde 25 med 2014. av detta utgörs av ekonomiska regleringar, dvs. man kompenserar kommunerna för indirekta effekter av reformer. Bakom den successiva nedgången i kommunernas inkomster och utgifter ligger ett antagande om minskade kostnader till följd av minskad invandring. 2013/14:FiU1 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.17 Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2013/14:Fi282. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.18. Utgifts- taket är högre 2014 jämfört med regeringens förslag. är utgiftstaken 15,2 respektive högre än i regeringens förslag. De takbegränsade utgifterna föreslås öka lika mycket som utgiftstaket samtliga år jämfört med regeringens för- slag, vilket innebär att budgeteringsmarginalen blir densamma som i reger- ingens förslag. Tabell 2.18 Utgiftstak för staten (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Anm: utgiftstak är endast en bedömning. Källa: partimotion 2013/14:Fi282. I tabell 2.19 redovisas statsbudgetens inkomster och utgifter samt statsbud- getens saldo i budgetalternativ jämfört med regering- ens. Inkomsterna på statsbudgeten är sammantaget högre och utgifterna högre 2014 i Sverigedemokra- ternas budgetalternativ jämfört med regeringens. Statsbudgetens saldo är därmed ca högre än i regeringens förslag 2014, vilket betyder att statens lånebehov är lika mycket lägre jämfört med i regering- ens förslag (statsbudgetens saldo är lika med statens lånebehov med omvänt tecken). –2017 är statsbudgetens saldo mellan 5,9 och högre än i regeringens förslag. Riksgäldens nettoutlåning är lägre jämfört med regeringens budgetalternativ samtliga år, vilket främst förklaras av att vill fördubbla bankernas avgift till Stabilitetsfonden (se även avsnitt 3.3). 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.19 Statsbudgetens saldo och statsskulden (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Källa: partimotion 2013/14:Fi282. Av tabell 2.20 framgår inkomsterna på statsbudgeten fördelat på olika inkomsttyper i budgetalternativ jämfört med reger- ingens. Intäkterna från direkta skatter på arbete är lägre jämfört med regeringens alternativ, vilket främst förklaras av den sänkta skatten för pensionärer med ca . De direkta skatterna på arbete ökar med ca 2014 till följd av att avvisar regeringens förslag om höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete är drygt 13 miljarder kro- nor högre i förslag 2014–2017. Bakom denna nettosiffra ligger en reformering av arbetsgivaravgifterna genom att den generella sänkningen återställs och den nedsatta arbetsgivar- avgiften för unga slopas. I stället vill motionärerna införa ett arbetsgivarav- drag som är konstruerat så att det gynnar de mindre företagen. Intäkterna från skatt på kapital är marginellt högre jämfört med regeringens förslag samtliga år i prognosperioden. De ökade intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror på sam- mantaget ca 2014 utgörs av dels höjd moms på restaurang- och cateringtjänster (+5,), dels sänkt energi- skatt (–4,). Statsbudgetens övriga inkomster är högre jämfört med regeringens förslag samtliga år, vilket förklaras av en reformerad mine- ralersättning. 2013/14:FiU1 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.20 Statsbudgetens inkomster (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodi- avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: partimotion 2013/14:Fi282. 2.4.2 Inriktningen av den ekonomiska politiken Invandring och internationellt bistånd vill se en minskad utomeuropeisk asyl- och anhörig- invandring med åtminstone från nuvarande nivåer. Beviljandet av permanenta uppehållstillstånd ska enligt motionärerna helt upphöra. Motionärerna är öppna för anhöriginvandring och familjeåterförening, men anser att detta bör följa ett väluppbyggt regelverk. Vidare anser motionä- rerna att nuvarande regler för arbetskraftsinvandring bör ändras så att fokus ligger på högkvalificerad arbetskraft och genom att det införs ett s.k. blåkortssystem med temporära uppehållstillstånd. Genom en översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de mindre utvecklade länderna och färre inriktningar vill motionärerna se en gradvis minskning av biståndet. 2015 skulle biståndsra- men ligga på av BNI, vilket är i linje med FN:s rekommenda- tioner. vill se ökat fokus på kris- och katastrofbistånd genom att mer resurser läggs på flyktingars närområden via UNHCR. Ett med riktiga jobb sysselsättningspolitik syftar till att göra det mer lön- samt att arbeta och billigare och enklare att anställa. Vidare vill motionä- rerna komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden och minska överutbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. Ett femte jobbskatteavdrag bör införas då detta enligt motionärerna ska- par sysselsättning och stimulerar konsumtionen. för- ordar i stället för generella sänkningar av arbetsgivaravgifterna ett arbetsgivaravdrag som särskilt gynnar de mindre företagen. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN avdraget är ca . Vidare är motionärernas inrikt- ning att sjuklöneansvaret bör reformeras genom ett sjuklöneavdrag som skulle innebära att småföretagens börda avsevärt lindras. Reformen beräk- nas minska sjuklönekostnaderna för företagen med ca . avsätter i sitt budgetalternativ ökade medel till kom- vux och till för att finansiera sammanlagt 10 000 nya platser. Inriktningen är också att öka lärartätheten i den högre utbildningen och effektivisera högskolorna i syfte att de bättre ska matcha sitt utbild- ningsutbud med näringslivets kompetens. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten menar att det bör införas en särskild anställningsform med lärlingar, där arbetsgivaren helt slipper arbetsgivaravgifter, vilket bedöms kunna skapa 15 000 nya lärlingsjobb. Motionärerna vill också se ett utökat starta-eget- bidrag för unga. Motionärerna vill också se satsningar på senior-RUT, s.k. föreningsjobb och förbättrad arbetsmiljö. Tillväxt och satsningar på en stark landsbygd menar att det finns en oerhörd potential ute på lands- bygden för jobbskapande och tillväxt. Genom ett landsbygdslyft ska förut- sättningar skapas för 25 000 nya jobb på landsbygd. Landsbygds- lyftet innefattar omfattande investeringar i infrastruktur med fokus på upprustning av , och tvärbanorna. Inriktningen är att skapa förutsättningar för de näringar som kan dra nytta av de fördelar som landsbygden erbjuder, exempelvis skog, jordbruk, vattenbruk, besöks- näring, gruvor och mineraler samt natur- och kulturmiljöer. Bl.a. bör en utbildningssatsning göras med inriktning på sådana näringar. Motionärerna vill också se investeringar i vattenbruk och fiskeodlingar för att öka pro- duktionen av matfisk. Mot bakgrund av att EU:s medfinansiering av EU:s landsbygdsprogram har sänkts för perioden –2020 anser Sverigedemo- kraterna att den svenska medfinansieringen bör öka så att landsbygdspro- grammets totala budget bibehålls. För att skapa en rörligare arbetsmarknad och sänka trösklarna på arbetsmarknaden för människor på landsbygden ska milersättningen höjas med per mil, vilket innebär en offentlig- finansiell kostnad på ca . förespråkar också ett återinförande av den allmänna värnplikten. ska vara en framträdande kunskapsnation, och Sverigedemokra- terna anser att forskningsanslagen inom högskolor och universitet bör höjas. ska ligga i framkant inom områden som kärnfysik, gentek- nik, nanoteknik, informationsteknik, rymdteknik, mineralogi, geovetenskap och skogsforskning. Motionärerna ser ett behov av en marknadskomplette- rande riskkapitalfond, som prioriterar de företag som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie marknaden. I det syftet bör det göras en extra vinstutdelning från på under för- utsättning att utrymmet finns. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN vill se en energipolitik som säkerställer en pris- värd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushållen som näringslivet. Motionärerna tillför i sitt budgetalternativ medel till forskning och utveck- ling av svensk kärnkraft. För att stimulera byggandet av nya reaktorer bör enligt motionärerna effektskatten, som inte utgår på andra energislag, avskaf- fas. Landets befintliga vattenkraftstationer bör underhållas och modernise- ras samt resurser avsättas för forskning inom biobränslen och vidareutveck- ling av skogsråvara. anser att elpriserna över lag är för höga och vill se en sänkning av energiskatten på el motsvarande , vilket skulle minska skatteintäkterna med ca 4,2 mil- jarder kronor . Förutsättningar ska skapas för ett välplanerat, energieffektivt och håll- bart bostadsbyggande. Det ska vara skattefritt att hyra ut en del av sin bostad eller att hyra ut i andra hand, och reglerna för denna typ av uthyr- ning ska vara mer flexibla. Den kommunala fastighetsavgiften för student- bostäder bör avskaffas och byggnormerna förenklas. I syfte att skapa en långsiktig och hållbar lösning för upprustningsbehov och underhåll av bostadsbeståndet i vill motionärerna att det införs skattefria under- hållsfonder. På infrastrukturområdet ska medel avsättas för såväl utveckling som vid- makthållande av statens transportinfrastruktur under hela prognosperioden. En marknadspott för investeringar på ca ska införas i syfte att bygga bort flaskhalsar som står i vägen för investeringar i näringslivet. bör avsättas för att omgående starta en utbyggnad av viktiga delar av till motorväg. Nationell, fysisk, ekonomisk och social trygghet Den nationella tryggheten bör stärkas genom satsningar på försvar och säkerhet, enligt motionärerna. Den fysiska tryggheten ska stärkas genom ökade anslag till brottsbekämpning och den ekonomiska och sociala trygg- heten ska stärkas genom olika reformer och ökade anslag. Grunden i att skapa ett tryggt samhälle är enligt motionärerna att kunna styra samhället efter egna preferenser och behov. menar att det svenska EU-medlemskapet bör omförhandlas, och att det sedan utlyses en ny folkomröstning om fortsatta deltagande i uni- onen. förespråkar kraftigt höjda anslag till försvarsmak- ten i syfte att inleda en återupprustning och ett återtagande av försvarsför- mågan. Ramarna för utgiftsområde 6 bör ökas med 2014 och med 5, 7 respektive åren därefter. ska bl.a. flertalet nedlagda regementen och flottiljer återöppnas och JAS upp- graderas. vill se skärpta straff för den grova och upprepade brottsligheten. Prövning av utvisning anser motionärerna ska vara obligato- riskt, och utvisning ska vara i de fall utländska medborgare gör 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN sig skyldiga till allvarlig eller upprepad brottslighet. mer än i regeringens förslag anser motionärerna bör läggas på poli- sen, , domstolar, Kriminalvården och Brotts- offermyndigheten och 2015 och ännu mer åren därefter. ambition är att arbetslöshetsförsäkringen ska stär- kas, dels genom höjt tak i försäkringen, dels genom en sammanslagning av arbetslöshetskassorna och genom att administrationen tas över av För- säkringskassan. anser motionärerna att och bör slås ihop. Familjers valfrihet och oberoende gentemot det offentliga ska öka, fram- håller . Ersättningsbeloppet i föräldrapenningen bör utökas men jämställdhetsbonusen i försäkringen avskaffas. För att förbättra den ekonomiska situationen för främst ensamstående med barn ska bostads- bidraget höjas med . vill se en vidareut- veckling av reformen om vårdnadsbidrag, dels genom att det lagstadgas att kommunerna måste erbjuda ett sådant, dels genom att maximibeloppet höjs. Vidare bör det införas en rätt till obetald tjänstledighet för s.k. försko- ledagar och de s.k. kontaktdagarna för föräldrar med barn i åldern 6–bör återinföras. Sammantaget avsätter motionärerna i sitt budgetalternativ mellan 1,4 och mer än regeringen på dessa områden. Ökade resurser till skola, vård och äldreomsorg Skolan ska kännetecknas av trygghet och studiero, men också av kunskaps- förmedling, förbättrade studieresultat samt ordning och reda. Sverigedemo- kraternas ambition är att staten åter ska ta över huvudmannaskapet för den svenska skolan och att lärarnas status ska höjas. Vidare är inriktningen att förhindra uttag av vinst i friskolor och att genom lagstiftning förbjuda s.k. kommunala avknoppningar. Härutöver ska mer fokus läggas på kunskaper i svenska språket, bättre studievägledning och bättre skolmat. Förskoleklas- sen, som är frivillig, ska enligt motionärerna införlivas i och bli en obligatorisk del av som då blir tioårig. vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler och anser att bör öronmärkas för en upprustningssatsning 2017. Reger- ingens tidigare aviserade och till viss del genomförda sparbeting på gymna- sieskolan avvisas. Den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en internationellt sett hög kvalitet. Tillgängligheten till vården behöver förbättras. Sverigedemokra- terna vill att det avsätts ytterligare för akutvård och tillgänglighet. Att komma till rätta med vårdplatsbristen är enligt motio- närerna en av vårdens enskilt viktigaste frågor. anser att antalet vårdplatser bör utökas och att den gällande vårdgarantin bör kompletteras med rätten att vid behov garanteras en vårdplats på rätt kli- nik, bemannad med rätt kompetens. vill att det till- förs motsvarande 20 000 nya helårsarbetskrafter inom den offentliga 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN sektorn, varav huvuddelen inom vård och omsorg. Högkostnadsskyddet ska återställas till de tidigare gällande lägre nivåerna. För att bekämpa psy- kisk ohälsa fordras bl.a. en förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin samt fler vårdplatser, anser motionärerna. förordar också obligatoriska hälsoundersökningar för alla individer som söker svenskt uppehållstillstånd. Akutbils- och hembesöksverksamheten ska utvecklas, och dessutom ska mobila tandvårdsenheter införas. Motionä- rerna anser att kommunernas och landstingens ansvar för palliativ vård bör tydliggöras och förstärkas. Sammantaget avsätter i sitt budgetförslag mer än reger- ingen på sjukvården –2017. förordar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för äldre. Skatteskillnaden mellan lön och pension ska reduceras kraftigt genom motionärernas förslag om höjt grundavdrag för personer . avsätts för detta 2014. bör skatteskill- naden helt elimineras. Också garantipensionerna ska höjas med motsva- rande , vilket skulle kosta ca 2014. vill också att det tillförs medel för fler äldreboenden, utökad personalbemanning, starkare anhörigstöd och bättre mat. Dessutom ska s.k. äldrevårdscentraler införas. anser att den svenska jämställdhetsdebatten ofta förs utifrån felaktiga utgångspunkter. Politikens roll bör vara att motverka dis- kriminering, upprätthålla valfrihet och likhet inför lagen och att försöka underlätta tillvaron för män och kvinnor i de livssituationer som de själva valt. Alla anställda inom den offentliga sektorn bör erbjudas möjlighet att arbeta heltid. Det skulle enligt motionärerna skapa omkring 25 000 nya helårsarbetskrafter inom vård, skola och omsorg till en offentligfinansiell kostnad på . I första hand ska detta åstadkom- mas genom ett stimulansbidrag, men om inte detta är tillräckligt kan lagstiftning övervägas. Härutöver vill motionärerna även att rätten att arbeta deltid utökas och att arbetsmiljön förbättras inom den offentliga sek- torn. Dessutom bör det finnas tydligare karriärvägar och möjligheter till kompetensutveckling, vilket för högre lönenivåer. Enligt beräknas deras budgetalternativ sammanlagt skapa ytterligare 73 000 nya jobb mätt som helårsarbetskrafter. Det hand- lar om fler jobb genom landsbygdssatsningen, fler offentligt anställda, fler lärlingsanställningar, fler anställda inom försvarsmakten samt fler platser på . Det s.k. arbetsgivaravdraget kommer enligt motionärer- nas beräkning att ge 20 000 fler årsarbetskrafter medan den höjda restau- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN rang- och cateringmomsen samt avvisandet av höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt beräknas minska antalet årsarbetskrafter jämfört med regering- ens förslag. 2.5 förslag till riktlinjer 2.5.1 Offentliga finanser och budgetpolitiska mål välkomnar i sin budgetmotion regeringens omläggning av finanspolitiken i en mer expansiv riktning, men konstaterar att den förda politiken knappast är förenlig med överskottsmålet. Vänsterpar- tiet har krävt att överskottsmålet ska överges till förmån för ett mål där de offentliga finanserna är i balans över en konjunkturcykel. Detta vore enligt motionärerna naturligt mot bakgrund av nuva- rande låga skuld och de stora samhällsinvesteringar som måste till för att skapa jobb, trygga välfärden och ställa om ekonomin i en mer klimatvän- lig riktning. Men att ändra målet för de offentliga finanserna är något som bör göras öppet och inte som regeringen gör när den säger att målet ligger fast som den i praktiken övergett det, anser motionärerna. Av tabell 2.21 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens. Det finansiella sparandet är lägre än i regeringens förslag 2014, lägre 2015 och ca lägre 2016. Tabell 2.21 Den offentliga sektorns finanser (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2013/14:Fi254. Effekterna på kommunsektorns finanser av budgetalternativ framgår av tabell 2.22. Den kommunala inkomstskatten är högre i motionä- rernas alternativ 2014–2016 till följd av indirekta effekter av deras förslag till reformer i bl.a. sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna samt förändringar i den kommunala fastighetsavgiften. Jämfört med regeringens förslag före- slås ökade statsbidrag inom utgiftsområde 25 med . Av denna summa utgörs –1,2 miljarder av ekonomiska regleringar, dvs. man neutraliserar indirekta effekter av reformerna för kommunerna. Där- med uppgår de direkta satsningarna inom utgiftsområdet till cirka 3 miljar- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN De riktade statsbidragen till kommunerna som kanaliseras via andra utgiftsområden uppgår till 2014 och till 32 respektive 2015 och 2016. Tabell 2.22 Kommunsektorns finanser (V) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom uo 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2013/14:Fi254. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.23. Utgiftstaket 2014 är högre 2014 jämfört med regeringens förslag.