bet · H001UU15 · 2013-04-15 00:00:00 — När det gäller motionsyrkandena om en utvidgning av UNHCR:s mandat till att innefatta internflyktingar konstaterar utskottet följande. Den främsta uppgiften för UNHCR är att skydda flyktingars rättigheter och välbefinnande och att då säkerställa att varje person kan utöva rätten att söka asyl och hitta en säker tillflykt i en annan stat. Flyktingkommissariatet har också mandat att behandla situationen för statslösa personer och för personer vilkas nationalitet är omstridd. UNHCR:s ursprungliga mandat omfattar inte uttryckligen konfliktrelaterade internflyktingar. Eftersom Flyktingkommissariatet är specialiserat på flyktingfrågor ger det stöd och skydd till internflyktingar. På grundval av särskilda önskemål från FN:s generalsekreterare eller ansvariga huvudorgan inom FN och efter medgivande av berörd stat lämnar UNHCR humanitärt stöd och skydd till internflyktingar (generalförsamlingens resolution 48/116, 1994). Detta sker i samarbete med FN:s samordnare av humanitärt bistånd (generalförsamlingens resolution 58/153, 2003). I arbetet för internflyktingar och som en del av FN-systemets samlade stöd till dessa har UNHCR en särskild ledande roll när det gäller frågor om skydd, tillflyktsort och lägeradministration (camp management). UNHCR samarbetar med regeringar, regionala organisationer, internationella organisationer och icke-statliga organisationer. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2011/12:Sf241 av (V) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:Sf225 (V) yrkandena 2 och 3. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att fr.o.m. tagit över ordförandeskapet i Globala forumet för migration och utveckling (GFMD, . ska leda samarbetet där . Som framgått tidigare i betänkandet lämnade biståndsminister och migrationsminister information till utskottet om ordförandeskapet i det globala forumet. arbete i forumet inriktas på samstämmighet i politiken och på migrationens bidrag till ekonomisk och social utveckling. Socialdemokraterna anser enligt kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 34 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 33 att bör söka förmå fler stater att ansluta sig till Romstadgan och understryker att det svenska stödet till () är viktigt. föreslår i kommittémotion 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkande 23 att ska verka för att ICC skaffar sig nödvändig kompetens och tillräckliga resurser för att kunna utreda misstankar om sexuellt våld. (International Criminal Court, ICC) invigdes . Av ingressen till domstolens stadga (Romstadgan) framgår att ICC syftar till åtal och lagföring av personer som har gjort sig skyldiga till de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet. I två aktuella motioner förespråkas agerande för att förmå fler stater att ansluta sig till Romstadgan och svenskt stöd till ICC. behandlade i betänkande 2010/11:UU15 ett motionsförslag med samma inriktning. Utskottet redogjorde i betänkandet för hur EU och agerat för att främja ratificering och främjande av Romstadgan. Utskottet förutsatte att EU och skulle fortsätta att agera i enlighet med det beslut om ICC som ministerrådet (utrikesrådet) antagit och där det bl.a. slås fast att Romstadgan och de principer som styr ICC:s funktion helt överensstämmer med EU:s principer och mål. Därefter beslutade rådet om en handlingsplan för hur EU ska följa upp besluten om ICC. Handlingsplanen innehåller följande komponenter: Samordning av EU:s aktiviteter för att genomföra syftena med rådsbeslutet . Romstadgans universalitet och okränkbarhet. ICC:s oberoende och dess verkningsfulla och effektiva funktion. Samarbete med ICC. Genomförande av principen om komplementaritet2[ Enligt Romstadgans princip om komplementaritet är det staterna själva som i första hand ska lagföra brott under stadgan. Först om staterna inte vill, eller inte kan, har ICC möjlighet att träda in. I årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen (Human rights and democracy in the world report), som publicerades av Europeiska utrikestjänsten konstateras att ICC även i fortsättningen kommer att stå på dagordningen vid EU:s viktigare möten och politiska dialoger med länder utanför EU. Genom uttalanden uppmanade EU till åtgärder för att få slut på straffrihet för förövare av de värsta former av brott som begås i världen, och uppmanade alla stater att överlämna de personer för vilka en arresteringsorder har utfärdats så att rättvisan kan ha sin gång. Särskild uppmärksamhet ägnades åt avsaknad av respekt för åtaganden om samarbete hos vissa parter till Romstadgan, särskilt i fråga om arrestering och överlämnande av personer som är föremål för en arresteringsorder. EU agerar för stöd till ICC och Romstadgan genom diplomatiska uttalanden, agerande från den höga representanten och genom att paragrafer förs in i EU:s överenskommelser med länder utanför EU. EU har också, för att främja ICC, fortsatt att samordna agerande med tredjeländer som , , , och . I strategin för Europeiska unionens prioriteringar i FN , som nämns tidigare i betänkandet, betonas att samarbete med ICC är av central vikt för EU:s agerande och att unionen kommer att fortsätta att verka för Romstadgans universalitet. Utskottet välkomnar att allt fler stater ratificerar Romstadgan. Mellan ökade antalet stater som tillträtt stadgan från 114 till 121. Utskottet utgår från att EU och fortsätter att agera i enlighet med rådets beslut om ICC och för ett universellt stöd för Romstadgan och ser positivt på att en handlingsplan antagits för genomförande av rådsbeslutet. Ett sådant agerande från EU och medlemsstaterna förutsätts i för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden . Det senaste årliga mötet för statsparterna till Romstadgan för ICC ägde rum . Mötet präglades av stort samförstånd om vikten av att stödja ICC:s arbete för att lagföra och bekämpa folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. deltog aktivt under mötet i , bl.a. med ett nationellt anförande och genom att ta initiativ till en reform för att effektivisera staternas arbete för ICC fram till nästa statspartsmöte . I fråga om motionen om att ICC bör skaffa sig kompetens att utreda misstankar om sexuellt våld konstaterar utskottet följande. I Romstadgans brottskatalog ingår bl.a. våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingad prostitution, påtvingat havandeskap, påtvingad sterilisering eller annan form av sexuellt våld av motsvarande svårighetsgrad. Valet av domare vid ICC ska enligt Romstadgan tillgodose behovet av en rättvis representation av kvinnliga och manliga domare samt beakta behovet av att inkludera domare med juridisk sakkunskap om våld mot kvinnor och barn. ICC:s åklagare ska enligt Romstadgan utse rådgivare som besitter juridisk sakkunskap i särskilda frågor, däribland sexuellt och genusrelaterat våld. Vid domstolen ska det enligt stadgan finnas en brottsoffer- och vittnesenhet som kan tillhandahålla skyddsåtgärder och säkerhetsarrangemang, rådgivning samt annan erforderlig hjälp till vittnen, brottsoffer som uppträder inför domstolen och andra personer som är utsatta för fara till följd av vittnesmål som lämnats av sådana vittnen. Av Romstadgan framgår att det i enheten ska ingå personer med sakkunskap om trauman, däribland trauman som sammanhänger med sexuella våldsbrott. Bestämmelser om att beakta brottets art, särskilt om sexuellt våld, genusrelaterat våld eller våld mot barn ingår, återfinns i bestämmelserna om åklagarens skyldigheter och befogenheter vid en förundersökning och om skydd av brottsoffer och vittnen. Utskottet välkomnar att ICC:s nytillträdda chefsåklagare avser att prioritera frågor som sexuellt och genusrelaterat våld i konflikter. Utskottet ser också positivt på att FN:s generalsekreterare i sin rapport till säkerhetsrådet [ Dokument A/66/657-S/2012/33.] om konfliktrelaterat sexuellt våld uppmanade säkerhetsrådet att vidta alla åtgärder som står till dess förfogande för att ta itu med konfliktrelaterat sexuellt våld. Åtgärderna kunde enligt generalsekreteraren inkludera hänskjutande till ICC, uppdrag till internationella undersökningskommissioner, uttryckliga fördömanden av våld i resolutioner samt uttalanden av säkerhetsrådets ordförande och offentliga uttalanden. Vidare ansåg han att frågor om konfliktrelaterat sexuellt våld kunde ingå bland de frågor som stod i fokus vid periodiska fältbesök. När det gäller resurser till ICC lämnar EU och dess medlemsstater ett starkt stöd såväl politiskt och diplomatiskt som logistiskt och ekonomiskt för att ICC och andra brottmålsdomstolar ska kunna fungera på ett effektivt sätt. Det gäller exempelvis de tillfälliga internationella domstolarna för tidigare och och specialdomstolen för . har EU svarat för finansiering med mer än till projekt till stöd för bl.a. ICC. Finansieringen har skett via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR). årsavgift för ICC är 2013 . är en av de största givarna till och bidrog 2012 via Sida med . Fortsatt stöd planeras . Genom fonden finansieras vård, rehabilitering och skadestånd till brottsoffer, däribland offer för sexuellt våld. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 34, 2012/13:U207 (V) yrkande 23 och 2012/13:U306 (S) yrkande 33. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna 2011/12:U204 av m.fl. (V) yrkande 4, 2011/12:U209 av (FP), 2011/12:U210 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U223 av (FP) yrkande 3, 2011/12:U232 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:U251 av och (båda KD) yrkande 2, 2011/12:U269 av i (C), 2011/12:U305 av Skånberg (KD) yrkandena 1 och 2, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkandena 3, 5 och 8, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena , 32, 35 och 66, 2012/13:U212 av (S), 2012/13:U221 av (FP), 2012/13:U229 av (KD), 2012/13:U233 av (FP) yrkande 2, 2012/13:U234 av (S), 2012/13:U242 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2012/13:U248 av (FP) yrkandena 3 och 4, 2012/13:U254 av (S), 2012/13:U264 av och (båda M), 2012/13:U266 av Skånberg (KD), 2012/13:U278 av och Skånberg (båda KD), 2012/13:U279 av och Skånberg (båda KD) yrkande 1, 2012/13:U283 av Finn och (båda M), 2012/13:U291 av (KD), 2012/13:U297 av m.fl. (S), 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 6, 2427, 67 och 81, 2012/13:U311 av (S), 2012/13:So359 av (KD) yrkande 4, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 6. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Tilläggsprotokoll till , punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U255 av (S), 2011/12:U279 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:U219 av m.fl. (MP) och 2012/13:U307 av m.fl. (S). FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna () innehåller rättigheter som rör grundläggande behov. Där behandlas rätten till arbete, rätten till en tillfredsställande levnadsstandard och rätten till utbildning. Stater som anslutit sig till konventionen ska till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att säkerställa att konventionens rättigheter gradvis förverkligas. Ett viktigt arbete har gjorts för att skapa tilläggsprotokollet till . anslöt sig till antagandet av tilläggsprotokollet men lämnade en röstförklaring och framhöll där att man inte var övertygad om att enskild klagorätt var det bästa sättet att främja de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Man påstod att ESK-rättigheternas karaktär skulle göra det svårt att med precision ange när en kränkning skulle anses ha begåtts. Regeringen, som i alla sammanhang säger sig arbeta för mänskliga rättigheter, avser inte att underteckna tilläggsprotokollet till . Det är svårt att förstå regeringens hållning. bör skriva under tilläggsprotokollet som ger individer klagorätt gentemot sina regeringar när dessa inte svarar upp mot sina åtaganden enligt . Att inte underteckna tilläggsprotokollet, och att ha motarbetat dess tillkomst, ställer i en dålig dager. Hbt, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 6, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 30 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2011/12:U204 av m.fl. (V) yrkandena 13, 8 och 10, 2011/12:U248 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 27. Förtryck, diskriminering eller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot mänskliga rättigheter. Övergrepp mot och diskriminering av personer på grund av sexuell läggning måste motarbetas och ståndpunkten främjas att alla individer ska kunna åtnjuta sina rättigheter oavsett sexuell läggning. I närmare 80 länder är det olagligt med sexuella relationer mellan personer av samma kön. I flera länder är samkönad kärlek belagd med dödsstraff. I många länder är det långt ifrån självklart att anordna Prideparader. En attitydförändring bland FN:s medlemsländer måste påskyndas genom att frågorna tas upp i olika internationella forum. I om medborgerliga och politiska rättigheter respektive ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ges det uttryck för den folkrättsligt viktiga principen om icke-diskriminering. Ett antal exempel på diskrimineringsgrunder räknas upp, däribland ras, hudfärg och religion men däremot inte sexuell läggning. I syfte att påskynda en attitydförändring bör vara pådrivande för att påbörja arbetet med en hbt-konvention. bör också, så snart detta bedöms vara lämpligt, arbeta för en internationell hbt-konferens. På grund av religiösa och kulturella tabun är det i många globala sammanhang svårt att ta upp frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning och vikten av att skydda och respektera mänskliga rättigheter för hbt-personer. Motståndet får inte hindra från att driva dessa frågor bilateralt och multilateralt. Det är viktigt att uppmanar länder där homosexualitet bestraffas med dödsstraff att avskaffa detta. Hbt, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U248 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 27 samt 2011/12:U204 av m.fl. (V) yrkandena 13, 8 och 10, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 6, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 30 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 29. I samtliga av Sidas största biståndsländer 2010, nämligen , , , , , , , , , , , , , och , , , , och samt i och diskrimineras och trakasseras hbt-personer. I och riskerar hbt-personer dödsstraff utöver de trakasserier de får utstå. bör använda de relationer biståndet erbjuder för att påverka länder att i förekommande fall avskaffa lagstiftning som innebär att personer riskerar att dömas av staten för homosexuella handlingar. På motsvarande sätt bör försöka påverka länder som inte har tagit bort dödsstraffet för homosexuella handlingar att göra detta eller avråda länder som överväger att införa ett sådant straff från att göra detta. bör lyfta fram frågan om den försämrade situationen för hbt-personer i i sina relationer med landet och agera för att även EU tar upp hbt-personers situation med . bör agera starkare för att EU-länder ska följa överenskomna principer för mötesfrihet för hbtq-personer och exempelvis uppmärksamma när planerade Prideparader inte beviljas tillstånd. bör ställa krav på att nya EU-medlemsstater ska beakta unionens villkor i fråga om mänskliga rättigheter inklusive sådana rättigheter för hbtq-personer. bör bli mer aktivt inom EU för att stärka hbtq-personers rättigheter såväl i unionens medlemsländer som i de länder som söker medlemskap. Det är positivt att FN antagit en resolution om hbt-personer. Frågan om hbt-personers mänskliga rättigheter bör lyftas fram i en särskild konvention i likhet med den om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som antogs 2006. Hbt, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U204 av m.fl. (V) yrkandena 13, 8 och 10 samt 2011/12:U248 av m.fl. (MP) yrkandena 24, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 6, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 30, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 27. Ett viktigt steg för att förverkliga principen om alla människors lika värde är att det internationella samfundet inför en internationell konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. har tidigare avstått från att driva kravet om en på området eftersom det skulle möta stort motstånd från andra stater. Det är inte ett hållbart argument. Vill man motverka diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet måste frågan upp på dagordningen, även om den möter ett hårt motstånd. Viktiga framsteg har dessutom gjorts i FN, vilket visar att det inte är omöjligt att driva hbt-frågor inom FN-systemet. Det finns internationella konventioner om flyktingars rättsliga ställning och om att avskaffa all diskriminering och förtryck av kvinnor. På motsvarande sätt bör det finnas en internationell konvention för att undanröja all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. bör i FN-sammanhang verka för en konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Ett första steg mot en konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet vore att samla ett högnivåmöte om hbt-frågor. Ett högnivåmöte skulle erbjuda en möjlighet för likasinnade länder att samordna arbetet för att stärka respekten för hbt-personers mänskliga rättigheter. bör ta initiativ till ett högnivåmöte om hbt-frågor. Ytterligare ett steg för att via FN synliggöra hbt-personers situation i världen vore att utse en specialrapportör för hbt-personers mänskliga rättigheter knuten till FN:s generalsekreterare. bör verka för att en sådan specialrapportör tillsätts och erbjuda sig att finansiera en sådan rapportör. EU är världens största biståndsgivare. Men inom unionens utvecklingssamarbete har frågor om hbt-personers situation fått minimal uppmärksamhet, bl.a. på grund av att vissa medlemsstater motsatt sig att unionen arbetar med frågor om sexuella rättigheter i utvecklingssamarbetet. bör driva på för att EU:s utvecklingspolitik ska bidra till att stärka hbt-personers rättigheter i världen. bör verka för ett ökat nordiskt och europeiskt samarbete kring hbt-frågorna. Detta samarbete, liksom arbetet på nationell nivå, måste utformas tillsammans med representanter för hbt-organisationerna i de berörda länderna. Regeringen bör inom det nordiska samarbetet och i verka för att avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Urfolk och minoriteter, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U242 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2010/11:U288 av m.fl. (KD, M, FP, C) yrkande 1, 2011/12:U266 av (KD) yrkandena 15, 2011/12:U284 av (M), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 29, 2012/13:U259 av (M), 2012/13:U277 av (KD) yrkandena 16, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 28, 2012/13:U328 av och i (KD, C) yrkande 2 och 2012/13:U339 av m.fl. (SD). Folk som lever splittrade i olika länder utsätts ofta för diskriminering i egenskap av minoriteter i den stat de lever i. Enbart i lever ca 20 miljoner kurder, dvs. drygt två gånger befolkning. Det totala antalet kurder beräknas uppgå till uppemot 40 miljoner. I stället för att kunna samarbeta och ha en blomstrande kurdisk kultur straffas kurderna i flera länder för att de exempelvis använder sitt språk och firar sina högtider. För att nå en fredlig samvaro med majoritetsbefolkningen i länder som består av flera folk är respekt för olikheter av avgörande betydelse. Minoriteters tillgång till det egna språket och den egna kulturen och möjligheter att få använda dessa är grundläggande krav liksom att de har samma rättigheter som den styrande folkgruppen. Alla försök till assimilering föder större motstånd medan ett större självbestämmande ger möjligheter att delta på samma villkor som den övriga befolkningen utan att den egna kulturen behöver förnekas. Rätten till självbestämmande och rättvis behandling går att uppnå om viljan finns hos båda parter, även inom existerande stater. Erkännande av och respekt för de olika folkgrupperna i ett land och att alla människor ges samma rättigheter leder till färre konflikter. bör i alla sammanhang och gentemot alla länder verka för respekt för minoriteters kulturella rättigheter. Urfolk och minoriteter, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U339 av m.fl. (SD) och 2010/11:U288 av m.fl. (KD, M, FP, C) yrkande 1, 2011/12:U266 av (KD) yrkandena 15, 2011/12:U284 av (M), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 29, 2012/13:U242 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:U259 av (M), 2012/13:U277 av (KD) yrkandena 16, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2012/13:U328 av och i (KD, C) yrkande 2. Beräkningar från World visar att ca 105 000 människor dödas för att de är kristna. De omvälvande förändringarna i har tyvärr inte bara medfört positiva effekter utan har också förvärrat situationen för kristna på flera håll. Uppgifter har framkommit om olika former av förföljelser av kristna i såväl som . Mönstret går igen i flera andra länder. I exempelvis finns rapporter om hur landets strikta hädelselagar har slagit mot kristna. I har terroristgruppen utfört ett antal bombdåd mot kristna. I lever kristna i skräck och utsätts för grymheter. Den här listan kan göras längre. Det är viktigt att uppmärksamma det förtryck som kristna är utsatta för i olika delar av världen. bör tydligare visa sitt stöd för utsatta kristna genom att bl.a. rikta världssamfundets uppmärksamhet mot förföljda kristnas utsatta situation. Handel och arbetsliv, punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2012/13:U237 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:U274 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det finns många företag som agerar bra och korrekt ute i världen. För att sätta stopp för de företag som agerar fel och som missköter sig och exempelvis inte svarar upp mot grundläggande krav på mänskliga rättigheter i arbetslivet och etik i verksamheten behövs det ett bindande internationellt regelverk. Ett sådant minimiregelverk, ett golv som inget företag i världen får lov att gå under, ska vara kopplat till någon form av sanktioner. bör gå i bräschen för ett globalt bindande regelverk för företags ansvar när det gäller både miljö och mänskliga rättigheter.