bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Flera utma- ningar bedöms dock kvarstå. Regeringen föreslår därför bl.a. att medel avsätts för vård av personer med kroniska sjukdomar, att det säkerställs att svenska läkemedelspriser är i nivå med priser i jämförbara länder och att hälso- och sjukvårdsutbildningarna i byggs ut. Av folkhälsopo- litiska skäl föreslås att skatten på alkohol höjs. Sammantaget innebär förslagen inom områdena sjukvård och omsorg, läkemedel och höjd alko- holskatt att den offentliga sektorns finanser förstärks med ca 2014. Enligt regeringen är ett väl fungerande rättsväsende en viktig förutsättning för att befolkningen ska känna trygghet. Rättsväsendet har förstärkts med stora resurstillskott, men för en mer effektiv brottsbekämpning anser reger- ingen att mer behöver göras. Därför har två utredningar tillsatts som bl.a. ska se över straffskalorna. Ett kontinuerligt arbete bedrivs för att stärka insatserna mot våld i nära relationer. Som en del i detta arbete föreslås en permanent förstärkning av resurserna till landets kvinnojourer. För att underlätta det omställningsarbete som inleddes i samband med att fattade beslut om en ny inriktning för försvaret 2009 föreslås att Försvarsmakten tillförs ytterligare resurser. Skydda miljön och klimatet Regeringens vision är att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Genom att uppfylla högt ställda målsättningar visar vägen för andra länder och skapar ett bra utgångsläge för det fortsatta arbetet. Utgångs- punkten i regeringens miljöarbete är ett ambitiöst miljömålssystem. Miljö- skatter och andra ekonomiska styrmedel används för att kostandseffektivt uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Enligt regeringen är det ange- läget att dessa styrmedel görs mer träffsäkra och ändamålsenliga. För att bidra till att vissa miljömål ska uppnås föreslår regeringen ökade medel för bl.a. ett ökat fokus på kemikaliefrågor. Medel avsätts för en effektivare energianvändning, bl.a. föreslås att stödet till energi- och klimatrådgivning förlängs . För att underlätta utvecklingen av miljöteknikföretag avser regeringen att etablera en grön investeringsfond. Vidare föreslås ett kvotpliktssystem för en ökad 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN användning av biodrivmedel, förlängd tidsbegränsad nedsättning av för- månsvärdet av vissa miljöbilar och en skattereduktion för mikroproducen- ter av el från förnybara energikällor. Finansiell stabilitet och stärkt konsumentskydd En stabil och väl fungerande finansiell sektor är en förutsättning för inve- steringar, produktion, sysselsättning och sparande. Finansiella kriser har visat sig vara mycket kostsamma och är därför ett allvarligt hot mot offent- liga finanser och ett lands ekonomiska utveckling. Arbetet med att säker- ställa ett stabilt finansiellt system i spåren av den finansiella krisen är därför enligt regeringen fortsatt högt prioriterat. För en stärkt finansiell till- syn föreslår regeringen bl.a. att tillförs ytterligare medel –2016. Regeringen avser vidare att föreslå att Finansin- spektionen får det huvudsakliga ansvaret för verktygen för finansiell stabi- litet, t.ex. den s.k. kontracykliska kapitalbufferten. Vidare avser regeringen att inrätta ett finansiellt stabilitetsråd bestående av finansmarknadsminis- tern och cheferna för , och Riksgäldskonto- ret. Regeringen anser att stabilitetsfonden bör göras om till en fond med finansiella tillgångar, att målnivån för fonden tas bort och att stabilitetsav- giften ses över. Regeringen avser att återkomma till med förslag i dessa frågor. En grundläggande förutsättning för ett väl fungerande finansiellt system är vidare att konsumenterna har förtroende för aktörerna på de finansiella marknaderna. Regeringen föreslår därför att konsumentinformationen görs mer tillgänglig genom en konsumentupplysningstjänst. Ett arbete pågår med att förtydliga kraven på de aktörer som erbjuder finansiella tjänster och produkter, både de som producerar dem och de som enbart förmedlar dem. Två utredningar arbetar parallellt med att stärka regelverken för råd- givare och förvaltare (dir. 2012:98 och dir. 2013:55). Regeringen avser vidare bl.a. att ställa högre krav på transparens i bolå- nemarknaden och förstärka konsumentskyddet vid telefonförsäljning. kommer regeringen att överlämna ett lagförslag till riksda- gen med krav på tillstånd för konsumentkreditgivning för snabblåneföre- tag. arbetar med lagförslag som ska möjlig- göra för att ta ut en straffavgift från bl.a. snabblåneföretag som bl.a. inte gör ordentliga kreditprövningar. 2.1.3 Granskning och ekonomisk styrning I kapitel 12 i budgetpropositionen lämnar regeringen bl.a. sin syn på till inom ramen för den europeiska terminen. Regeringen lämnar också sina bedömningar med anledning av de rekom- mendationer och bedömningar som framfört i sin årliga rapport . Det lämnas även en redovisning av hur den ekono- miska styrningen har utvecklats. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Den europeiska terminen och till Den europeiska terminen syftar till att öka samstämmigheten i rapporter- ingen och granskningen av medlemsländernas åtgärder inom ramen för EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (2020), Stabilitets- och till- växtpakten och förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. utarbetade medlemsstaterna nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram. Programmen bedömdes av Euro- peiska kommissionen med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslä- gen och nationella förutsättningar. sammanfattade kommissionen i ett meddelande resultatet av analysen. presente- rades förslag till rekommendationer för varje enskild medlemsstat och euroområdet som helhet. Samtliga medlemsländer fick rekommendationer. fick, liksom föregående år, fyra rekommendationer. Dessa var att fortsätta driva en tillväxtvänlig finanspolitik och bevara sunda offentliga finanser, fortsätta ta itu med riskerna med den privata skuldsättningen, öka effektiviteten på bostadsmarknaden samt förbättra deltagandet på arbets- marknaden för lågutbildade ungdomar och personer med invandrarbak- grund m.m. Enligt regeringen ligger kommissionens rekommendationer till huvudsakligen i linje med regeringens politik. Regeringen välkomnar de landspecifika rekommendationerna. De bedöms utgöra viktiga instrument för att uppmana EU:s medlemsstater att föra en ansvarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som satts upp inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. Rådets uppgift är att utreda måluppfyllelsen och inriktningen på finanspoli- tiken, bedöma om finanspolitiken bidrar till en uthållig hög tillväxt och sysselsättning samt analysera effekterna av finanspolitiken . I rapporten redogör rådet för sina huvudsakliga bedömningar och rekommendationer till regeringen på dessa områden. läm- nade sin årliga rapport till regeringen (Svensk finans- politik 2013). Regeringen delar rådets bedömningar på en rad områden, bl.a. att finans- politiken är förenlig med långsiktiga hållbara offentliga finanser och att utgiftstaken inte är hotade, att bostadsprisernas utveckling i huvudsak torde kunna förklaras av fundamentala faktorer samt att en väl fungerande bostadsmarknad är av stor betydelse för tillväxten och arbetsmarknadens funktionssätt. Som rådet påpekar anser regeringen även att en viktig del i en väl fungerande bostadsmarknad är att förbättra utnyttjandet av det befint- liga bostadsbeståndet. Regeringen framhåller också att den sedan tillträdet har genomfört en rad reformer för att förbättra användandet av det befint- liga bostadsbeståndet, bl.a. de förenklingar av privatbostadsuthyrning som trädde i kraft . Regeringen ser däremot inga skäl till att i en särskild bilaga redovisa prognosmetoderna för de regelstyrda trans- fereringsutgifterna, vilket var rådets rekommendation. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Rådets samlade bedömning är att finanspolitiken är väl avvägd men anser att regeringen bör presentera en plan för återgång till överskott i de offentliga finanserna. Regeringen delar rådets bedömning att finanspoliti- ken är väl avvägd. Regeringen har genom sin skrivelse för finanspolitiken lagt fast ett antal principer för hur en aktiv stabiliseringspo- litik bör bedrivas för att vara förenlig med överskottsmålet (skr. 2010/11: 79). Takten i återgången till bör, i enlighet med det finanspoli- tiska ramverket och stabiliseringspolitiska principer, anpassas efter läget på arbetsmarknaden och utvecklingen av resursutnyttjandet. Rådet ansåg vidare att en mer expansiv politik hade varit motiverad. Enligt regeringen innehöll budgetpropositionen en rad expansiva förslag som bidrar till att hålla uppe efterfrågan i ekonomin, och ekono- miska vårproposition presenterades ytterligare förslag för att stödja en konjunkturåterhämtning. Regeringen framhåller vidare att den kontinuerligt följer den ekonomiska utvecklingen och, som rådet också framhåller, har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om det skulle behövas. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen arbete med resultatanalyser ska enligt regeringen priori- teras framöver. () har på uppdrag av reger- ingen tagit fram ett förslag till en struktur och modell för hur resultatindikatorer kan användas som stöd i regeringens löpande budgetar- bete och i resultatredovisningen till (dnr FI2013/1840). Reger- ingen arbetar kontinuerligt med att utveckla resultatredovisningen i förhållande till de mål som har beslutat och att stärka kopp- lingen mellan resultat, analys och budgetförslag. I föreliggande proposition har regeringen bl.a. eftersträvat en tydligare disposition och struktur samt ökad tydlighet när det gäller vilka indikatorer och bedömningsgrunder som ligger till grund för bedömningen av resultat i förhållande till de mål som har beslutat. Vidare är regeringens mål att det tydligt ska kunna utläsas av resultatredovisningen vilka resultat som uppnåtts i verksamheten och att redovisningen ska utgöra ett bra underlag för ställnings- tagande till regeringens budgetförslag. Vidare har regeringen sett över utformningen av anslagens ändamål. Syf- tet är att få en tydligare och mer enhetlig utformning av ändamålen. Utgångspunkten för översynen har varit att ändamålet ska vara tydligt och framåtriktat. Många ändamål har därför skrivits om och förtydligats. 2.2 Socialdemokraternas förslag till riktlinjer 2.2.1 Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Socialdemokraterna anser att det finanspolitiska ramverket har tjänat Sve- rige väl. Ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensfördelar, men denna fördel går lätt förlorad om ram- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Regeringens politik har enligt motionärerna under många år fjärmat sig från överskottsmålet. Enligt de indikatorer regeringen använ- der för att följa upp måluppfyllelsen är den förda politiken inte förenlig Socialdemokraterna menar att regler ska efterlevas. Eventuella förändringar i överskottsmålet bör utredas i god ordning och annonseras , inte smygas igenom i det tysta. Att i ett slag återgå till en bana som är förenlig med målet skulle enligt motionärerna äventyra återhämtningen i ekonomin. Med en något stramare finanspolitik som är mer fokuserad på jobb och utbildning kan ekonomin snabbare närma sig en bana som är förenlig med överskottsmålet, menar Skatter kan bara sänkas i den takt ekonomin tillåter, och det är en riskabel strategi att låna till stora ofinansierade skattesänkningar. Av tabell 2.6 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med Soci- aldemokraternas budgetalternativ jämfört med regeringens. sparandet är högre än i regeringens förslag . Huvuddelen av det högre finansiella sparandet hänför sig till ålderspensions- Effekterna på ålderspensionssystemet förklaras främst av att höjda ersättningsnivåer i t.ex. sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäk- ringen får indirekta positiva effekter på inkomsterna i ålderspensionssyste- Tabell 2.6 Den offentliga sektorns finanser (S) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308. Effekterna på kommunsektorns finanser av Socialdemokraternas budgetal- ternativ framgår av tabell 2.7. Enligt Socialdemokraternas budgetmotion genomförs förslag om ändrade skatter och transfereringar neutralt för kom- munsektorn. Socialdemokraternas förslag om höjda ersättningsnivåer i sjuk- försäkringen och arbetslöshetsförsäkringen samt förslaget om sänkt inkomstskatt för pensionärer påverkar den kommunala inkomstskatten. I de generella statsbidragen inom utgiftsområde 25 ingår dels omfattande regler- ingar för att neutralisera effekten av skatter och transfereringar, dels rena förstärkningar av kommunsektorns ekonomi. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2013/14:FiU1 Tabell 2.7 Kommunsektorns finanser (S) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308. Socialdemokraternas förslag till utgiftstak är 20 miljarder högre än reger- ingens förslag till utgiftstak och 2015 samt högre 2016, se tabell 2.8. Eftersom förslaget innebär att de takbegränsade utgifterna ökar mer än utgiftstaket blir budgeteringsmarginalen i mot- svarande grad lägre jämfört med regeringens förslag detta år. Socialdemo- kraterna anger ingen nivå på de takbegränsade utgifterna och framåt och därmed heller ingen budgeteringsmarginal . Tabell 2.8 Utgiftstak för staten (S) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Källa: Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308. I tabell 2.9 redovisas statsbudgetens inkomster och utgifter samt statsbud- getens saldo i Socialdemokraternas budgetalternativ jämfört med regering- ens. Inkomsterna på statsbudgeten är sammantaget högre och utgifterna högre 2014 i Socialdemokrater- nas budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Statsbudgetens saldo är därmed något lägre än i regeringens förslag , vilket betyder att statens lånebehov är något högre jämfört med regeringens förslag (statsbud- getens saldo är lika med statens lånebehov med omvänt tecken). Riksgäl- dens nettoutlåning är högre jämfört med regeringens budgetalternativ, vilket förklaras av att Socialdemokraterna föreslår högre studielån . 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.9 Statsbudgetens saldo och statsskulden (S) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen därav inkomster av försåld egendom Källa: Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308. Av tabell 2.10 framgår inkomsterna på statsbudgeten fördelat på olika inkomsttyper i Socialdemokraternas budgetalternativ jämfört med regering- ens. De direkta skatterna på arbete är ca högre jämfört med regeringens förslag. Huvuddelen, ca , förklaras av att Socialdemokraterna avvisar förslaget om ett femte jobbskatteavdrag och höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt. Därutöver ökar skatteintäk- terna också genom förslaget om att successivt trappa av jobbskatteavdraget från månadsinkomster på . Åt motsatt håll går förslaget om ytterligare sänkt skatt för pensionärer som minskar de direkta skatterna på arbete med ca . De indirekta skatterna på arbete är högre jämfört med regeringens förslag. Detta förkla- ras i huvudsak av att motionärerna vill avskaffa halva nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga. Socialdemokraterna säger också nej till försla- get om sänkta egenavgifter, vilket ökar skatteintäkterna med jämfört med regeringens förslag. Skatten på kapital är lägre i Socialdemokraternas förslag till följd av att högre arbetsgi- varavgifter leder till lägre vinster hos företagen och därmed också lägre skatt på företagsvinster. Skatteintäkterna från konsumtion och insatsvaror är högre jämfört med regeringens förslag. Huvuddelen förklaras av att motionärerna vill höja restaurang- och cateringmomsen. Därutöver ökar skatteintäkterna under denna inkomsttyp med sammantaget genom höjda energi- och miljöskatter samt skatt på vägtrafik. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2013/14:FiU1 Tabell 2.10 Statsbudgetens inkomster (S) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) avgår skatter från andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Statens skatteinkomster (kassamässigt) Övriga inkomster (kassamässigt) Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källa: Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308. 2.2.2 Inriktningen av den ekonomiska politiken Genom en aktiv näringspolitik vill Socialdemokraterna skapa fler jobb. Det behövs insatser för en stärkt samverkan, ett bättre innovationsklimat, bättre förutsättningar för att starta och driva företag samt bättre förutsätt- ningar för att exportera. För att ska stå starkt i den internationella konkurrensen vill motionärerna att det införs program för samverkan mel- lan politik, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. Finansiering i tidigare skeden bör underlättas genom att en innovationsfond införs. Genom fonden kan utväxlingen på satsade resurser i forskning och utveck- ling öka som det skapar förutsättningar för nya jobb. Andra insatser som motionärerna vill se är bl.a. för offentlig upphandling, regionala inkubatorer, nyföretagargaranti och sam- verkansstiftelser. För att småföretag ska våga anställa måste hela samhället vara med och dela på riskerna. Staten bör därför ta över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Inom ramen för en nationell strategi vill motionärerna öka svensk export. Bland annat bör utrikesrepresentation på strategiska tillväxtmarkna- der införas och garantiavgifter för förstagångsexportörer subventioneras. Fler jobb i hela landet ska skapas genom att landsbygden utvecklas. Inom ramen för landsbygdsprogrammet bör ytterligare medel avsättas för stimu- lanser. Sammantaget vill motionärerna att ca avsätts inom ramen för en aktiv näringspolitik. Socialdemokraternas viktigaste mål är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För att nå målet måste bl.a. långtidsarbetslösheten för unga stoppas. Unga ska jobba eller studera, inte vara långtidsarbetslösa. 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN demokraterna anser att regeringen har misslyckats i kampen mot ungdoms- arbetslösheten. Regeringens insatser har varit ineffektiva. skattesänk- ningar har inte lett till fler nyanställningar, och sänkningen av arbetsgivaravgiften för unga har dömts ut av regeringens egna experter. Nedsättningen av socialavgiften för unga bör därför avskaffas. I stället vill motionärerna att en 90-dagarsgaranti för unga införs där den som är ung och utan arbete senast ska erbjudas ett riktigt jobb. Inom ramen för garantin utökas antalet platser inom komvux, yrkesvux, folkhög- skolan samt inom högskolan och med totalt 16 000 nya platser. bör 21 000 yrkesintroduktionsjobb i den privata och den offentliga sektorn inrättas. Sammantaget införs därmed 37 000 nya jobb eller utbildningsplatser. 90-dagarsgarantin uppges försvaga de offentliga finanserna med 2014. Motionärerna anser vidare att fas 3 i jobb- och utvecklingsgarantin bör avskaffas. Inlåsningseffekten i fas 3 är hög och det är som lämnar fas 3 för arbete eller studier. I stället vill motionärerna inrätta 20 000 statligt finansierade extratjänster inom vård och omsorg samt inom upprustning av miljonprogrammens områden. Utöver extratjänsterna vill motionärerna införa fler platser inom den gymnasiala vuxenutbildningen, fler högskoleplaster och intensifierad arbetsförmedling. I samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare bör det enligt motionärerna avsättas medel för 6 000 nya platser inom bristutbildning. Matchningen på Arbetsförmedlingen behöver förbättras, varför onödig detaljstyrning bör tas bort. All offentlig verksamhet bör vidare bidra till att bekämpa arbetslösheten. Sammantaget anser motionärerna att ca 7,9 miljar- der kronor bör avsättas 2014 för att sätta stopp för långtidsarbetslösheten. För att klara jobben och tillväxten i en allt hårdare global konkurrens krävs att behåller sin position som kunskapsnation. Utbildning är nyckeln till framtidens jobb. En av viktigaste konkurrensfördelar har enligt motionärerna varit en god tillgång på kvalificerad arbetskraft. Den svenska skolans resultat har dock försämrats . Framti- den ska inte mötas med fallande kunskapsnivåer, varför investeringar behöver göras i skolan, förskolan och i människors möjligheter till vidare- utbildning. Motionärerna vill att ytterligare medel avsätts för att minska klasstorleken och för att stärka och utveckla läraryrket. Detta bör bl.a. ske genom att fler specialpedagoger och speciallärare anställs, fler utbildnings- platser för förskollärare införs samt genom ökad lärarledd undervisnings- tid. Motionärerna stöttar regeringens förslag om fler karriärtjänster men anser att mer behöver göras för att vända utvecklingen för yrket. Ytterli- gare medel behöver därför tillföras för att skapa en lärarmiljard. Därige- nom kan en långsiktig färdplan för läraryrket tas fram i nära samarbete med involverade parter. Läxhjälp bör vidare erbjudas alla barn och inte bara barn vars föräldrar har råd att köpa tjänsten. Medel för detta bör avsät- 2 RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN tas som RUT-avdraget för läxhjälp bör avskaffas. Motionärerna anser vidare att skolan ska göras obligatorisk och att skolplikten ska förlängas för barn som inte når målen. Sammantaget vill motionärerna att ca avsätts för att vända utvecklingen i skolan och höja kompetens. Nedsättningen av restaurang- och cateringmomsen bör slopas. Den sänkta momsen har gjort skattesystemet mindre likformigt som sysselsättningseffek- ten bedöms som mycket svag. Det ekonomiska utrymmet bör enligt motio- närerna användas för att genomföra väsentligt mer effektiva reformer, som att investera i mindre klasser, bättre villkor för lärare och högre kvalitet i skolan. En väl fungerande infrastruktur är enligt Socialdemokraterna också en av grundförutsättningarna för att nå målet om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet . Det svenska järnvägssystemet präglas av både bris- tande kapacitet och låg robusthet. Ytterligare medel bör därför avsättas för drift och underhåll av järnvägen. Ökade resurser bedöms även skapa jobb i järnvägsbranschen. Motionärerna vill även att medel avsätts för bättre vägar för industrin och landsbygden. Sammantaget vill motionärerna att ytterligare medel motsvarande nästan avsätts 2014 utöver regeringens förslag för drift och underhåll av järnvägen och för bättre vägar för industrin och landsbygden. Bostadsbrist och en låg takt på nybyggnation bedöms också göra det svårt att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Mot bakgrund av den akuta bristen på bostäder anser motionärerna att staten bör vidga insat- serna för att stärka incitamenten för bostadsbyggande. En byggbonus bör därför införas i form av ett investeringsstöd riktat till studentlägenheter och små hyreslägenheter. Enligt motionärerna tar det vidare från idé till färdig bostad. För att åtgärda detta behöver bl.a. snabba för- slag till nödvändiga förändringar i plan- och byggprocessen tas fram och en nationell byggpakt skapas där alla större offentliga, kooperativa och pri- vata aktörer möts. För att öka investeringarna i nyproduktion vill motionä- rerna se en ökad konkurrens och fler aktörer på byggmarknaden genom att ett väl fungerande system för kreditgarantier utformas i samarbete med branschen. Sammantaget anser motionärerna att ca mer än i regeringens förslag behöver avsättas för fler bostäder. Vidare bedöms ca 650 000 lägenheter i miljonprogrammen vara i akut behov av renovering.