bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . är en distribuerad infrastruktur med säte i för en intervjubaserad undersökning om hälsa, åldrande och pensionering i . Inom SHARE samlas uppgifter inom hälsa, familj och ekonomi m.m. från mer än 85 000 individer från 20 europeiska länder inklusive . För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . är en distribuerad infrastruktur med säte i för den radioastronomiska observationstekniken långbasinterferometri, VLBI. Med VLBI kan positioner för astronomiska objekt mätas med mycket stor noggrannhet. Metoden används även inom geodesi för mätning av jordens rotation och rörelser i jordskorpan. För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . , med säte i , är en distribuerad infrastruktur för translationell forskning, dvs. en överföring av resultat från medicinsk grundforskning till kliniska tillämpningar. För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . är en planerad distribuerad infrastruktur för att studera organismer med den senaste tekniken. Infrastrukturen kommer att tillhandahålla modeller, biobanker och teknikplattformar. För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . CESSDA–, med säte i , är en distribuerad infrastruktur för socialvetenskapliga data och en sammanslutning av tjugo europeiska samhällsvetenskapliga dataarkiv. Genom CESSDA får forskare tillgång till data från länder, och genom organisationens medverkan i globalt datasamarbete får svenska forskare även tillgång till data från ett stort antal länder utanför . har varit medlem av CESSDA genom Svensk Nationell Datatjänst (SND). För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . EU-Openscreen-ERIC är en distribuerad infrastruktur med säte i , för plattformar inom kemisk biologi. Infrastrukturen ska ge tillgång till avancerade tekniker för att identifiera substanser och för att undersöka deras effekter på människor och miljö. För att möjliggöra samarbetet inom EU-Openscreen-ERIC bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . Euro-Bioimaging-ERIC är en planerad distribuerad infrastruktur med säte i . Syftet är att ge tillgång till avancerade tekniker för biologisk och medicinsk avbildning samt utbildning på de olika metoderna. deltar genom den nationella infrastrukturen Swedish Bioimaging. För att möjliggöra samarbetet inom Euro-Bioimaging-ERIC bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst . , med säte i , är en planerad distribuerad infrastruktur för att främja och bidra till utvecklingen av mätningar, observationssystem, metodutveckling och förståelse av växthusgasflöden på europeisk nivå. För att möjliggöra samarbetet inom bör regeringen bemyndigas att besluta om finansiering av medlemskapet i denna infrastruktur med en årlig medlemsavgift om högst , varav för finansiering av dataportalen under förutsättning att den placeras i . Bemyndigande om kapitaltillskott till bildades det svenska aktiebolaget som ska planera, uppföra och driva en forskningsanläggning för en spallationskälla (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Fram till bildandet av bolaget ingick ESS som en del av . Verksamheten i bolaget har inletts med en uppdatering av projektplanen och upprättandet av en affärsplan. Projektplanen avser en uppdatering av kostnaderna för konstruktionen av anläggningen i , inklusive den senaste teknikutvecklingen av accelerator och målstation utifrån bl.a. internationella erfarenheter av konstruktion av spallationskällor. Redan denna inledande fas involverar forskning och forskare från flera länder. Den totala investeringen beräknades 2012 uppgå till ca . Driftskostnaderna beräknades uppgå till . Flera länder deltar i projektet och kommer vartefter att bidra med finansiering. hade regeringen ett bemyndigande att besluta om kapitaltillskott till på . Planen är att konstruktionen av själva forskningsanläggningen ska påbörjas , varför kostnaderna för ESS beräknas öka betydligt jämfört . Det är dock osäkert när konstruktionen kommer att starta och regeringen kan därför behöva återkomma i fråga om beloppet för bemyndigandet och kommande finansiering för ESS i vårändringsbudgeten . Regeringen avser att belasta anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med högst samt anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning med högst för att finansiera kapitaltillskottet till . bör ett kapitaltillskott tillskjutas bolaget om totalt högst . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om och utbetala ett kapitaltillskott om högst till . Bemyndigande att besluta om medlemskap i har i propositionen om vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99 utg.omr. 16, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) bemyndigat regeringen att besluta om medlemskap i ett Eric-konsortium enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europisk forskningsinfrastruktur för driften av forskningsanläggningen (ESS). Enligt artikel 6 i förordningen ska de organ som vill inrätta ett Eric-konsortium lämna in en ansökan till kommissionen om inrättandet av konsortiet. Till ansökan ska enligt artikel 5.1 (d) bl.a. fogas en förklaring från värdmedlemsstaten, , i vilken denna erkänner Eric-konsortiet, fr.o.m. tidpunkten för dess inrättande, som en internationell organisation i den mening som avses i artiklarna 143 (g) och 151.1 (b) i direktiv /112/EG och som en internationell organisation i den mening som avses i artikel 23.1 andra strecksatsen i direktiv /12/EEG. Nämnda artiklar tar sikte på immunitet och privilegier (undantagsförmåner) i fråga om befrielse från mervärdesskatt och punktskatter. Detta förutsätter att ett avtal om immunitet och privilegier ingås mellan och konsortiet enligt vilket ger konsortiet skattefrihet enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Regeringen har i propositionen Avtal med Eric-konsortium för European Spallation Source (prop. 2012/13:190) lämnat förslag om godkännande av ett sådant avtal samt om förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. har godkänt regeringens förslag (bet. 2013/14:UbU7, rskr. 2013/14:54) Regeringen bedömer att bemyndigandet om medlemskap i ett konsortium bör kvarstå . I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 30 föreslår motionärerna en öronmärkning av inom anslaget 2014. Syftet är en satsning som ska stärka forskning i miljö och de areella näringarna och med inriktning på stöd till klimatinnovationer. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag . Syftet är alternativ till djurförsök. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och bemyndiganden och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:Ub570 (S) yrkande 30. 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer för . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. Utskottet noterar att anslaget används för avgifter till bl.a. den europeiska kärnforskningsorganisationen (), den europeiska organisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen (), den europeiska konferensen för molekylärbiologi (EMBC), det europeiska laboratoriet för molekylärbiologi (EMBL), den europeiska synktronljuskällan (ESRF), den internationella organisationen för cancerforskning under () och () i . Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag och bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:3 : Förvaltning för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:3 : Förvaltning för . Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera de ökade utgifterna i och med att har beslutat om medel för flera satsningar inom forskning och forskningsinformation med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2034. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten. Anslaget får även användas för utgifter för information om rymdforskning och rymdverksamhet. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för verksamhet vid och till utgifter för ersättning till vissa samebyar samt till samefonden med anledning av verksamheten vid . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet för . Regeringen föreslår att anslaget ökar med 2014 för deltagandet i . Ökningen beräknas kvarstå . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som finansieras via anslaget för rymdforskning och rymdverksamhet bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2034. I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökar med i förhållande till regeringens förslag . Med tanke på den höga teknologi- och systemkunskap som svensk industri besitter i kombination med möjligheten till samarbete med andra länder föreslår motionärerna en satsning på rymdteknik och rymdsystem med ett säkerhetsperspektiv. Förslaget återfinns i kommittémotion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 2. Utskottet vill framhålla att rymdverksamhet har stor och växande betydelse i samhället, både internationellt och i . Detta motiverar enligt utskottet ett fortsatt starkt statligt engagemang, vilket också är fallet genom de anslagsökningar som är beslutade och beräknade för . beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) innebar en anslagsökning på till rymdforskning. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) som innehåller en närmare beskrivning av satsningen beräknar regeringen att anslaget bör tillföras ytterligare 2016. Med anledning av ovanstående tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsnivå och bemyndigande och avstyrker motionerna 2013/14:Ub469 (SD) yrkande 2 och 2013/14:Ub517 (SD) i denna del. 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för Rymdstyrelsens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2022. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer för . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som finansieras via anslaget bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt som innebär långsiktiga ekonomiska åtaganden. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2022. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivå och bemyndigande. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:7 för i beslutet om anslagen under utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:7 för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (3,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:8 Kungl. för i beslutet om anslagen under utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionen avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget får användas för Kungl. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:8 Kungl. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökar med i förhållande till regeringens förslag . Motionärerna framhåller att det behövs ytterligare resurser för att realisera Kungl. särskilda uppdrag att svara för nationell samordning och utvärdering inom det allmänna biblioteksväsendet. Utskottet anser att regeringens förslag till anslagsnivå för anslaget 3:8 Kungl. är väl avvägt. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:9 för i beslutet om anslagen under utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:9 för . utgifter varierar mellan åren beroende på om större expeditioner genomförs det aktuella året. För att klara år med stora utgifter måste hela anslagssparandet tas i anspråk, och anslaget är beräknat utifrån dessa förutsättningar. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:10 Sunet för i beslutet om anslagen under utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av elektronisk information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Anslaget får även användas för utgifter för grundanslutning till Sunet för de konstnärliga högskolorna, centrala statliga museer och Kungl. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:10 Sunet för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:11 för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för Centrala etikprövningsnämndens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den verksamhet som expertgrupper för oredlighet i forskning har ansvar för. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:11 för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:12 Regionala etikprövningsnämnder för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för de regionala etikprövningsnämndernas förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:12 Regionala etikprövningsnämnder för . Nämnderna finansierar sin verksamhet genom avgifter. Avgifterna levereras in på inkomsttitel Avgifter för etikprövning av forskning. Enligt det ekonomiska målet ska avgifterna täcka kostnaderna för nämndernas verksamhet. beräknar regeringen kostnaderna för verksamheten till . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för tull och mervärdesskatt som har betalats av . Anslaget får vidare användas för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet. Anslaget får även användas för kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet och högskolor efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål för . Enligt vad som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) föreslår regeringen en ökning av anslaget med 2014 för en satsning på nationellt stöd för kliniska studier, och beräknas ytterligare en ökning med . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. För att göra det möjligt att öka antalet forskningsresultat som kommersialiseras genom att bygga upp idébanker har regeringen efter bemyndigande beslutat om kapitaltillskott till holdingbolag vid universitet och högskolor. Idébankerna består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även ett införande av en struktur och process för att hantera sådana forskningsresultat. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet och högskolor. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivå och bemyndigande. Forskningsinitiativ (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår motionerna om ett nytt anslag som benämns 99:2 Forskningsinitiativ. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag 99:2 Forskningsinitiativ. Motionärerna föreslår att medlen används för en satsning på disciplinerna informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknologi, mineralogi och geovetenskap. Även i kommittémotion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 1 betonas vikten av en sådan satsning. Utskottet är övertygat om att den kraftfulla satsningen som gjordes i budgetpropositionen och som innebär att de statliga anslagen för forskning ökas med ca 2013 får till följd att svensk forsknings internationella konkurrenskraft ytterligare stärks. Den kraftfulla satsningen fortsätter och innebär en successiv nivåhöjning med ca . Satsningen kan ses som en förlängning av den satsning på och nivåhöjning av medel till forskning och utveckling med –2012 som ställde sig bakom i samband med den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Utskottet vill framhålla att de statliga forskningsanslagen ökar med sammanlagt –2016. Detta innebär en resursökning (prot. 2012/13:52) och är den i särklass största resursökningen för svensk forskning och dess nyttiggörande som har skett under en så . Detta visar enligt utskottet att det finns en uttalad långsiktighet i satsningen på forskning, som utskottet välkomnar, vilket utskottet har framhållit tidigare (bet. 2012/13:UbU1 s. 129–130). De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning beräknas öka med 2013–2016. Utskottet vill i sammanhanget särskilt framhålla de direkta anslagens funktion av att skapa goda villkor och inte minst en långsiktigt tryggad finansiering för forskare, vilket i förlängningen möjliggör det risktagande som ofta är en förutsättning för nydanande forskning. Utskottet vill också betona vikten av att forskningen håller god kvalitet. I och med den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) introducerades ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen till forskning och forskarutbildning vid respektive lärosäte enligt vissa kvalitetsindikatorer. Syftet med modellen är att premiera kvalitet i forskningen samt att ge ledningarna för lärosätena incitament att vidta åtgärder för att öka kvaliteten i den forskning som utförs vid lärosätena. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att den andel av de ökade anslagen till forskning och forskarutbildning som tillförs omfördelningen höjs från i enlighet med vad som aviserades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Utskottet välkomnar detta och anser vidare att de satsningar på de direkta anslagen för forskning vid universitet och högskolor som presenterades närmare i propositionen Forskning och innovation är väl avvägda. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub469 (SD) yrkande 1 och 2013/14:Ub517 (SD) i denna del. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för när det gäller anslag till myndigheter och stöd för gemensamma ändamål (anslagen 4:1–4:4). Avsnittet inleds med några uppgifter (nyckeltal) för /12 som redovisas i budgetpropositionen när det gäller internationellt studentutbyte. Nyckeltal 2011/12 Av de 38 100 inresande studenterna /12 var kvinnor och män. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i under /12.