· H001UbU5 · 2013-03-07 19:19:27 — Det här betänkandet handlar om den svenska - en fråga som upptar väldigt mycket av debatt och funderande. Det finns få saker som vi har gemensamt i vårt samhälle som är så viktiga som just vår gemensamma grundskola. Det handlar inte bara om att är en viktig del av vår välfärd utan också om att är en viktig del av vår utvecklings- och tillväxtstrategi.För den enskilde handlar det om att få en bra start i livet, att få en grundläggande utbildning som gör att man sedan har många möjligheter både att växa som individ och människa och att bidra till det gemensamma samhället och göra en insats. Det handlar också om möjligheten att ta del av vårt demokratiska samhälle, att vara en fullvärdig medborgare. Vi vet ju att kunskap och kompetens blir allt viktigare i vårt informationssamhälle, och just bildningens roll blir alltmer central.Därför är väldigt viktig, både för den enskilda individens möjligheter i samhället och i livet och för vårt lands utveckling i förlängningen.Mot bakgrund av det, fru talman, är det oroväckande att resultaten sjunker, att vi har fått se allt färre som når behörighet att kunna göra val till de nationella programmen i gymnasiet.Det är också oroväckande att vi ser att likvärdigheten - ett centralt värde traditionellt sett i - blir allt sämre. Det blir allt lättare att kunna förutse hur det ska gå för en elev i bara genom att titta på vilken utbildningsnivå som föräldrarna har. Det är nästan tio gånger vanligare att ett barn från ett hem där man inte har särskilt mycket studievana, kanske har bara grundskola, inte når behörighet för gymnasieskolans nationella program än att ett barn vars mamma eller pappa har högskoleutbildning inte gör det. Det är tio gånger vanligare.På samma sätt är det oroväckande att vi ser en försämring när det gäller basfärdigheterna i den svenska . fick vi en rapport som visar att läsförmågan - en på många sätt essentiell förmåga i vårt moderna samhälle - försämras alltmer. Det gäller dem som kanske från början har tuffa förutsättningar, men undersökningen visar att också de tidigare starka läsarna blir allt färre.Detta sammantaget gör att Socialdemokraterna känner en stor oro över utvecklingen i den svenska . Vi tror att det är viktigt att vi nu gör kraftfulla insatser och investeringar för att vända på utvecklingen, fru talman. Det handlar naturligtvis inte bara om kvaliteten i skolan, men mycket kan göras där.Det absolut viktigaste, tror vi, är att investera i lärarna, att se till att lärarna får de verktyg och de möjligheter som de behöver för att kunna göra ett gott arbete. Det handlar om allt ifrån fortbildningsmöjligheter och karriärutvecklingsmöjligheter till utvecklingsstöd i den svenska . Jag tror att vi måste vara beredda att förbättra villkoren för lärarna. Ska läraryrket också locka begåvade unga tjejer och killar måste villkoren naturligtvis förbättras.Jag har under detta lagt fram ett antal förslag som tyvärr har blivit nedröstade av den nuvarande majoriteten.Därutöver tror jag att vi behöver göra tidiga insatser för eleverna. Socialdemokraterna har föreslagit att vi ska minska klasstorlekarna . Forskning visar att den typen av investeringar, som innebär att lärarna får betydligt lättare att möta varje elev, betalar sig både genom att man förhindrar en del problem och brister på ett tidigt stadium och genom att det samhällsekonomiskt har visat sig lönsamt eftersom det gör att eleverna har lättare att klara av både grund- och gymnasieskolan.Vi menar att en riktad satsning är oerhört central att göra. Det har vi också föreslagit . Även detta har tyvärr den borgerliga majoriteten avslagit.På samma sätt ser vi att en del av problemen med den allt sämre likvärdigheten hänger samman med att eleverna i allt större omfattning behöver ansvara för den egna undervisningen. har mycket riktigt påpekat att de senaste 15-20 årens utveckling där elever förväntas ta allt större ansvar för det egna lärandet, det vill säga att undervisningen privatiserats i någon mån, har lett till att likvärdigheten har försämrats.Därför har vi socialdemokrater föreslagit att en av de viktigaste insatser vi kan göra, förutom mindre klasser och att investera i lärarna, är att se till att läxhjälp finns tillgänglig för alla elever i alla skolor där man behöver det. Mot detta ställs naturligtvis det regeringsförslag som röstats igenom i som handlar om att läxhjälp ska kunna köpas av den som har råd både i grund- och i gymnasieskolan, det vill säga någon form av privatundervisningsinslag. Vi menar att detta är så viktigt och så centralt att det bör vara tillgängligt för alla elever, och därför kommer vi att fortsätta att lägga fram den typen av förslag.På samma sätt tror vi att elever som inte har nått upp till målen i årskurs 6 bör erbjudas sommarskola, för att koncentrerat kunna ta igen en del av de brister som de har.Fru talman! En av de bra saker som den borgerliga regeringen har gjort är att under de senaste fem sex åren ha byggt på det nationella uppföljningssystem som tidigare fanns. Man har stärkt Skolinspektionen. Man har infört en del nationella prov som handlar om att på ett tidigt stadium försöka följa upp vad som händer i den svenska . Vi tycker att det är bra.Men det räcker inte. Det är alltför ensidigt, med fokus på kontroll. Vi måste parallellt med detta se till att bygga upp utvecklingsstödet. Därför föreslår vi socialdemokrater att det ska inrättas ett nationellt där man både samlar och sprider forskning men där man också har ett utvecklingscentrum som hjälper till att stötta de skolor och de kommuner som har behov av det. Det räcker inte med att bara kontrollera och påpeka de fel som görs ute i skolorna. Vi måste också gemensamt hjälpas åt att hitta vägar framåt, sprida goda exempel, sprida bra forskning.Fru talman! Den svenska har traditionellt sett hållit mycket hög kvalitet och mycket hög klass. Den har i jämförelse med många andra länders grundskolor varit likvärdig och hållit hög klass när det gäller jämlikhet. ser vi att utvecklingen går åt fel håll. Det finns många skolor som är alldeles utmärkta, med alldeles utmärkta resultat, men sammantaget går utvecklingen åt fel håll. Det är därför vi behöver en ny politik som förändrar detta. Den politik som förs, som framför allt utgår från tyckande och inte från forskning, har lett oss på fel väg. Att i det läget bara blunda för detta och skylla på tidigare regeringar, som den nuvarande regeringen gör, kommer inte att räcka för att vända utvecklingen.Det är mot den bakgrunden jag har lagt fram många förslag på en ny inriktning för den svenska , och vi kommer att fortsätta att göra detta. En del av det är naturligtvis de yrkanden som vi har i kammaren i dag.Jag ska avsluta med att säga att vi naturligtvis står bakom alla dessa yrkanden, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. är till för att bidra till grundskolebarnens utveckling och förse dem med kunskaper och färdigheter. är till för att varje elev ska kunna läsa, skriva och räkna. är också till för att ge eleven möjlighet till skapande samt bidra till bildning och till att utveckla förmågan att delta i det demokratiska samtalet.Estetisk och skapande verksamhet är liksom motion och rörelse viktiga för att människan ska utvecklas. Därför ska det finnas tid och plats för estetisk verksamhet och eget skapande i skolan. Att få möjlighet att öva sin förmåga till skapande är viktigt för att kunna leva och arbeta kreativt, antingen för sitt eget välbefinnande, för att kunna utöva entreprenörskap eller för annat viktigt i livet.Grundskolans elever måste få möjlighet att utveckla sitt kritiska tänkande och sin analytiska förmåga. En modern skola ska rusta eleverna för ett modernt samhälle. När information och fakta är enkelt tillgänglig på internet blir förmågan till källkritik, kritisk granskning, analytisk förmåga och självständigt tänkande viktigare än någonsin.Fru talman! För att skolan ska kunna leverera allt detta behöver skolan allt fler vuxna med engagemang och kunnande. Vi behöver få de kunnigaste och duktigaste att bli lärare och rektorer. Lärarna behöver stöd. De ska ha möjlighet att ägna sig mer åt undervisningen än åt administrativa göromål, och de behöver få den kompetensutveckling de har rätt till.Men de behöver också få den lön de förtjänar. Dagens lärarkår är dålig betald. Det måste ändras. har vi i pekat på behovet av högre löner för våra lärare, förskollärare och fritidspedagoger. tvingas den borgerliga regeringen delvis att kovända i frågan och erkänna att lärarna behöver högre löner och att regeringen bör skapa förutsättningar för detta. Det är bra.Fru talman! Den svenska skolan är superbra på många sätt. Våra grundskoleelever ligger mycket bra till när det gäller problemlösning. I värdegrundsfrågor klarar vi oss bra internationellt. Det handlar bland annat om allas lika värde och demokratisk åskådning. Den svenska skolan är bra på skoldemokrati och elevinflytande där elever har möjlighet till dialog med lärarna. Vår skola är bra på att se helheten och ta till vara inte bara matte och naturkunskap utan även annat som estetiska ämnen, idrott med mera. Den svenska skolan är bra att erbjuda elever som har svårt att ta sig till skolan skolskjuts. Vi har en skola som erbjuder lunch och gratis läromedel. Så har det varit , även innan Alliansen tog över regeringsmakten.Men lider skolan av brister. Vi har bland annat halkat efter i matematik och läsning.Sommaren 2006, innan den borgerliga regeringen tog över regeringsmakten i , gjorde allianspartierna och särskild och stort väsen av sig. De skulle minska utslagningen i den svenska skolan. De skulle se till att fler klarade skolan. De skulle se till att andelen som lämnade utan fullständiga betyg minskade. De skulle öka likvärdigheten i skolan med mera. Listan över det de skulle göra är mycket lång.Nu, av alliansstyre, har verkligheten hunnit i kapp både och de övriga allianspartierna. Andelen obehöriga från till gymnasiet har ökat i stället för att minska. Det är en lägre andel som klarar skolan än 2006 då tog över Utbildningsdepartementet.Den senaste rapporten från den internationella organisationen visar att den svenska skolan är mindre likvärdig än vad den var . Även visar på detta. I stället för att man har utjämnat skillnaderna har skillnaderna mellan elever från rika och fattiga hem ökat. I stället för att erkänna sina misslyckanden gör och alltid och överallt allt för att skylla dem på tidigare regeringar.Fru talman! I dagens betänkande behandlas flera av våra motioner. En av våra motioner handlar om vikten av moderna läromedel. Med framväxten av moderna och digitala läromedel ökar förutsättningarna för interaktivitet, och det ger större utrymme för individualisering i undervisningen. Men skolornas inköp av läromedel har dess värre minskat . Det innebär att skolorna ibland använder sig av gamla läromedel som inte är anpassade efter gällande läroplan eller moderna arbetssätt. Förutsättningarna för en meningsfull undervisning som knyter an till elevernas verklighet minskar därmed.Vi menar att regeringen bör vidta åtgärder för att aktuella och moderna läromedel ska komma varje elev till del.En annan motion som vi har lämnat in handlar om estetiska ämnen i skolan. Vi menar att regeringens skolpolitik driver skolsystemet mot två ytterligheter där eleverna får välja mellan helt teoretiska utbildningar med minimala inslag av skapande och kreativitet och en annan nästan helt praktisk utbildning med minimala inslag av teoretiska ämnen dock fortfarande med minimala estetiska inslag. Det är inte någon önskvärd utveckling, inte minst med tanke på de estetiska ämnenas betydelse när det gäller att bidra till livslångt lärande.Vi menar att de estetiska ämnena ska behandlas likvärdigt med traditionella kunskapsämnen i skolväsendet.Ytterligare en motion som vi behandlar i detta betänkande handlar om modersmålsundervisningen. Alla barn som går i förskolan till och med gymnasieskolan i har rätt till modersmålsundervisning. Denna rätt är dock behäftad med vissa krav. Bland annat krävs att eleven har grundläggande kunskaper i modersmålet. Uppgifter som har framkommit hos visar att allt fler minoritetsbarn inte fått chansen att tillägna sig minoritetsspråket på grund av tidigare assimilationspolitik.Detta har hämmat en förstärkning och utveckling av minoritetsspråken hos många barn. Samma problematik noteras även hos andra elever än de från de nationella minoriteterna.Just därför anser vi att regeringen bör vidta åtgärder så att modersmålsundervisningen, särskilt för barn med minoritetsspråkstillhörighet, kan stärkas i Sverige.Fru talman! Avslutningsvis vill jag meddela att jag självfallet står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 11. Jag tänkte i mitt anförande hålla mig till de två reservationer som vi har i betänkandet.Vi sverigedemokrater anser inte att den obligatoriska modersmålsundervisningen främjar assimilationen i vårt samhälle för elever med utländsk bakgrund. Snarare kan det i enskilda fall hindra assimilationen och identifieringen med det svenska samhället. Det elever med utländsk bakgrund behöver är att så snabbt som möjligt tillägna sig det svenska språket, detta för att den fortsatta skolgången ska fungera i olika ämnen.Naturligtvis finns det inget som hindrar att enskilda familjer på eget initiativ bedriver undervisning i modersmålet. Detta kan säkert anordnas för en överkomlig peng med hjälp av modern informationsteknik. Men vi menar att kommunerna inte ska tvingas erbjuda denna undervisning till elever, detta beroende på flera här angivna skäl.Fru talman! Vi har många elever bosatta i det som regeringen kallar utanförskapsområden, där det svenska språket är satt på undantag såväl på raster i skolan som och i hemmet. Att där satsa på modersmålsundervisning i stället för det svenska språket ter sig inte särskilt genomtänkt. Lärare i skolan vittnar också om att hemlandets språk huvudsakligen lärs in inom familjen, trots modersmålsundervisningen. I ljuset av detta blir modersmålsundervisningen ännu mer tveksam.När det gäller förbättrad inlärning av det svenska språket genom modersmålsundervisning är effekterna inte alls så entydiga som ofta framförs i debatten. Resultaten hänvisar till gamla undersökningar, och olika rapporter hänvisar även till samma undersökning på ett sådant sätt att man kan tro att fler undersökningar än vad som är fallet ligger till grund och visar på positiva resultat.En undersökning från , som kommunernas forskningsenhet AKF låtit göra, visar att modersmålsundervisningen inte har någon som helst statistiskt säkerställd effekt. Det var anledningen till att modersmålsundervisningen lades ned i . Vi sverigedemokrater välkomnar dock att man gör oberoende vetenskapliga undersökningar inom detta område.Fru talman! Kostnaden för hemspråk beräknades 2010 till och elev. Dessa pengar vill vi satsa på åtgärder som är effektivare än modersmålsundervisning för elevernas assimilation och inlärning av det svenska språket. Vi har i vår budget presenterat hur vi satsar dessa pengar. Att fortsätta lägga allmänna resurser på modersmålsundervisningen anser vi är slöseri med pengarna, och det gynnar inte elever med utländsk bakgrund. Vi vill betona att det inte rör sig om någon besparing utan en omfördelning av resurser till mer effektiva områden.Fru talman! Vår andra reservation i betänkandet rör ett annat område, nämligen sex och samlevnad. Vi vill att tonvikten i ämnet sex och samlevnad mer läggs på samlevnad och inte, som det tenderar att göra , på just sex. Självklart behövs en allsidig undervisning i ämnet där alla aspekter av ett förhållande behandlas. En orsak till att tonvikten hamnat fel menar vi är att ämnet sex och samlevnad påverkas av tillfälliga trender i samhället och av olika lobbyorganisationer. En lobbyorganisation som vi menar fått alldeles för stort utrymme i sex och samlevnadsundervisningen är . Detta har medfört att undervisningen blivit alltför ytlig och mekanisk och att för lite tonvikt lagts på känslor och samlevnad.Vi sverigedemokrater vill självklart inte gå tillbaka till den tid när tidig sexdebut fördömdes och stigmatiserades, men dagens undervisning präglad av , där vi nästan kan tala om krav på tidig sexdebut och att det skulle vara positivt, är inte heller bra. Vi ser en utveckling där ungdomar känner krav på tidig sexdebut och där ungdomarna kan må dåligt av dessa krav. Dessutom har vi sett en ökning av könssjukdomar och oönskade graviditeter i spåren av den senaste tidens utveckling.Fru talman! Vi sverigedemokrater vill att lärarutbildningen innehåller utbildning i ämnet sex och samlevnad som håller god kvalitet och är allsidig. Lärarkåren ska inte vara beroende av enskilda organisationer för att undervisa i ämnet. Vi vill att all undervisning i ämnet sex och samlevnad utförs av kompetent personal som har en allsidig och seriös utbildning i ämnet. Vi vill ha en undervisning som även handlar om relationer och samlevnad, där parterna lär sig visa respekt och människovärde för varandra.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationer 10 och 12. Även om ville ifrågasätta barnfattigdomen, att den över huvud taget skulle finnas, kvarstår faktum att det finns barn som lever i fattigdom. Det yttrar sig på väldigt olika sätt. har just nu en kampanj som jag inte tror att ni kunnat missa. Den heter Fattigskolan. Där får vi lektioner om på vilket sätt fattigdomen drabbar barn. Där finns pojken som pantar burkar för att kunna följa med på utflykten. Där finns flickan som inte går på kompisarnas kalas för hon kan inte bjuda igen till ett eget kalas. Där finns också pojken som "inte vill" ha julklappar eftersom han vet att hans pappa inte har råd. Berättelserna är många, och jag har som både lärare och förälder stött på dessa barn och deras berättelser.Skolan kan såklart inte ensam utrota fattigdomen, men skolan kan göra mycket för att inte ytterligare utsätta barn som redan är utsatta. Därför anser vi att det är helt orimligt att det är tillåtet att ta ut avgifter i skolan, och att regeringen bidragit till detta. Skolan måste vara till för alla.I tisdags, fru talman, deltog utbildningsministern i en interpellationsdebatt i kammaren och talade om fritidshemmen. Bland annat tyckte han att grupper om 30 barn var alldeles för stora. Det är bra att han säger det, men man undrar lite grann var han befunnit sig . ligger snittet på ungefär 40 barn per grupp och knappt två pedagoger. I verkligheten ser det betydligt värre ut på många håll.Det är välkommet att insikten sakta börja sjunka in, men vad tänker regeringen göra? Vad tänker regeringen göra åt den dramatiska utvecklingen? Regeringen har på flera punkter visat på okunskap när det gäller fritis. Man har förkortat fritidspedagogernas utbildning. Man får som fritidspedagog inte ansvara för den verksamhet som man har utbildning för. kommer det idéer från alla möjliga håll - fritidshemmen ska vara något slags läxläsningsstugor.Fritidshemmen har ett eget nationellt uppdrag. De ska vara ett komplement till skolan, inte en förlängning av den. Här anser vi att det finns mängder att göra. Jag har redan lyft upp några saker. All utbildning till lärare ska vara på avancerad nivå, oavsett om det handlar om fritidshem, förskola eller grundskola. Man måste ta tag i de stora gruppstorlekarna. Här har det gått alldeles för långt. Vi är till och med beredda att lagstifta om gruppstorlekarna. finns det inte ens en rekommendation om lämpliga gruppstorlekar.Ett tredje område som jag tänkte ta upp gäller modersmålsundervisningen och studiehandledning på modersmål. Utbildningsministern har tidigare talat om att man ska utöka skolplikten för elever som kommit sent till . Det vill jag inte säga emot, men jag tycker att det är ett problem att man inte inser vikten av studiehandledning på modersmål. av de elever som har utländsk bakgrund nådde inte målen i årskurs 9 åren 2010-2011.Den främsta anledningen till det är att eleverna har varit i . Det är helt oacceptabelt att man inte har kunnat tillgodogöra sig kunskaperna bara för att man varit i . De här eleverna hade haft betydligt större möjligheter att nå målen om de hade fått studiehandledning, det vill säga ämnesundervisning på sitt modersmål, samt modersmålsundervisning.Jag kan inte låta bli att bemöta det som säger. Han försöker få det till att det är något slags myt att modersmålet skulle ha någon betydelse för den svenska språkutvecklingen. Jag ska läsa direkt ur Språkvård nr 4 2002, där vid skrivit om myter om tvåspråkighet. Den första myt hon knäcker är att forskarna skulle vara oeniga: "En sådan myt är den påstådda oenigheten bland forskarna i frågor som gäller barns tvåspråkighet. Ett belysande exempel är modersmålets betydelse för flerspråkiga barns språk och kunskapsutveckling. I medierna framställer man ofta forskarna som oeniga och menar att det inte finns några entydiga svar i den ena eller andra riktningen. Men på denna punkt råder stor enighet i forskarvärlden. I omfattande, långsiktiga och vetenskapligt väl genomförda studier har man jämfört undervisningsprogram som i olika grad inbegripit undervisning i och på modersmålet. Jämförelserna visar att satsningar på modersmålet har en positiv och avgörande betydelse för tvåspråkiga elevers andraspråksutveckling och allmänna skolframgång." hävdar att modersmålsundervisning är viktigt för att elever ska kunna tillgodogöra sig olika kunskapsmål och så vidare. Hon hävdar att myten är en myt. Jag skulle vilja höra vad påstående om att modersmålsundervisningen är positiv på det sätt som hon vill göra gällande grundar sig på.Tyvärr får jag upplysa om att många av de undersökningar som har gjorts grundar sig på en och samma undersökning, som gjordes av och vid i . Deras undersökning ligger som grund till alla påståenden om att modersmålsundervisningen är avgörande för om elever ska kunna tillgodogöra sig kunskapsmålen. Den här undersökningen är fullständigt utdömd. Andra forskare menar att man egentligen skulle kunna tillfråga astrologer i stället för att få fram resultat. Så undermålig är den. Det finns en forskare som bland annat säger att det inte finns någon vetenskaplig grund till deras diagram och forskningsresultat.De som hävdar motsatsen, att det är en myt, är däremot väldigt många till antalet. Därmed finns belägg för att forskarkåren är oenig. , som är professor i allmän språkvetenskap vid i , säger: "Det där är en myt. Det finns ingen studie som har visat att det skulle finnas något kausalt samband med modersmålet." Tvärtom ligger det sociala faktorer bakom i stället, vilket de undersökningar som lutar sig mot inte tar hänsyn till. Jag undrar vad grundar sin uppfattning på. Han bara viftar bort all den forskning som finns. När man påbörjar alfabetisering med människor som kommer till är det givet att man måste börja på det modersmål som personen har. Annars blir det väldigt svårt att lära sig någonting annat. Man börjar på det språk som man har sin grund i. Du kan stå där och skaka på huvudet, men faktum kvarstår.Jag tror att jag litar lite mer på det som jag alldeles läste upp om den sammanfattande forskningen, som visar att den oenighet som försöker måla upp inte finns. Det skulle vara som att lita på astrologer. Det där är inte särskilt seriöst, . All forskning visar väldigt tydligt att tvåspråkigheten inte är negativ för utvecklingen av ett nytt språk. Det är grunden.Det är på samma sätt när vi lär oss engelska i skolan. Då är det oerhört viktigt att vi har svenskan som grund först. Sedan börjar man lära sig engelska. När man har lärt sig ett andra språk är det betydligt lättare att lära sig ett tredje och ett fjärde språk. Men man måste ha en grund. För elever som kommer hit till och har ett annat förstaspråk är det oerhört viktigt att de har en trygghet i det språket innan de kan lära sig ett annat språk.