bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — Vidare står att rådet ska informera om och följa vedertagna internationella normer och principer avseende affärsetik och ansvarsfullt företagande, liksom riktlinjer för multinationella företag, FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter samt FN:s Global Compact. Det betonas att särskild vikt ska ges förebyggande och bekämpande av korruption samt sådana antikorruptionsinitiativ som antikorruptionsportalen och Transparency Initiative (EITI). Då () är ett statligt bolag gäller statens ägarpolicy för statligt ägda bolag där det slås fast att alla bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi för miljöhänsyn och socialt ansvarstagande, korruption, jämställdhet och mångfald och att detta arbete ska kommuniceras externt och internt. En hållbarhetsredovisning görs enligt riktlinjer från Global Reporting Initiatives (GRI). I statens ägarstyrning av SEK anges också specifikt att SEK i sina kreditbedömningar ska ta hänsyn till förhållanden som rör miljö, korruption, mänskliga rättigheter och arbetsvillkor. På finns information om verksamhetens samhällsuppdrag. Här beskrivs även bolagets miljöpolicy och korruptionspolicy. SEK deklarerar att man ställer sig bakom riktlinjer och FN:s Global Compact. Dessutom följer SEK de principer som ett antal större banker har tagit fram för att beakta miljöhänsyn och sociala frågor vid finansiering av projekt. I enlighet med sin miljöpolicy övervakar SEK att det sker en miljögranskning vid exportprojekt där det förekommer en risk för negativ miljöpåverkan. För varje ansökan ska en miljöbilaga bifogas där den sökande utöver att besvara frågor om miljökonsekvenser ska besvara ett antal frågor rörande sociala konsekvenser. SEK kräver även ett intyg från alla sökande om att mutor inte får förekomma i den transaktion som avses. Om det senare skulle upptäckas att så har skett kan den kredit som SEK lämnat sägas upp. SEK informerar även om konsekvenserna av att bryta mot lagstiftningen om mutor. I de fall SEK ger statsstödd kredit utan garanti från EKN eller annan exportkreditmyndighet inom ska ytterligare upplysningar lämnas. Den sökande ska bl.a. ange om företaget finns upptaget på någon av Världsbanksgruppens respektive Europeiska () publika listor över svartlistade företag och om den sökande stått under åtal för mutbrott mot offentlig tjänsteman eller dömts för sådana brott. För att se till att reglerna efterlevs övervakar SEK att det sker en miljögranskning vid exportprojekt där det finns risk för en negativ miljöpåverkan. Regeringen ska genom en skrivelse rapportera till hur politiken genomförs och hur de politiska besluten har bidragit till en rättvis och hållbar global utveckling. I den senaste skrivelsen (skr. 2011/12:167) rapporterar regeringen bl.a. om politik för global utveckling i relation till svenskt exportfrämjande och de svenska exportorganen. Utöver det som redogjorts för ovan när det gäller regeringens instruktioner framgår att EKN och SEK har i uppdrag att på kommersiella grunder säkerställa tillgång till finansiella lösningar för svensk exportnäring. Syftet är bl.a. att möjliggöra export till länder med en högre risk. Enligt uppgifter i skrivelsen går av EKN:s exportkreditgarantier och av SEK:s exportkrediter till utvecklingsländer. I affärer som går till fattiga, högt skuldsatta länder uppges EKN i många fall ha kontakt med () för att säkerställa att affären är i linje med överenskomna internationella ramverk för hållbar långivning. Vidare framgår att statsstödda exportkreditgarantier ska lämnas men hänsyn ska tas till ansvarsfullt företagande. Skrivelsen har behandlats av utrikesutskottet (bet. 2012/13:UU12). I detta sammanhang avstyrkte utskottet motionsyrkanden om svensk handel och investeringar. Med anledning av det som framförs i motion 2012/13:N333 (MP) om CSR i transportsektorn kan nämnas att handelsminister i svar på en interpellation (ip. 2011/12:309) pekade på att det enligt nämnda riktlinjer och principer är fastställt att företagen ska iaktta vederbörlig aktsamhet (due diligence). Detta innebär att företagen ska genomföra en process för att identifiera, förhindra, begränsa och ansvara för hur de hanterar en eventuell negativ påverkan, vilket också inkluderar transportledet. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2011/12:NU13). Utskottet beredde då socialutskottet tillfälle att yttra sig över två motioner. Utskottet delade socialutskottet uppfattning om betydelsen av olika åtgärder för att minska tobaksbruket och främja folkhälsan och framhöll att det pågår en rad angelägna insatser för att minska tobaksbruket. vidhöll utskottet sin uppfattning att ett förbud mot försäljning av snus inom EU inte är förenligt med principen om den fria rörligheten för varor på den inre marknaden och att en särbehandling av snuset är både diskriminerande och oproportionerligt. En avvikande mening redovisades i en reservation (MP, V). presenterade kommissionen ett förslag till reviderat direktiv om tobaksprodukter (KOM(2012) 788). Enligt kommissionens förslag bör förbudet att distribuera och sälja snus på den gemensamma europeiska marknaden kvarstå. I en faktapromemoria (2012/13:FPM51) beklagar regeringen att kommissionen föreslår att vissa tobaksprodukter ska fortsätta att särregleras. Regeringen anser att en enhetlig och ansvarsfull reglering som omfattar alla tobaksprodukter, där alla produkter bedöms utifrån samma kriterier, bör eftersträvas. Det reviderade tobaksdirektivet är föremål för förhandlingar i såväl som samt subsidiaritetsprövningar i de nationella parlamenten. I sin prövning av förslaget ansåg ett enigt socialutskott (utl. 2012/13:SoU17) att tobaksproduktdirektivet bör omfatta de tobaksprodukter som säljs fritt på den gemensamma europeiska marknaden och då förbudet att distribuera och sälja snus utanför kvarstår borde regleringen av snus ses som en nationell angelägenhet. Utskottet ansåg därför att kommissionens förslag stred mot subsidiaritetsprincipen. följde utskottets förslag och beslutade att lämna ett motiverat yttrande till Europarlamentets, rådets och kommissionens ordförande. har genomfört en kartläggning av rättsliga hinder för e-handeln inom EU. I en rapport (2011:2) framgår att kollegiet har identifierat sex e-handelshinder av den här karaktären. Det handlar om förbud mot e-handel som försäljningsform, rena etableringskrav, hinder kopplade till försäljningsvillkor, immaterialrättsliga hinder, rättsliga hinder kopplade till betalningar och hinder kopplade till e-förvaltning. I sina slutsatser konstaterar myndigheten att många av de hinder de identifierat i sin kartläggning kan undanröjas med hjälp av EU:s redan befintliga regler om fri rörlighet, t.ex. krav på etablering. Rapporten pekar dock på svårigheten för e-handelsföretag att ifrågasätta nationella regler som kan strida mot . Processen för att få rätt är också ofta tids- och resurskrävande och är därför inte värd att driva, särskilt inte för små och medelstora företag. I kommissionens meddelande (KOM(2012) 784) om den digitala agendan för Drivkraft för den europeiska digitala tillväxten konstateras att den europeiska digitala inre marknaden är fragmentariserad på grund av nationella bestämmelser, en oenhetlig tillämpning i praktiken och variationer i marknadspraxis. Kommissionen har därför för avsikt att med kraft fortsätta ta itu med de problem som finns för att uppnå en fungerande digital inre marknad. Kommissionens förslag uppdaterar listan av åtgärder som presenterades i meddelandet En digital agenda för (KOM(2010) 245) inom ramen för 2020-strategin. Kommissionen konstaterar att många av de 101 förslag till åtgärder som presenterades i det ursprungliga förslaget har genomförts. Kommissionen identifierar 31 nya förslag till åtgärder som man menar behöver genomföras för att nå de uppsatta målen. I en faktapromemoria (2012/13:FPM50) framgår att regeringen delar kommissionens bedömning att det finns ett behov av att uppdatera åtgärdslistan för att nå de uppsatta målen, och man välkomnar därför meddelandet. Den totala omsättningen för den svenska musikexporten uppgick till 2011, vilket är en ökning med i jämförelse med 2010. Detta framgår i rapporten i siffror Statistik , som ingår i arbete med kulturella och kreativa näringar. Med anledning av vad som framhålls i motion 2012/13:N282 (FP) om en strategi för musikexport som en del av regeringens exportfrämjande arbete kan erinras om att tillsammans med lanserade SymbioCreate som är en plattform för att främja de kreativa näringarna internationellt, däribland musik. Syftet med plattformen är att underlätta för kreativa små och medelstora företag att börja exportera och främja Sverigebilden. Vidare har inom ramen för handelsministerns exportvision (de tidigare nämnda 40 åtgärdspunkterna) en främjarkalender tagits fram för att ge ökad uppmärksamhet åt kreativa näringar. Främjarkalendern är en sammanhållen plan för hela utrikesförvaltningen där ett visst tema som är särskilt gynnsamt för Sverigebilden står i fokus . fortsätter arbetet med främjarkalendern med särskilt fokus på sju prioriterade kreativa näringar, däribland musik. Kulturella och kreativa näringar är även en fråga som kommer att aktualiseras i samband med att under ordförandeskap ska ta fram och fatta beslut om ett nytt samarbetsprogram för perioden . kan även påminnas om att det 1997 instiftades ett musikexportpris och att det även finns ett särskilt hederspris. Genom priset vill regeringen uppmärksamma insatser inom musikbranschen som har främjat den svenska musikexporten och Sverigebilden. Miljöteknikstrategin lanserades av regeringen och är en strategi för utveckling och export av svensk miljöteknik 20112014. Regeringen har avsatt totalt inom ramen för strategin. Målet med strategin är att skapa goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i , främja export av svensk miljöteknik samt främja forskning och innovation inom området och underlätta för att innovationer kommersialiseras. Av budgetpropositionen framgår att och genomförde , inom ramen för strategin, särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi i bl.a. , , och på tillväxtmarknader samt medverkade till att svensk miljöteknik presenterades vid + 20-mötet och andra internationella mötestillfällen. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har fått i uppdrag av regeringen att löpande utvärdera miljöteknikstrategin. Uppdraget ska slutrapporteras , med delrapporter och 2013. presenterade Tillväxtanalys rapporten av regeringens miljöteknikstrategi Delrapport 1: Utvärderingsansats och tidiga reflektioner. Av rapporten framgår att tio olika aktörer genom regeringsbeslut har fått totalt 18 olika uppdrag. Uppdragen syftar bl.a. till att främja export av miljöteknik till olika utpekade länder. I det inledande utvärderingsarbetet har Tillväxtanalys påbörjat en granskning och värdering av de insatser som genomförs. I utvärderingsarbetet ska Tillväxtanalys även fungera som bollplank och löpande återföra kunskap till genomförandeorganisationerna för att på så vis effektivisera det fortsatta genomförandet. Tillväxtanalys uppger att en initial analys av miljöstrategins sammansättning visar att strategin har en viss tyngdpunkt i att främja förhållandevis välutvecklade företag som har kommit långt i sin produktutveckling och är mogna att exportera. 2011/12:NU13) avstyrkte utskottet ett par motionsyrkanden som var likalydande med det i motion 2012/13N265 (S) om behovet av fler regionala exportrådgivare. I detta sammanhang kan överenskommelsen mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna (se prop. 2011/12:1 utg.omr. 24) om en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder inom under 20112014 nämnas. Genom överenskommelsen avsattes i samband med höstens ändringsbudget och 2012 och har avsatts med anledning av satsningen (relativt vad som tidigare anslogs i budgetpropositionen ). Prioriterade insatser inom exportfrämjande uppges vara regional exportrådgivning och Projekt . Att skapa bättre förutsättningar för hela landet är en av de åtgärder som återfinns bland dem regeringen bedömer som genomförda i sin lägesrapport över de 40 åtgärdspunkterna för att nå visionen om en fördubblad export. Här nämns att tillsammans med extra resurser har getts i uppdrag att stärka den regionala exportrådgivningen och den lokala samordningen. I detta avsnitt behandlas först motioner som rör svenska exportorgan. Därefter tar utskottet ställning till motioner om statens stöd till företag. Efter det följer utskottets ställningstagande gällande export av miljöteknik respektive exportförbudet för snus. Avslutningsvis behandlas övrigt om handels- och investeringsfrämjande. I några av motionerna, 2012/13:N220 (MP), 2012/13:U206 (V) och 2012/13:N206 (V), förordas förtydligade riktlinjer för export- och investeringsfrämjande för att säkerställa att verksamheten sker i samstämmighet med mänskliga rättigheter och politik för global utveckling. Vidare föreslås en övergripande översyn av verksamheten med syftet att upprätta tydliga människorättskriterier på handelsområdet och säkerställa att främjandet sker i samstämmighet med den beslutade politiken för global utveckling. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden inledningsvis betona att det självfallet delar uppfattningen att svenskt export- och investeringsfrämjande inte ska gå till affärer eller stödja projekt som kränker mänskliga rättigheter. Grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, ansvarsfullt företagande och den av beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra det arbete som utförs av olika aktörer på detta område. är det viktigt att påminna om, som utskottet har framfört i andra sammanhang (bet. 2010/11:NU13), att de olika aktörerna inom export- och investeringsfrämjande har skilda förutsättningar och ramar. Möjligheten och verktygen för att styra verksamheterna skiljer sig åt. Utskottet konstaterar att samtliga exportorgan har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om ansvarsfullt företagande och avrapportera sitt arbete till regeringen. Som nämns i det föregående antog () en ny policy för ansvarsfullt företagande enligt vilken man ska ta hänsyn till miljö, mänskliga rättigheter och arbetsförhållanden inför garantigivning. EKN ska även främja hållbar långivning till fattiga länder. I riktlinjer för för står att rådet ska bidra till politik för global utveckling. Vidare ska man informera och följa internationella normer och principer avseende affärsetik och ansvarsfullt företagande liksom riktlinjer för multinationella företag, FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter samt FN:s Global Compact. Vad gäller Svensk exportkredit (SEK) slår statens ägarpolicy fast att statligt ägda bolag ska ha en genomtänkt förankrad policy och strategi för miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption, jämställdhet samt mångfald. Vidare framgår av regeringens specifika ägarinstruktion att SEK i sin kreditgivning ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter och arbeta i linje med FN:s Global Compact. I två av motionerna, 2012/13:N203 (KD) och 2012/13:U206 (V), ställs krav på en större insyn i de export- och investeringsfrämjande verksamheterna. Med anledning av dessa motioner vill utskottet framhålla att SEK ska följa statens ägarpolicy och riktlinjer för extern rapportering. Arbetet ska kommuniceras externt och internt och hållbarhetsredovisningen är ett verktyg för att bolagen ska vara transparenta och ha en tydlig rapportering och uppföljning. Utskottet vill framhålla betydelsen av att verksamheten bedrivs i enlighet med politik för global utveckling vad gäller bl.a. transparens. Utskottet ser dock inget skäl till ett riksdagsuttalande så som förordas i de nämnda motionerna. Med anledning av de motioner som rör frågan om ansvarsfullt företagande, 2012/13:N333 (MP) och 2012/13:N203 (KD), vill utskottet framhålla att det delar motionärernas uppfattning om vikten av frågan och vikten av att aktörer som arbetar med export- och investeringsfrämjande är engagerade i dessa frågor och kan bistå företag med konkreta råd och information. Till skillnad från det som framkommer i motion 2012/13:N333 (MP) anser dock utskottet att frågan är och även fortsättningsvis bör vara företagsägd och företagsdriven. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att SEK, EKN och gör ett mycket bra exportfrämjande arbete och att de är bra på frågor om ansvarsfullt företagande. När det gäller transportsektorn konstaterar utskottet, som redogjorts i det föregående, att företag ska iaktta vederbörlig aktsamhet vilket innebär att företagen ska identifiera, förhindra, begränsa och ansvara för hur de hanterar en eventuell negativ påverkan även i transportledet. CSR-ambassadören, som nämns i en av motionerna, för en kontinuerlig dialog med enskilda företag och med olika industrisektorer, däribland transportsektorn. Utskottet noterar även att handelsministern i en interpellationsdebatt har deklarerat att hon avser att ta initiativ för att stärka de bilaterala kontakterna och samarbetet inom CSR mellan och viktiga länder och att transportledet bör ingå som en naturlig del i detta arbete. Med hänvisning till detta anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Statens stöd till företag I några motioner framförs krav på ytterligare statliga satsningar för att främja export från företag. I motion 2012/13:N322 (S) efterlyses strategiska exportutvecklingsprogram. I motion 2012/13:N254 (S) föreslår motionären att det kontinuerligt bör göras översyner av statens stöd till företag och organisationer för att främja handel och vidare efterlyses en ökad samordning mellan olika organisationer för handelsfrämjande. I motion 2012/13:N265 (S) framhålls att det behövs fler regionala exportrådgivare. Slutligen, i motion 2012/13:N319 (S), betonas vikten av att staten uppmuntrar och stöder i synnerhet små företag och företag verksamma på den internationella marknaden med en eventuell CSR-licensiering. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla de åtgärder som görs för att stärka företagen inom ramen för regeringens exportvision där målet är att fördubbla exporten. För att förverkliga visionen om en fördubblad export krävs insatser inom en rad områden: inom den internationella handelspolitiken, genom utvecklingen av EU:s inre marknad, via ett handels- och investeringsfrämjande som underlättar för små och medelstora företag att ta steget ut på nya exportmarknader, och inom näringspolitiken. Regeringens genomgång av åtgärdsprogrammet visar att fler viktiga steg har tagits för att förbättra exportklimatet för svenska företag och fler åtgärder är på väg att genomföras. Med anledning av det som efterfrågas i motionerna vill utskottet särskilt framhålla följande. har fått i uppdrag att vidareutveckla exportstödjande tjänster som är särskilt anpassade till de små och medelstora företagens behov. har fått extra resurser som syftar till att främja exporten i små och medelstora företag. vidareutvecklar processen för att få med lämpliga mindre företag vid delegationsresor. har tilldelats extra resurser och fått i uppdrag att förstärka den regionala exportrådgivningen. Det sker ett löpande arbete i och Svensk exportkredit för att öka kännedomen om deras tjänster och det sker även ett arbete för att anpassa deras arbete till små och medelstora företags behov. Utskottet anser att det är viktigt att aktivt arbeta för att bidra till goda förutsättningar för internationalisering och till att överbrygga de hinder och svårigheter som finns när man ska ta steget och bli exportör. Utskottet ser därför positivt på att arbetet inom exportvisionen fortskrider och på regeringens uttalade ambition om att samtliga åtgärder ska genomföras och följas upp. Därmed anser utskottet att kan avslå motionerna i här aktuella delar. I motionerna 2012/13:N285 (C) och 2012/13:N311 (S) förordas olika insatser för att främja exporten av svensk miljöteknik. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det är angeläget att ta till vara de möjligheter som finns inom den svenska miljötekniksektorn och att främja den svenska miljöteknikexporten. 2011/12:NU13) avstyrkte utskottet en motion om satsningar på miljöteknikexport med motiveringen att merparten av de åtgärder som efterfrågades i allt väsentligt var tillgodosedda genom den s.k. miljöteknikstrategin. Utskottet konstaterar att arbetet inom miljöteknikstrategin fortskrider och noterar att ett tiotal aktörer genom regeringsbeslut har fått sammanlagt 18 olika uppdrag och att dessa bl.a. syftar till att främja export av miljöteknik. Med åberopande av dessa åtgärder och med hänvisning till det som tidigare anförts anser utskottet att motionerna i detta avsnitt kan avslås av . I motion 2012/13:N251 (FP) förordas att ska uppmana regeringen att fortsätta driva frågan om att slopa exportförbudet för svenskt snus inom EU. Utskottet konstaterar att kommissionens förslag till nytt tobaksproduktdirektiv just nu är föremål för förhandlingar inom såväl som . Enligt utskottets uppfattning bör det nya tobaksproduktdirektivet fokusera på en hög skyddsnivå för folkhälsa som inre marknadens principer om fri rörlighet gäller. Dessa båda perspektiv kan tas till vara genom att införa en enhetlig och ansvarsfull produktreglering för tobak. Utskottet har tidigare påpekat att förbudet mot svenskt snus är inkonsekvent då ett antal andra hälsovådliga produkter kan röra sig fritt på den inre marknaden. riktvärden för olika substanser skulle kunna vara vägledande för en enhetlig och ansvarsfull tobaksreglering med ett förbud mot de produkter som överstiger de fastställda gränserna. Snuset som tillverkas i ligger under dessa gränsvärden. Utskottet vill framhålla betydelsen av olika åtgärder för att minska tobaksbruket och främja folkhälsan, som det är utskottets uppfattning att exportförbudet för svenskt snus är orättvist och diskriminerande utifrån beslutet om fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och människor inom hela EU. Det ovan sagda överensstämmer med uppfattningen i motion 2012/13:N251 (FP) att exportförbudet mot svenskt snus till övriga EU-länder bör hävas. I likhet anser dock utskottet att ett riksdagsuttalande kan besparas då regeringen redan verkar med denna inriktning. Därmed avstyrks nämnda motion. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande Enligt vad som framförs i motion 2012/13:N282 (FP) bör staten i samverkan med berörda branscher ta fram en gemensam strategi för fortsatta musikexportframgångar. Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av de kreativa näringarna för dagens ekonomiska utveckling. Utskottet konstaterar glädjande att den svenska musikbranschen är på tillväxt. Det gäller inte minst den svenska musikexporten som ökade 2011 i jämförelse med 2010. Svenska kreativa och kulturella näringar är i världsklass. Utskottet delar motionärens uppfattning att svensk musikexport bidrar till en positiv Sverigebild och större nyfikenhet på i utlandet. Utskottet noterar att det förekommer initiativ för att främja musikexporten. Satsningen SymbioCreate möjliggör en koordinerad och strategisk satsning på musikexporten som kan ske i dialog med musikbranschen. Utskottet framhåller vikten av att även fortsättningsvis stödja musikexporten och ser därför positivt på att frågan kommer att prioriteras i nya nordiska samarbetsprogram. När det gäller vad som anförs i motion 2012/13:T341 (M) om behovet av att motverka olika former av digitala handelshinder vill utskottet inledningsvis påminna om att tidigare , på förslag av ett enhälligt utskott, har avslagit liknande motionsyrkanden med hänvisning till pågående arbete (bet. 2010/11:NU13 och bet. 2011/12:NU13).