bet · H001FöU7 · 2013-05-06 00:00:00 — Regeringen har hänvisat Försvarsmakten till rekryteringar på den öppna arbetsmarknaden och att där rekrytera soldater och sjömän tycks innebära att det nu blivit svårare att hitta tillräckligt många kvalificerade personer till försvarets stridande förband. I tider av arbetslöshet kan det vara fler som söker sig till Försvarsmakten, medan det kan vara svårare att rekrytera under bättre tider när andra yrken är mer lockande. Försvarsmakten måste i sin strategi vara öppen med vilka ekonomiska förutsättningar en anställning har. Likaså måste det öppet redovisas vilken arbetsmiljö man ska verka i. I förlängningen kan lönenivåerna vara en förutsättning för att rekryteringsläget ska förbättras och att myndigheten lyckas lösa den långsiktiga personalförsörjningen. För detta krävs, enligt min mening, en genomtänkt långsiktig handlingsplan och att regeringen i detta avseende tar sitt fulla ansvar. Det militära försvaret är en gemensam angelägenhet som måste vila på en folklig förankring. Jag menar att försvaret ska spegla det övriga samhällets attityder och värderingar och bestå av ett tvärsnitt av samhället. Återtagandet av värnplikten kommer att vara viktig, även om det till en början endast är i begränsad omfattning. Jag vill därför se att antalet heltidsanställda soldater är fortsatt lågt. Den största delen av insatsorganisationen bör bemannas med frivilliga, kontrakterade soldater och även med en viss andel värnpliktiga. Förband med denna bemanning och sammansättning måste utbildas och sättas upp för att inom angiven beredskapstid vara redo för insats. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utlandstjänstgöring, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö265 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2011/12:Fö220 av och (båda M). Jag ser med oro på den privata och i hög grad oreglerade säkerhetsbranschens expansion i världen. Privata militära företag ökar totalt sett i både omfattning och omsättning. Globalt sett handlar det om omkring 20 miljoner anställda. Före detta militärer och veteraner saknar ibland en vettig arbetsmarknad att gå till efter avslutad tjänstgöring, varför marginalisering och misär kan hota många före detta soldater. Jag ser det inte som önskvärt att de blir soldater igen i ny regi. De professionella soldater som efter värnpliktens avskaffande inte anställs i en legitim nationell armé kan i stället komma att tjänstgöra inom en oreglerad och globaliserad säkerhetsbransch. För att undvika detta anser jag att svenska officerares utbildning bör avslutas med ett kontrakt om icke-enrolement utomlands. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Personalförsörjningssystemets utveckling, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna väljer att bidra till en politisk uppgörelse om personalförsörjningssystemets utveckling i detta betänkande eftersom vi ser det som en förutsättning för att få stöd för vårt krav på en nödvändig översyn. Regeringen valde att avskaffa värnpliktssystemet för att ersätta det med ett oprövat system med kontinuerligt och anställda soldater. Detta var ett paradigmskifte som saknade bred förankring i det svenska samhället. Omställningen byggde på osäkra antaganden och oklara förutsättningar. Redan när fattade beslut om den nya personalförsörjningen underströk vi från socialdemokratiskt håll risken för bristande stabilitet i personalförsörjningen, strukturella ekonomiska underskott och en risk för att materielförsörjningen skulle få stå tillbaka för att klara kostnadsutvecklingen på personalsidan. Vi markerade att det nya systemet för rekrytering av personal saknade förutsättningar att vara uthålligt, trovärdigt och långsiktigt. Behovet av en ordentlig uppföljning av personalförsörjningsreformen var uppenbar redan då och ter sig än mer nödvändig . Vi bedömer att många av de stora osäkerheterna kring personalförsörjningen bekräftas. Förutsättningarna för att behålla yrkessoldaterna brister. Osäkerheten kring det nya systemets ekonomiska hållfasthet bedöms dessutom vara stor. Om den nya personalförsörjningen inte möter Försvarsmakten behov med tillräckligt mycket personal av hög kvalitet och det inte tas fram en realistisk bild vad gäller personalkostnader kommer vi att stå inför stora problem . Med anledning av detta har Socialdemokraterna upprepat sitt gamla krav på en översyn av personalförsörjningssystemet. Regeringen bör mot bakgrund av utvecklingen inom personalförsöjningsområdet tillsätta en utredning och vara öppen för förslag om eventuella förändringar. Att den socialdemokratiska motionen får ett delvis bifall och att kravet på att noga analysera och följa upp hållfastheten i den nya organisationen tillmötesgås vill vi tolka som ett första tecken på en insikt om bristande robusthet i den hastigt genomförda reform för vilken regeringen valde att inte söka en bredare blocköverskridande förankring. Personalförsörjningssystemets utveckling, punkt 1 (V) (V) anför: menar att Försvarsmakten måste ha ett personalförsörjningssystem som klarar av att förse myndigheten med tillräckligt mycket personal av tillräckligt hög kvalitet, oavsett säkerhetspolitisk och ekonomisk konjunktur. Systemet måste dessutom vara robust, långsiktigt uthålligt och bidra till en bred folklig förankring. Personalförsörjningssystemet måste utformas så att det finns tillräckligt många personer redo för såväl nationella uppgifter som internationella insatser. Försvarsmakten har redovisat ett antal osäkerheter och svårigheter i det system som regeringen nu genomför. bedömer att dagens personalförsörjningssystem riskerar att medföra inte bara en explosiv ökning av personalkostnaderna utan även ett växande antal vakanser inom myndigheten. Det system som regeringen nu har inrättat, som bygger på en helt frivillig rekrytering och ett större antal heltidsanställda yrkessoldater, har svårt att möta Försvarsmaktens behov. Sammantaget anser att det nya personalförsörjningssystemet innebär betydande risker för konjunkturkänslighet, rusande personalkostnader och svårigheter att nå rätt kompetenser. Med de osäkerheter som personalförsörjningssystemet har uppvisat kommer personalkostnaderna att öka och regeringen kommer att tvingas att prioritera yrkessoldater framför verksamhet. menar därför att ett personalförsörjningssystem med ett visst inslag av plikt är flexibelt och på ett enkelt sätt kan utvidgas om omvärldsutvecklingen så skulle kräva, vilket skapar nödvändig stabilitet och politiskt handlingsutrymme. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2011/12:115 2011/12:Fö7 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste återkomma med nya beräkningar av hur höga kostnaderna blir med de nya anställningsformerna i försvaret. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fö203 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rekrytering av civil personal och dess pensionsvillkor. 2011/12:Fö204 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rekryteringsförfarandet till Försvarsmakten. 2011/12:Fö218 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av karriärvägar och villkor för befordran i Försvarsmakten samt om att möjliggöra tidvisa anställningar för alla personalkategorier. 2011/12:Fö220 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de ekonomiska villkoren för soldater i utlandstjänst. 2011/12:Fö228 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om balansen mellan yrkes- och kontraktssoldater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om GMU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av personalförsörjningen och en personalförsörjningsutredning och att den inleds . 2011/12:Fö231 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa antalet heltidsanställda soldater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stabilt personalförsörjningssystem. 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda effekterna av värnpliktens avskaffande och personalförsörjningens behovs- och kostnadsbild för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör presentera en översyn av personalförsörjningen för att klarlägga behovet och därmed kostnadsbilden framöver. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fö261 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbandsverksamheten och soldaternas villkor. 2012/13:Fö265 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svenska officerares utbildning bör avslutas med kontrakt om icke-enrolment utomlands. 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör presentera en översyn av personalförsörjningen för att klarlägga behovet och därmed kostnadsbilden framöver. Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 1 och 2. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.Värnplikten gjordes vilande efter ett beslut som togs med knapp majoritet i riksdag, detta trots att det nya personalförsörjningssystem som infördes inte var fullt utrett och att det fanns en rad brister när det gäller lagar och regler för det nya systemet. Bland annat levererade Lagrådet omfattande kritik mot systemets utformning och att den utredning som låg till grund för beslutet blev klar först efter att beslut hade fattats.Att bygga ett nationellt försvar som fungerar och är är ett långsiktigt projekt. Det arbetet måste präglas av stabilitet. Om de grundläggande utvecklingsfrågorna bör det därför råda en bred enighet, eller åtminstone en bred majoritet, i riksdag. Därför bör inte sådana frågor hanteras så att de röstas igenom med en knapp majoritet och bristfälliga underlag som grund. Det skapar en instabilitet inom Försvarsmakten, är en felaktig signal till omvärlden och ger medborgarna intrycket att försvarsfrågorna inte är av någon särskilt stor nationell betydelse.Det beslut som tog förändrade i grunden hela det svenska försvaret. Totalförsvarsplikten, kompletterad med en omfattande verksamhet i frivilligorganisationer, skapade en bred kompetens hos det svenska folket om kris- och konflikthantering. Plikten skapade också en sammanhållning kring uppgiften att försvara och att det var ett medborgerligt ansvar att medverka i samband med olika typer av kriser och konflikter.I sin tur skapade detta en bred folklig förankring för det svenska försvaret. Totalförsvarsplikten var en av de komponenter som svetsade samman och stärkte den nationella identiteten. Den var också en garant för att demokratiska värderingar skulle prägla Försvarsmakten. Från integrationssynpunkt fungerade den mycket bra. Folkförsvarstanken omfattade mycket stora delar av det svenska samhället.Förutom denna breda, principiella plattform som också framfördes som en kritik när fattade sitt beslut fanns det också en rad formella och utredningsmässiga brister, risk för för tidiga avgångar och ekonomiska underskott. Det här pekade vi socialdemokrater konsekvent på i våra reservationer. Det handlade helt enkelt om en bedömning att den nya personalförsörjningen, yrkesförsvaret, inte skulle ha rätt hållfasthet.Farhågorna har infriats av verkligheten, och vi kan nu se i det närmaste 20-procentiga avhopp bland soldaterna. I Försvarsmaktens budgetunderlag kan vi läsa: Den långsiktiga tillväxten av GSS/K - alltså kontinuerligt anställda yrkessoldater - berörs främst av frågor kring förtida avgångar under tjänstgöring och kortare anställningstider än planerat.Det är alltså vad Försvarsmakten i sitt budgetunderlag här presenterar som viktiga och stora problem som måste lösas.När det gäller GSS/T, de tillfälligt anställda soldaterna, har verklighetens svårigheter när det gäller rekrytering gjort att man flyttat fram måluppfyllelsen på 9 500 soldater . Detta innebär i praktiken att insatsorganisationen inte kommer att vara genomförd 2019, vilket var en av förutsättningarna när med knapp majoritet beslutade om att göra värnplikten vilande. När det gäller de 5 100 specialistofficerarna har målbilden flyttats fram till 2020.Kan vi lita på att det räcker med dessa justeringar i planeringen? Eller kommer det fler överraskningar? När kommer insatsorganisationen att vara fullt utbyggd?När det gäller den ekonomiska utvecklingen har FOI pekat på ett behov av ytterligare 1 ½ miljard för att finansiera den nya personalförsörjningen. har osäkerheten kring ekonomin varit tydlig, även om det förnekats av regeringen. Men verkligheten har kommit i kapp, och för de flesta har det blivit alltmer uppenbart att de ursprungliga ramarna inte håller.Från socialdemokratiskt håll har vi krävt en översyn av personalförsörjningen. Vi har ställt de här kraven år för år, men man har från allianssidan inte velat ta till sig detta utan avslagit förslaget. Vi har drivit det här utifrån att vi har kunnat se bristande stabilitet i systemet, strukturella ekonomiska underskott och en risk för att annat inom Försvarsmakten får stå tillbaka. Därför har vi ansett att det är nödvändigt med en översyn.Därför är det bra att vi nu kan konstatera en överenskommelse i utskottet där vi menar att regeringen måste ta initiativ till att utreda hur personalförsörjningen kan bli långsiktigt hållbar, och regeringen ska nu ta ett sådant initiativ. Det handlar även om åtgärder mot soldatavhopp, ökad totalförsvarsinformation, utvecklat mönstringsinstrument, frivilligorganisationernas framtida roll och hur den folkliga förankringen ska breddas.Jag tycker att det är bra att vi har kommit så här långt. Man föreslår också här nu - det är vi överens om - att den socialdemokratiska motionen delvis ska bifallas. Det är bra.Däremot avslås ett socialdemokratiskt krav på att se över möjligheterna att erbjuda GMU-utbildning på fler platser och över hela landet. Det menar vi skulle vara ett sätt att stärka försvarets regionala förankring och kopplingen till de nationella skyddsstyrkorna. Vi kommer att återkomma med det kravet i olika sammanhang, då vi tror att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna måste ges en starkare roll . Lokal hemvärnsutbildning har varit mycket framgångsrik.Den uppgörelse som vi har gjort i utskottet om att utreda den nya personalförsörjningen tolkar jag som att en insikt nu har börjat växa fram på regeringssidan om att den ensidiga propagandan att den nya personalförsörjningen har fungerat felfritt och att det mesta har varit i det närmaste perfekt har varit felaktig. I den här talarstolen i har det stått många ministrar och pratat om hur perfekt detta har fungerat, hur solen har skinit från en blå himmel och att det inte har varit några problem alls. Man har inte velat ta till sig de sakliga punkter som vi har pekat på inte har fungerat.Nu har man kommit till en punkt där det här inte tål konfrontationen med verkligheten längre. Efter den uppgörelse som har nåtts är det rimligt att regeringsföreträdarna lägger all skönmålning av det slag som man har sysslat med åt sidan. Det finns ingen grund för att fortsätta med den.Ur det utredningsarbete som ska inledas finns det en möjlighet att leverera förslag som kan ge Försvarsberedningen nya idéer och nya infallsvinklar. Jag tycker att det är bra att man nu kan göra ett jobb som kan leverera lite ny input i det här. Men innan en utredare är tillsatt och innan arbetet över huvud taget har startat eller lett till några konkreta resultat finns det inte anledning att ta ut några som helst segrar i förskott. Vi är överens om att det ska göras en översyn. Sedan får vi se vad som händer. Men det är ett första steg i rätt riktning, och det är ett erkännande av att personalförsörjningen är behäftad med problem som på något sätt måste åtgärdas. Förutsättningarna för internationell säkerhet har förändrats i grunden. Det betyder inte att världen är farligare, men den har blivit mindre stabil och mer oförutsägbar. Det är svårare att skilja på nationell och internationell säkerhet. De traditionella maktkonstellationerna har förändrats inbördes och i förhållande till varandra, och fortsatta förändringar är att förutse.Oförutsägbarheten och den gemensamma sårbarheten gör att de gränsöverskridande hoten alltmer sammanfaller med de nationella. internationella agerande för att möta de globala utmaningarna och riskerna är därför viktigt för landets säkerhet. Därför är massarméns tid med en typ av pliktsystem förbi. Därför var det helt logiskt att tog steget att gå från ett pliktsystem till en frivillighet. Tittar vi ut i världen kan vi se att de flesta länderna i vår närhet har ett personalsystem som inte är grundat på plikt.När detta är sagt måste man medge att personalkostnader generellt sett är mycket höga. Det var just på den punkten som också kritiserade regeringen när vi införde den så kallade vilande pliktlagen. Alla bitar var inte på plats då och är inte det heller.Regeringen konstaterar nu också att den högre ambitionen avseende bland annat insatsorganisationens tillgänglighet kommer att leda till ökade kostnader inom främst förbandsverksamheten, men framför allt också i fråga om löner för anställd militär personal och övningsverksamhet. Försvarsmakten står inför en rad stora utmaningar, både organisatoriska och framtida säkerhetspolitiska utmaningar. Risken för skenande ekonomiska kostnader för både personalförsörjning och materiel är stor.Vi har också noterat att regeringens underlag till är och har varit undermåligt och att det finns stora risker att soldatlönerna tränger ut till exempel materielbudgeten. har även fått väldigt lite information om just ekonomin kring det nya personalförsörjningssystemet. Därför tycker vi att det är ett rimligt krav att regeringen nu presenterar en översyn över personalförsörjningen för att just kartlägga behovet och därmed kostnadsbilden framöver.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. Vi ska nu debattera lite grann när det gäller försörjning av personal till Försvarsmakten. Det har varit en rätt het fråga ett tag, och vi har diskuterat olika delar av den . Det är naturligtvis mot bakgrund av att det har varit stora problem med både rekrytering och avhopp från Försvarsmakten.Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 3.Vi har från i det här betänkandet ett särskilt yttrande och två reservationer, som jag nämnde. I det särskilda yttrandet beskriver vi vad vi egentligen tycker är de viktiga frågorna när det gäller personalförsörjningen. Oavsett vem som regerar och hur det ser ut är det viktigt att vi har ett personalförsörjningssystem som är dimensionerat för att klara av att förse Försvarsmakten med den personal som behövs. Det måste vara anpassat efter det. Vi menar att det inte är så . Vi måste ha en hög kvalitet. Vi måste ha en säkerhetspolitisk och ekonomisk syn som funkar. Oavsett konjunktur i landet måste man alltså kunna förse Försvarsmakten med personal. Så är det inte i dag.Även Försvarsmakten har redovisat ett antal osäkerheter och svårigheter i det system som har genomförts av regeringen. Vi från tycker att det system som vi har riskerar att medföra inte bara en rätt kraftig kostnadsökning, utan det kan också innebära ett antal vakanser inom Försvarsmakten som måste fyllas . Det är en sak som vi definitivt tycker är rätt riskabel för Försvarsmaktens förmåga att försvara landet.Vi tror alltså att det nya system med yrkessoldater som finns innebär betydande risker för att man blir mer konjunkturkänslig, att man till slut får rusande personalkostnader och att man har svårigheter att nå rätt kompetenser, att rekrytera rätt människor. Med de osäkerheter som finns tror jag att vi definitivt behöver diskutera det som har öppnats upp lite grann av vissa av Alliansens företrädare, nämligen att återinföra värnplikt, åtminstone till viss del till att börja med.När det gäller syn på personalförsörjningen är vi rätt tydliga med att vi definitivt föredrar en sakta återgång till ett värnpliktssystem, där man försörjer försvarets förband med värnpliktiga. Det här har varit ett stort dilemma , från det att man tog beslutet om att genomföra förändringen, som jag vill påstå att regeringen gjorde på egen hand mot bättre vetande. Det fanns inget stort stöd bakom det sätt man gjorde det på. Det har alltså gjort att man inte har kommit fram till ett bra system. Som vanligt har alltså regeringen i det här fallet också gått fort fram, och det har blivit fel. Det är inte första gången, och det är tyvärr kanske inte sista gången heller som vi har sett det.Det som är problemet är naturligtvis att man ska ut på den så kallade öppna arbetsmarknaden och rekrytera soldater. Det är någonting som vi i är väldigt ovana vid. Det har inte förekommit att man gör på det sättet i för att rekrytera vare sig soldater eller sjömän. Det har också pedagogiskt varit ett dilemma att förklara hur man kommer in i det här systemet. Vi är vana vid att i grunden ha en värnplikt. Vi har i grunden en rekryteringsmyndighet, ett pliktverk, som plockar fram ett antal unga killar och tjejer. Man mönstrar dem och visar på vad de kan göra och hur de skulle kunna slussas in i systemet.Det har varit ett bra system. Det har fungerat bra utifrån att man har haft en bra bild av vilka ungdomar det finns att tillgå och som man faktiskt har kunnat placera ut. Vi är inte rädda för att säga att plikten är en del. Somliga tycker att det är jättefarligt att ha en plikt, att göra någonting för samhället. Det tycker inte vi. Vi tycker att det är bra. Här visar vi också att det faktiskt är ett bättre sätt när det gäller att göra personalförsörjningssystemet mer robust.Det finns vissa farhågor att kostnaderna sticker i väg för dagens system. har påpekat att det kan komma att krävas till exempel något slags premiesystem eller bonussystem för att locka till sig ungdomar och få dem att stanna kontraktstiden ut. Sex till är att jobba med dessa uppgifter om man inte får något slags morot. Enligt FOI:s beräkningar finns det en fördyring av systemet med upp till 1 ½ miljard kronor jämfört med ett annat system. Det är något som vi tycker att man måste ta hänsyn till när man tittar på systemet.Systemet har varit föremål för kritik eftersom det har varit svårt att få rätt information och tillräckligt bra information från regeringen och Försvarsmakten om hur det går. De har gärna målat upp en glättig bild av att det går bra. Vi har diskuterat olika sätt att rekrytera, till exempel man att går ut på gymnasieskolorna och målar upp en bild av att arbetet är lätt och bra att göra. Vi tycker inte att man ska göra så på den nivån.Vi i är tydliga med att vi står bakom kritiken som har framförts här. Vi har själva ett förslag till lösning, nämligen att man på något sätt tar i beaktande möjligheten att återinföra en partiell värnplikt och återinföra värnplikten helt i förbanden. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkande 7 från försvarsutskottet, som handlar om personalförsörjningen.Jag vill ta min ansats i årtalet 1987. befann jag mig i och gick på fyraårig teknisk linje, maskinteknisk gren. Under vårkanten såg jag att jag hade en treveckors lucka som jag inte hade fyllt med extraarbete. Ungefär damp det ned ett reklamblad från frivilligorganisationen marinlottakåren om en grundläggande utbildning, som lyckades passa in på de tre veckorna.Frivilligorganisationen var på inget sätt okänd för mig. Min mamma var engagerad i bilkåristerna, och min pappa var engagerad i hemvärnet. Jag tyckte självklart att det skulle bli spännande, och jag utbildade mig i marinlottakåren .