· H001UbU6 · 2013-04-10 09:19:56 — När så många elever inte lyckas är det en signal att det gamla upplägget inte var bra.Det viktigaste för mig är att eleverna får ett slutbetyg, inte att de tvingas läsa in en högskolebehörighet. Med er gamla gymnasieskola så var det av yrkeseleverna som aldrig fick ett slutbetyg. Glöm inte att detta är en förutsättning för att ta nästa steg, till exempel till yrkeshögskolan.Högskoleförberedande är den stora lösningen, ropar de rödgröna i betänkandet. har studier och statistik från visat att övergången från naturvetenskapsprogrammet till högskolan är , på samhällsvetenskapliga programmet är den mellan , medan siffran på bygg- och fordonsprogrammen är . Erfarenheten från kommunerna är att majoriteten yrkeselever erbjuds jobb direkt efter studierna, men väldigt många har inte slutbetyg, gymnasieexamen, med sig. Som sade står de på trappan och sjunger Studentsången och viftar med mössan, men de har inget slutbetyg. Även detta måste vara möjligt för dem.Låt mig nämna några övriga delar i betänkandet. Vi har skärpt intagningskraven från tre till åtta ämnen på yrkesprogram och från tre till tolv ämnen på studieförberedande program. Jag blir lika förvånad varje gång S och V återigen väcker en motion där man vill sänka kraven från så att det bara ska krävas fem ämnen samt svenska, engelska och matematik för att antas till det studieförberedande programmet. Varför vill ni göra det? Socialdemokraterna och Vänstern motionerar om att alla program ska vara treåriga. Alla nationella program är ju redan treåriga! Vet att ungefär 7 000 ungdomar hoppar av gymnasiet ? har ni haft på er att föreslå konkreta åtgärder för just denna målgrupp, som inte är behörig till de nationella programmen. Men tolkar jag oppositionens förslag rätt vill man tvinga dem som går yrkesintroduktion att gå ett treårigt program. Är det så ni menar?För de berörda eleverna vore det en katastrof att ställa ett sådant krav. Dessa elever har hamnat på yrkesintroduktion just på grund av att de inte är behöriga till nationellt program eller har så pass stora svårigheter att de över huvud taget aldrig kommer att antas till ett nationellt program. Vår lösning är att erbjuda dem en yrkesintroduktion. Den kan vara , , eller . De får med sig ett kursbevis och ett truckkort eller vad det nu kan vara och lämnar gymnasiesystemet med något slags officiellt dokument som kan stärka deras chanser på arbetsmarknaden. På denna punkt önskar jag ett svar, och ni är skyldiga att ge ett svar, för nu har ni haft betänketid sedan vi senast debatterade detta.Herr talman! Yrkesprogrammen och lärlingsutbildningarna är mycket viktiga reformer. Den arbetsplatsförlagda delen har tagits upp här. Det finns stora brister i kvaliteten. Det håller hela utskottet med om, och vi skickar en viktig signal till regeringen om att återkomma med tydliga uppdrag till , så att både och branschen, företaget, tar ett mycket större ansvar för handledning och kvalitet, så att det blir en arbetsplatsförlagd praktik och inte bara en skolförlagd sådan, som det är på vissa håll i dag.Avslutningsvis vill jag ta upp antimobbningsarbetet. Det finns inget som är så viktigt för att skapa en trygg skola, både i förskolan, och gymnasiet, och det finns stora problem med mobbning. Därför är det viktigt att ta fram förslag. skärptes skollagen, där de vuxna på skolan får tydligare ansvar för att anmäla mobbning.Regeringen gick ut och aviserade en så kallad lex Sara-lagstiftning för just antimobbningsarbetet. Vi har kritik mot just för att man frångår arbetsordningen i utskottet och inte och tydligt har talat om var man står utan i stället överraskar i kammaren, trots att man är medveten om att vår regering är på gång med att arbeta fram ett sådant dokument. Det är väldigt glädjande att nu erkänner att de behöver råd och hjälp från oppositionen för att klara skolpolitiken.Under vintern och våren har vi presenterat en lång rad förslag. De har debatterats på vår kongress. Du är välkommen att läsa dem på vår hemsida.Folkpartiet hade tidigare en hög profil i skolan. Men nöjer man sig med att sänka kraven. kunde vi läsa att utbildningsministern drömde om att sänka yrkesutbildningarnas längd. Man sade att alliansregeringen skulle kunna införa ettåriga gymnasieutbildningar.I stället för att ge eleverna möjlighet att klara en utbildning som rustar dem för framtiden väljer man att sänka förväntningarna och kraven. Det är dystert för landets näringsliv att kraven och förväntningarna på nivån i yrkesutbildningarna, yrkesprogrammen, är så låga hos er. Ni tror att det räcker att bara sänka och sänka och sänka och att det skulle vara ett sätt att lösa ungdomars problem med att vara skoltrötta. Det är två helt olika saker. Hur resonerar ni om ni tror att ni löser problemen på det sättet?Det här är ingenting som företagarna, näringslivet eller andra arbetsgivare vill ha. Jag vill starkt ta avstånd från att jag skulle ha påstått att det är skoltrötta elever som ska erbjudas yrkes- och lärlingsutbildningar. Vi höjde ju intagningskraven från tre ämnen till åtta ämnen för att man över huvud taget skulle få komma in på yrkesprogrammet. Så detta hittar du på här.När det gäller och så vidare tycker jag att Socialdemokraterna lyssnar för mycket på . Man lyssnar nästan bara på Svenskt Näringsliv.Det finns faktiskt små företag. i , i min valkrets, eller några andra små företag inom industri och verkstadsindustri känner inte igen sig i Svenskt Näringslivs efterfrågan. vill i första hand nå ingenjörer och tekniker som ska gå vidare till universitet och högskola.Jag trodde att Socialdemokraterna stod vid sidan om och Alliansen för att stärka yrkesutbildningarna och höja deras status.Vi ökar kraven för att man ska kunna komma in på ett yrkesprogram. Vi ger mer pengar till handledning. Vi dubblar pengarna till handledningen för att få de ungdomarna och branschen att ta ett större ansvar och höja kvaliteten. Då påstår att vi sänker kraven. Alla hör att den här diskussionen är fullständigt av eleverna fick aldrig slutbetyg med er gymnasieskola - de eleverna gick ut . Varför kommenterar ni inte den siffran? Varför vill ni inte se fakta? Det är inte jag som har hittat på det, utan det är fakta.Avslutningsvis, herr talman! IV-programmet var gymnasieskolans stora katastrof. Den här regeringen inrättade fem nya särskilda program där man ställer kvalitetskrav. De som är nyanlända ska få gå ett spår. De som inte kommer in på gymnasiet ska kunna erbjudas någonting konkret. Men för att kvalitetssäkra innehållet skapades yrkesintroduktion som vi nu ska ställa krav på. Men där har ni inget annat alternativ än att föreslå treåriga utbildningar. Det är intressant att vurmar för att man ska låta ungdomar klara sin framtid. Det är då dystert att man under sin regeringsperiod har minskat komvuxplatserna med 12 000, till exempel. Det är också siffror.Sedan gäller det näringslivet. Ja, har föreslagit att man ska se på det som ett särintresse. Det är inte vad Socialdemokraterna gör. Det är helt rätt.Du hänvisar till små företag. Jag kan tänka mig att till exempel organisationen inte handlar om väldigt stora företag. Kanske är inte heller något jättestort företag.De säger så här: De ökade kraven och specialiseringen på arbetsmarknaden gör att elever som skulle gå regeringens nu föreslagna ettåriga gymnasieutbildning kommer att få svårt att få jobb.Jag tycker att det är väldigt tydligt. Det finns ingen framtid för ungdomar som möts av den attityd som regeringen har. Man försämrar förutsättningarna för att ta sig framåt och man gör inte som säger. Det handlar om att se till att man inte skapar återvändsgränder.Vad är det för någonting som säger att en elektriker inte , , skulle vilja bli elektroingenjör? Att stänga dörrarna tidigt är ni bra på. Se till att öppna dörrarna och skapa förutsättningar i stället! Skapa ett inkluderande förhållningssätt till skolan och till de här ungdomarna! Det har vi inte hört så mycket om.Jag skulle fortfarande vilja ha svar på varför ni tycker att det räcker för ungdomarna att sänka förväntningarna och sänka kraven. Det finns riksdagsbeslut som kan ta del av där vi har höjt kraven för att man ska kunna komma in på gymnasiet. Ni har precis motionerat för att man ska sänka kraven när det gäller att komma in på det studieförberedande programmet, från nio ämnen till fem ämnen. Det står i betänkandet.Komvux kan vi lämna därhän. Men jag besökte den socialdemokratiska kommunen som erkänner att man drar ned på den kommunala vuxenutbildningssatsningen med tanke på att staten satsar. Jag tycker att det är mycket kritiskt att det får gå till så här. Det är helt oacceptabelt.7 000 ungdomar hoppar av gymnasiet redan i årskurs 1. De vill inte eller är inte motiverade. Eller av olika anledningar kommer de inte in i den nationella programstrukturen. Och här påstår ni att vi inför ettåriga gymnasieutbildningar. Vi var ju överens i betänkandets text om att det inte finns något som heter ettåriga gymnasieutbildningar, utan konkret står det inom ramen för yrkesintroduktion. När beslutet togs i och i utskottet om att införa fem så kallade särskilda program var det, vad jag minns, ett enigt utskott.Om det är så att ni står här och arkebuserar idén om yrkesintroduktion är det ett nytt ställningstagande, som till exempel kanske vill kommentera. Det vore ett nytt ställningstagande från de rödgröna om ni frångår beslutet om fem särskilda program på yrkesintroduktion.Det är innehållet vi nu är inne på och ger specialuppdrag till om. Det är inget nytt. Det är inga nya program. Men vi försöker åtminstone hantera ungdomsgruppen . De här ungdomarna kommer kanske sedan att gå till vuxenutbildning eller arbetsförmedling, eller de kanske får ett jobb. Men då de är kommer de inte att bli behöriga till ett nationellt program, och där står ni totalt svarslösa. Det är intressant att höra prata om att det är vi som skulle sänka kraven när det är ni som urholkar yrkesprogrammen på gymnasieskolan.Motivera gärna för mig varför det ska vara den skillnad som det är mellan att komma in på ett studieförberedande program och att komma in på ett yrkesförberedande program. Varför ska det vara tolv godkända ämnen för att komma in på ett studieförberedande program och bara åtta för ett yrkesprogram? Varför är det den differentieringen?Förstår du inte att det här signalerar att det finns olika ambitionsnivåer?Vi menar att det ska vara samma behörighetskrav oavsett om man ska gå ett studieförberedande program eller om man ska gå ett yrkesförberedande program. Det är inte att sänka kraven. Att sänka kraven är någonting som du säger.Ni vill fixa till lite statistik över dem som klarar av att gå igenom gymnasieskolan. Om de inte har tillräckligt med kunskaper när de kommer ut är inte så viktigt för och den här regeringen. Det är det som ert förslag handlar om, att fixa till statistiken.För oss är det viktigt att eleverna får med sig det som räknas som grundläggande kunskaper. Du kanske hörde om det på det seminarium som vi hade, den öppna utfrågningen. Det är det som både och de fackliga organisationerna kräver. Det handlar inte om att fixa statistik. Det handlar om att se till att elever kommer ut i ett arbetsliv och ett samhällsliv där de kan vara fria att göra de val som de vill. , , drar inga som helst slutsatser av att av gymnasiets yrkeselever lämnade gymnasiet utan slutbetyg, vilket är den officiella måttstocken, som riksdag har slagit fast. Det är så vi mäter. Det är inte något tricksande med statistik.Om det är någonting annat vi ska mäta utifrån får väl framföra det här eller i utskottet.Vi vet utifrån expertunderlag att resultat och insatser starkt påverkar hur man sedan klarar sig på gymnasiet. Vi signalerar till elever i att de måste bli duktigare. De måste ha fler godkända ämnen för att komma in på det nationella programmet. Förut var svenska, engelska och matte, så att säga, det formella kravet. I min hemkommun, , tog Socialdemokraterna bort det, så man kunde ha noll poäng och komma in på medieprogrammet eller handelsprogrammet.Du behöver alltså inte berätta för mig vad det är att sänka kraven. Det är helt absurt. Vi höjer kraven. Vi säger att det inte räcker med tre ämnen. Det räcker inte med noll poäng och att komma in som så kallad Privelev på gymnasiet, komma in bakvägen och misslyckas . Kommer man in med godkända betyg, inga snälla G utan riktiga godkända betyg, kommer fler att klara av gymnasiet.Det förs fram kritik mot upplägget, men det var ju utredning. Hon konstaterade att det fanns för dålig arbetslivskoppling. Branschen tyckte att eleverna inte var så att säga job ready. De kunde inte få anställning. Det är också ett syfte med gymnasiet. Varför ska vi inte underlätta med mer praktiska inslag och yrkesinslag för dem som vill gå ut i arbetslivet? säger återigen att inte har klarat av gymnasieskolan. Vad gör man då? Jo, man sänker kraven. Det är ju det ni faktiskt gör. Ni tar bort en del ämnen. Ni tar bort hälften av samhällskunskapen för yrkeseleverna. En tredjedel av svenskan blir kvar. Ni tar bort engelska och lite matte och så har ni fixat till statistiken. Det duger inte, vi ha en stark gymnasieskola för yrkesprogram och högskoleförberedande program handlar det om att se till att skolan får de resurser som krävs för att eleverna ska nå målen. Det måste komma . Det hörde jag säga 2002. Men det har ändå inte hänt. Lärartätheten minskar i stället i skolan. Det är där vi måste göra satsningarna, inte sänka ribban.Jan sade att man skulle ha ettåriga yrkesprogram. Det var det som föranledde att vi gick ut och sade att vi ska ha minst treåriga gymnasieprogram. Vi motade i grind. Det lyckades vi ganska bra med. verkar ha fått pisk från något håll, för det kom aldrig så långt. Man vågade inte lägga fram ett sådant förslag. Det var bra. Men det var tack vare trycket från vårt håll.Den slutsats som jag drar återigen är att vi måste satsa på skolan, inte fixa och tricksa med siffror. Då handlar det inte om statistiken över hur många som lämnar gymnasieskolan utan godkända betyg utan om att vi inte ska hålla på och fixa och tricksa med hur många som får ett slutbetyg som inte är särskilt mycket värt när de väl har lämnat gymnasieskolan. Socialdemokraterna och har under mina som skolpolitiker alltid värnat att det ska vara så lätt som möjligt att komma in på gymnasiet. Man struntar fullständigt i hur det går för eleverna efter gymnasieskolan. Det är ett svek mot alla dessa ungdomar.Vi satsar på läraryrkets status. Vi inför lärarlegitimation så att de undervisande lärarna har utbildning i de ämnen de undervisar i. Vi gör just nu karriärstegssatsningar, som vi återkommer till. Vi har höjt kraven för att komma in på gymnasiet. Att det är olika antagningskrav till yrkesutbildning kontra studieförberedande utbildning är motiverat av att det är anpassat till hur eleverna sedan ska gå vidare till vissa program på universitet och högskola kontra yrkeshögskola. Kom inte och påstå att vi sänker kraven eftersom vi de facto höjer från tre till åtta ämnen och till tolv när det gäller de studieförberedande programmen.Hur som helst gillar ju inte den här politiken. Ni kan ju fortsätta att motionera om att ta bort kravet till studieförberedande utbildning. Ni kan fortsätta att motionera, men precis den politik som ni står här och pläderar för har totalt misslyckats. Det är därför på yrkesprogrammet inte får slutbetyg. Det är därför på de studieförberedande programmen inte får något slutbetyg. Det är ändå det som är gymnasieskolans uppdrag, att undervisa ungdomar och förbereda dem för högre studier eller för arbetslivet så att de får en gymnasieexamen. När så många inte fick det med er politik var det väl någonting som inte stämde. Det är ungefär kvar till studenten. Jag tror att jag kanske hade lite samma bild som om sången på trappan, de vita mössorna och väldigt många glada miner. Man firar att relativt hårt arbete, kanske med lite olika insatser från olika elever, faktiskt är till ända och att man verkligen är på tröskeln ut till vuxenlivet på många olika sätt.Det har för de flesta varit , för en del kanske , och förhoppningen är verkligen att det har varit krävande, intressanta, inspirerande och engagerande år så att eleverna faktiskt lämnar gymnasieskolan med en stark tro på sin egen förmåga att lära sig, med en stark kompetensbas för att antingen läsa vidare vid högskolan direkt eller ge sig ut i näringslivet eller offentlig sektor för att söka jobb, att de på olika sätt verkligen använder den kompetens som gymnasieskolan har gett. Det tror jag är det mål och den förhoppning som vi alla känner när vi ser de här bilderna.För att ändå vara lite personlig handlar det för min del också om att jag vet att den vita mössan till sonen är beställd, och det är kvar innan det är dags att också fira att de där åren är genomgångna.Ändå vet vi också att det för alldeles för många ungdomar inte enbart är glädje den där när de slutar gymnasiet. Det kanske också är en klump i magen därför att det inte blev riktigt som de hade tänkt sig. En del kanske har hoppat av gymnasieskolan. De står bredvid och ser sina tidigare klasskamrater fira att man genomfört gymnasieskolan, men av olika anledningar har de själva valt en annan väg, ibland för att de ville det själv, ibland för att de faktiskt inte klarade av gymnasieskolan och det de hade trott sig om.Det där är någonting som jag skulle hoppas att vi diskuterade utan att slänga olika politiska förslag i ansiktet på varandra. Det handlar faktiskt om de här individernas möjligheter till fortsatt lärande, till fortsatt tro på sig själva och sin förmåga att utveckla sina kompetenser. Det blir alltför lätt så att vi diskuterar huruvida det skulle finnas en ettårig gymnasieutbildning eller inte, vilket ju inte är fallet.Det vi diskuterar är, som en del av mina kolleger redan har sagt, ett motionsbetänkande. Den nya gymnasieskolan, Gymnasium 2011, är nu inne på sitt andra år. Det är först som vi fullt ut ser vad den leder till.Vi hade en öppen utfrågning om gymnasieskolan i . Jag måste ändå säga att oavsett hur det låter i den här debatten var det väldigt mycket positiva tongångar från dem som deltog när de berättade om det de hade sett. Ingen utvärdering har kunnat göras , men en del uppföljningar har i alla fall gjorts.I den öppna utfrågningen fanns det företrädare för huvudmän, för elever, för fackliga organisationer och för myndigheter. Jag skulle vilja nämna något av det som ändå var det positiva. Och det känns gott, måste jag väl också säga, när man som politiker har varit med och fattat beslutet om Gymnasium 2011 att det faktiskt är mycket som blir bra.Den nya gymnasieskolan är tydligare. Man upplever en bättre struktur. Det är tydligare utgångar från programmen, och det är positivt. Kunskapskraven är formulerade på ett sätt som i princip alla verkar nöjda med, säger generaldirektör. Fler poäng i yrkesämnen är uppskattat på de flesta program. Från branscherna är man över lag nöjd med den utformning som yrkesprogrammen har fått när det gäller ämnesplaner, examensmål, kunskapskrav med mera. Det är direkt taget ur den hearing som vi faktiskt hade för ett par månader sedan.Programråden är viktiga, både för att öka samverkan med näringslivet och för att känna att man på olika sätt kommer rätt i utbildningen så att den ger den kompetens som man behöver för dagens arbetsliv, men också för morgondagens.Herr talman! I vissa delar av har man svårt att rekrytera till vissa gymnasieutbildningar, trots att vi vet att det kommer att finnas ett stort arbetskraftsbehov inom de områdena. Jag besökte Vadsbogymnasiet i och industriprogrammet där. Där har man ett högt söktryck. Det syns inte alltid i den nationella debatten att det finns skolor som lyckas väldigt bra. Dels håller skolan en hög kvalitet på utbildningen, dels är det så att branscherna runt omkring och företagen i med tydliga signaler har visat varför det är så viktigt med just industriprogrammen. Därför handlar det inte om, som jag kan se det, att programstrukturen skulle vara fel, utan det handlar mycket om att kunskapen inte är tillräcklig om de behov som finns på arbetsmarknaden och den information som går ut till eleverna.Vid just det här tillfället var man i full färd med att förbereda utställningarna till , som skulle ske någon månad . Det var spännande att se de förberedelserna för att sedan kunna besöka elevernas montrar på och se hur det faktiskt blev. Man hade tillverkat fyrar med belysning, plåtarbeten och så vidare som var fantastiskt populära att också bjuda ut till försäljning.Det finns exempel, även om de är något färre än för industriprogrammet, där också vård- och omsorgsprogrammet har ett högt söktryck. Det handlar om att utbildningarna behöver göra sitt arbete, men också om att arbetsgivarna behöver vara tydliga med vilka krav som ställs för möjligheten att få jobb.Jag tror att det behöver göras mycket mer av de goda exempel vi kan se när det gäller vilka framgångsfaktorer de utbildningar och de skolor som lyckas rekrytera elever har. Vad är det som de gör? Vi bör titta på det i stället för att enbart fokusera på sifferexercis, se på minskande söktryck och så vidare.Jag vänder mig mot den bild som man gång på gång basunerar ut om att de elever som söker yrkesutbildningarna inte är lika smarta som de som söker de högskoleförberedande programmen. Det står i en artikel av ledamöterna i utbildningsutskottet att de elever som söker högskoleförberedande program är smartare än regeringen. Det är ganska frapperande att man i denna underliggande ton talar om att det finns en del elever som inte är lika smarta. Det gör mig ont att man har den bilden av unga människor.En av de allra viktigaste faktorerna i detta handlar om studie- och yrkesvägledning. Det handlar om den information som elever får. Jag har blivit uppringd av representanter som arbetar med gymnasieutbildning som säger: Snälla, tala om att det går att få högskolebehörighet på alla program! Vi har aldrig sagt någonting annat från allianspartiernas sida än att det går. Det var en viktig del av den nya gymnasiereformen att det skulle vara valbart för alla. Att då, som oppositionen gör, säga att vi stänger dörrarna för unga människor när det gäller gymnasieskolan är fel. är det rent av råljug som framförs när man säger att det inte går att läsa in högskolebehörighet på dessa program.Däremot vet vi att man ibland behöver läsa ett utökat program. Men ni har redan hört från talarstolen att vi nu gör en översyn och ser att man inom de 2 500 programmen ska kunna få högskolebehörighet. Det var inte så jättelänge sedan som Socialdemokraternas numera valda ledare i en av näringslivets morgontidningar ytterligare spred bilden av att man inte kunde läsa in högskolebehörighet på yrkesprogrammen.Herr talman! Vid utbildningsutskottets offentliga utfrågning om gymnasiereformen diskuterades vikten av att reformen får sätta sig och att varje ny ungdomskull får bästa möjliga förutsättningar för att göra väl underbyggda och motiverade val. Det är därför vi på många sätt har höjt kraven. Vi har höjt kraven på kompetens. Här har en viktig roll att spela för att kunna ge den grundläggande möjligheten att klara gymnasieskolan på ett bra sätt.Vi har ett ansvar för att skolan utformas så att den främjar kunskap och kreativitet, för att den använder sig av modern teknik och för att den tar avstamp i den aktuella forskning som finns om hjärna och lärande. Det ska göras på ett sätt så att varje elev får möjlighet att nå sin potential. Därför är det viktigt att hela utbildningskedjan hänger ihop.Grundskolan är en central del för att ge eleverna en chans att klara gymnasieskolan med bra resultat. Låt mig till slut bara nämna ett exempel som gör mig glad och som visar att det går.