bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — Utskottet välkomnar det arbete som regeringen gör inom detta område och vill understryka vikten av att även andra aktörer som arbetar med handels- och investeringsfrämjande, såsom Business , och , är engagerade i dessa frågor och kan bistå företag med konkreta råd och information. I sammanhanget har även svenska beskickningar en viktig roll, exempelvis genom att sprida korrekt information till näringslivet om verksamhetsländerna. Utskottet konstaterar att samtliga svenska myndigheter med exportfrämjande uppdrag har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om ansvarsfullt företagande och avrapportera om sitt arbete till regeringen. ändrade sin policy för ansvarsfullt företagande till att uttryckligen inkludera hänsyn till mänskliga rättigheter. Vad gäller slår statens ägarpolicy fast att alla statliga bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi för miljöhänsyn och socialt ansvarstagande, korruptionsbekämpning, jämställdhet och mångfald och att detta arbete ska kommuniceras internt och externt. Vidare är det enligt utskottet viktigt att regeringen arbetar för att internationella riktlinjer för exportkrediter innehåller dessa hänsyn och för att de tillämpas i alla länder. I flera motioner tas svenska företags sociala ansvar upp. Utskottet förutsätter liksom regeringen att svenska företag uppträder ansvarsfullt oavsett var i världen de är verksamma. Det är utskottets uppfattning att allt fler företag, men även konsumenter, inser vikten av att främja företagens sociala ansvar. Sekretariatet Globalt ansvar på har här en viktig roll i att samordna arbetet inom och med myndigheter men även kontakter externt med företag och andra intressenter. De statliga bolagen har ett stort ansvar för att agera ansvarsfullt. Statens ägarpolicy slår fast att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande, vilket definieras som miljö, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik samt jämställdhet och mångfald. De statliga bolagen ska följa internationella riktlinjer och lämna en årlig hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives (GRI) riktlinjer. Utskottet välkomnar att regeringen uppmuntrar styrelserna att arbeta mer systematiskt med dessa frågor och har uppdragit åt bolagen att återkomma till regeringen med hållbarhetsmål och strategier för hållbart företagande. Ett antal motionärer lyfter fram vikten av bindande regler för företags sociala ansvar. Utskottet välkomnar att det internationella arbetet för ansvarsfullt företagande pågår inom en rad olika organisationer och genom flera initiativ, såsom riktlinjer för multinationella företag, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter , FN-initiativet Global Compact, Global Reporting Initiative, ISO 26000 och . Även inom EU pågår arbete med ansvarsfullt företagande. Utskottet ser positivt på att regeringen är internationellt pådrivande när det gäller att föra upp frågor om ansvarsfullt företagande på dagordningen och anser att regeringen måste fortsätta att tillämpa, förbättra och främja internationella normer på området. Frågorna måste kontinuerligt tas upp i dialoger med andra länder. Utskottet vill betona att engagemanget i dessa frågor ska vara företagsägt och företagsdrivet men att regeringen aktivt bör uppmuntra företag att upprätta strategier för att leva upp till internationella åtaganden om ansvarsfullt företagande. I motioner framförs bl.a. att svensk vapenexport bör vara förenlig med hållbar utveckling. Regeringen lyfter i skrivelsen fram vapenexport som en potentiell målkonflikt. I första betänkande om politiken för global utveckling, 2003/04:UU3, framhöll utskottet att svensk politik om svensk exportkontroll och export av krigsmateriel måste föras i enlighet med målet för politiken för global utveckling, dvs. att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta inkluderar rättvise- och fattigdomsperspektivet och de huvuddrag som är kopplade till politiken, bl.a. om demokrati, mänskliga rättigheter och omsorg om miljön. Utskottet konstaterade i betänkande 2011/12:UU11 om strategisk exportkontroll att krigsmateriel endast får exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Utskottet betonade även att regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport särskilt framhåller den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende ska fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationen i mottagarlandet när det gäller mänskliga rättigheter ska alltid vägas in, även i de fall då det är fråga om materiel som i sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter. Tillsammans med de svenska riktlinjerna tillämpas även EU:s uppförandekod. Utskottet har framhållit vikten av att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Därför välkomnar utskottet att regeringen fattade beslut om en parlamentarisk kommitté för översyn av exportkontrollen av krigsmateriel. Utskottet noterar att arbetet i kommittén har påbörjats och att det huvudsakliga syftet med utredningen är att lämna förslag till ny krigsmateriellagstiftning för att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Utskottet noterar dessutom att kommittén även bl.a. kommer att utreda möjligheten att öka öppenheten och transparensen inom den svenska exportkontrollen, undersöka och kartlägga exportkontrollen i ett antal samarbetsländer samt överväga möjligheten att införa sanktionsavgifter inom exportkontrollområdet. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 19, 2011/12:U315 (S) yrkandena 16 (i denna del) och 21, 2012/13:U5 (MP) yrkandena 3 och 9 11, 2012/13:U306 (S) yrkandena 15 (i denna del) och 20. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar samt smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Jämför reservationerna 16 (SD), 17 (MP), 18 (SD) och 19 (SD). Utöver den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap arbetar regeringen inom samstämmighetspolitiken för utveckling med fem andra globala utmaningar, nämligen förtryck, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot samt konflikter och sviktande situationer. Regeringens bedömning av genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling 20102012 vad gäller samtliga globala utmaningar återges i en bilaga till skrivelsen. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter I kommittémotion 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 65 framhåller Socialdemokraterna FN:s resolution , vikten av att verka för att stärka sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) och rätten till fri abort samt att verka för att ta hänsyn till homo-, bi- och transexuellas (hbt) rättigheter. Vidare betonar Socialdemokraterna vikten av att stödja Afrikanska unionens kvinnokonvention och dess arbete för mänskliga rättigheter och jämställdhet samt (Cedaw). I kommittémotion 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 6 framför att om ska föra dialog med andra länder om abort bör frågan problematiseras utifrån olika aspekter, och det bör finnas en större respekt för och medvetenhet om abortens etiska dilemma. skriver i motionen att regeringen har valt att i hög grad arbeta tillsammans med när det gäller framtagandet av kampanjer på SRHR-området och yrkar på att regeringen fortsättningsvis bör tillsätta neutrala myndigheter eller i alla fall flera olika intresseorganisationer när den tar fram material för dialog med andra länder. I kommittémotion 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 12 kritiserar regeringens arbete med klimatförändringar och miljöpåverkan. framhåller att , genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs både inom biståndet och med additionella medel, kan bidra till att minska låsningarna i arbetet med att bekämpa de internationella klimatförändringarna. måste också aktivt verka för att få fram nya finansieringsmekanismer. Vidare vill införa ett ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder genom att öronmärka statens intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter för internationella klimatinsatser. uppmanar slutligen regeringen att erbjuda stöd i deras arbete med att ta fram en energistrategi med kriterier för energiinvesteringar. strategi är enligt mycket försenad, och även detta bör påtalas av regeringen. I kommittémotion 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 8 anför att bör lägga större fokus på att understödja UNHCR:s insatser än vad som är fallet och att finansiella stöd till organisationen bör öka. Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot Som ett led i kampen mot smittspridning vill Socialdemokraterna, i kommittémotion 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 10 och kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 11, betona flickors utbildning, stärkande av kvinnors ställning samt sexuell och reproduktiv hälsa, människors rätt till bromsmediciner till lägre priser och vikten av prevention. bör även vara med och finansiera forskning på området för att finna tillgängliga, verkningsfulla och prismässigt tillgängliga botemedel. Även i kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 66, kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 65 och kommittémotion 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 64 framhåller Socialdemokraterna flickors utbildning, stärkande av kvinnors ställning samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i kampen mot smittspridning. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 14 resonerar Socialdemokraterna om ohälsan som ett av de största hindren och hoten mot tillväxt och välfärd. Socialdemokraterna anför att hälsosystem i första hand är nationella regeringars ansvar men i kampen mot smittsamma sjukdomar krävs att tillräckliga resurser tillförs genom bistånd eller andra internationella insatser. Patentskydd och enskilda vinstintressen kan inte tillåtas att hindra detta. Även i kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 13 delvis framhåller Socialdemokraterna ohälsa som ett av de största hindren och hoten mot tillväxt och välfärd. Medicinsk kunskap, vårdkapacitet och läkemedel måste nå alla, oavsett inkomst. För att förebygga sjukdomar och ohälsa i utvecklingsländer och nå upp till de millenniemål som handlar om att minska barn- och mödradödligheten framhåller i kommittémotion 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 7 att tydligare bör lyfta fram vikten av ökade satsningar och ökad samverkan mellan olika aktörer såsom EU, FN, WHO och . Sammanfattning av miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet refererar i yttrandet till betänkande 2011/12:MJU25 Klimatpolitik och geologisk lagring av koldioxid. I detta anförde utskottet att en verkningsfull klimatpolitik förutsätter att och andra industriländer tar ledningen och ansvaret för åtgärder, inte enbart inom de egna landgränserna utan också i utvecklingsländer. Marknadsbaserade mekanismer i nuvarande och nya former kommer att vara centrala element i en internationell klimatsamverkan även efter 2012. Yttrandet behandlar även frågan om att öronmärka auktioneringsintäkter från handelssystemet. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig till det som anförs i skrivelsen om att det är en fortsatt viktig process att identifiera andra möjliga finansieringskällor, vid sidan av biståndet, för klimatrelaterade investeringar i utvecklingsländer och medelinkomstländer samt att skapa bättre förutsättningar för den privata sektorns klimatrelaterade investeringar på lokal och internationell nivå. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter I ett motionsyrkande framhålls vikten av stärkt sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR), rätten till fri abort samt vikten av att frågor om SRHR omfattar homo-, bi- och transexuellas (hbt) rättigheter. Utskottet konstaterar att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter fortfarande anses vara kontroversiella frågor i delar av världen. Trots att bristen på SRHR fortsätter att vara en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död bland fattiga kvinnor förblir frågor som rätten till preventivmedel och abort kontroversiella. Det gäller också frågor som rör homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Utskottet har behandlat sexuella och reproduktiva rättigheter, senast i betänkande 2012/13:UU2. Där konstaterade utskottet att verkar för jämställdhet och frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter både bilateralt och genom multilaterala processer. Utskottet framhöll även att ska fortsätta att vara pådrivande på dessa områden såväl i bilaterala sammanhang som inom EU och i multilaterala organisationer inklusive utvecklingsbanker. Utskottet anser liksom regeringen att det är viktigt att inom EU arbeta vidare med frågorna inom ramen för översynen av FN:s millenniemål efter 2015. Utskottet har i flera betänkanden framhållit att inom ramen för SRHR-politik utgör hbt-personers rättigheter en viktig fråga. I internationella SRHR-politik ingår att höja kompetensen om sexuell läggning och könsidentiteter i internationella arbete och på så sätt motverka att arbetet med SRHR automatiskt utgår från att alla människor är heterosexuella. Vidare ska fortsätta att verka för att diskriminering mot hbt-personer uppmärksammas som kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om en strategi för regionalt arbete med hiv och aids och SRHR samt arbete för homo-, bi- och transsexuella personers mänskliga rättigheter i söder om 20122013. Vad gäller ett motionsyrkande om abortfrågan i dialog med andra länder vill utskottet erinra om betänkande 2011/12:UU8. Där konstaterade utskottet i fråga om rätten till fria och säkra aborter att har en uttalad prioritering av jämställdhet i utvecklingssamarbetet och driver frågan om jämställdhet i utvecklingspolitiska sammanhang såväl bilateralt som multilateralt. Utskottet har vid ett flertal tillfällen konstaterat att stöder insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. är ett av de länder som är ledande i det internationella arbetet när det gäller att lyfta fram frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Utskottet vill upprepa att internationella SRHR-politik ligger fast. I motioner har vikten av internationella kvinnokonventioner och FN:s resolution framhållits. I skrivelsen redovisas att regeringen tydligt har prioriterat och inkluderat frågor om kvinnor, fred och säkerhet i relevant politikutformning samt arbetar med genomförandet av handlingsplanen för 1325. Utskottet anser att frågan om kvinnors roll i konflikter är viktig och bör vara en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsbyggande verksamheten. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att stödja och påskynda ansträngningarna att fullt ut genomföra resolutionerna och 1820 i enlighet med handlingsplanen. Utskottet vill särskilt lyfta fram behovet av att påskynda rekryteringen av fler kvinnor till Försvarsmakten. Ytterligare insatser avsedda att öka högre befäls kunskaper om genusfrågor, liksom om kvinnors behov i konfliktområden bör också uppmuntras. Utskottet välkomnar att försvarsministern har uppmärksammat dessa frågor. Utskottet anser vidare att in Military Operations (NCGM) i har en viktig roll att spela i genomförandet av FN-resolutionerna genom utbildning och kunskapsspridning. Utskottet anser vidare att om att avskaffa all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) är ett viktigt normativt instrument för att motverka diskriminering av kvinnor globalt och noterar att , tillsammans med de övriga nordiska länderna, bl.a. arbetar inom ramen för för att stärka konventionens övervakningskommitté och att regeringen uppmanar alla stater som har reservationer mot konventionen att se över dem i syfte att dra tillbaka dem. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U306 (S) yrkande 65 och 2012/13:U3 (SD) yrkande 6. konstaterar, liksom i betänkande 2012/13:UU2, att miljö- och klimatförändringar har störst påverkan på människor som lever i fattigdom. Fattiga människor som bor i slumområden, på landsbygden eller i avlägsna områden kan vara särskilt utsatta, och kvinnor och barn drabbas ofta hårdast. Vad gäller ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder konstaterar utskottet att miljö och klimat utgör en av tre tematiska prioriteringen i långsiktiga utvecklingssamarbete. Det övergripande målet för stöd till miljö och klimat är förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändringar i utvecklingsländer samt begränsad klimatpåverkan. Miljö- och jordbruksutskottet anför i yttrandet att en verkningsfull klimatpolitik förutsätter att och andra industriländer tar ledningen och ansvaret för åtgärder, inte enbart inom de egna landgränserna utan också i utvecklingsländer. Marknadsbaserade mekanismer i nuvarande och nya former är centrala element i en internationell klimatsamverkan. Miljö- och jordbruksutskottet noterar att regeringen under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 drev på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna och att detta arbete fortsätter. Enligt beslut på FN:s klimatmöten ska gå till åtgärder för begränsning och anpassning i utvecklingsländer. Miljö- och jordbruksutskottet framhåller även vikten av att göra ansträngningar för att finna nya former av finansiering utöver den offentliga, som ett led i en internationell process. instämmer i vad som framförs i miljö- och jordbruksutskottets yttrande. När det gäller frågan om att öronmärka auktioneringsintäkter från handelssystemet hänvisar miljö- och jordbruksutskottet i yttrandet till finansministerns svar på en interpellation (ip. 2011/12:27). Av svaret framgår att enligt EU:s utsläppshandelsdirektiv bör av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna, eller ett ekonomiskt värde motsvarande dessa inkomster, gå till klimatåtgärder på nationell eller internationell nivå. De klimatåtgärder som åsyftas i direktivet är t.ex. åtgärder för utsläppsminskningar, satsningar på klimatforskning och förnybar energi men också klimatåtgärder i utvecklingsländer. Det framgår vidare av svaret att en grundläggande princip för regeringen är att inte öronmärka intäkter till statsbudgeten för specifika ändamål. Regeringen anser att utgiftssidan inte ska bestämmas av enskilda inkomstkällor utan bedömas utifrån nationella prioriteringar men att denna princip inte påverkar regeringens höga ambitionsnivå på klimatområdet. instämmer i vad som framförs i miljö- och jordbruksutskottets yttrande. ansluter sig, liksom miljö- och jordbruksutskottet, till det som anförs i skrivelsen om att det är en fortsatt viktig process att identifiera andra möjliga finansieringskällor, vid sidan av biståndet, för klimatrelaterade investeringar i utvecklingsländer och medelinkomstländer samt att skapa bättre förutsättningar för den privata sektorns klimatrelaterade investeringar på lokal och internationell nivå. Vad gäller den del av yrkandet som berör verksamhet framhöll utrikesutskottet i betänkande 2010/11:UU13 att har ett särskilt ansvar för att driva på en uppföljning av utvecklingsbankernas arbete på klimat- och miljöområdet, som är högt prioriterat av regeringen, och att agera för att förnybar energiproduktion främjas genom institutionernas verksamhet. Utskottet konstaterade i betänkande 2012/13:UU13 att har antagit riktlinjer med kriterier för investeringar i fossil energi eller kolkraft. Utskottet välkomnar att regeringen verkar för en hög ambitionsnivå vid utformningen av organisationernas strategiska planer för att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och anser det viktigt att verksamheten i organ som , WTO och de regionala utvecklingsbankerna bygger på en hållbar utveckling. När det gäller energistrategi erfar utskottet att dess framtid är oklar och att därför har inkorporerat mycket av förslagets innehåll i andra strategier. Vidare noterar utskottet att kommer att diskutera ett mindre omfattande ramverk som eventuellt kommer att ersätta försöket med en strategi. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionen 2012/13:U5 (MP) yrkande 12. Med anledning av ett motionsyrkande om att bör öka sitt finansiella stöd till UNHCR konstaterar utskottet att stöd och hjälp till flyktingar och internflyktningar kräver insatser på flera områden, såsom det långsiktiga utvecklingssamarbetet, det humanitära biståndet, migrationsområdet och genom internationell samverkan. lösningar och gemensamma strategiska insatser kan bidra till att minska bördan för de länder som hyser stora flyktinggrupper och även till att öka kapaciteten att bygga samhällen i dessa länder och bidra till utvecklingen i hela regioner. Regeringen framför i skrivelsen att det omfattande svenska stödet till olika humanitära organisationer, liksom till , har bidragit till arbetet med att finna varaktiga lösningar för flyktingar och skyddsbehövande. Inom EU har regeringen bl.a. bidragit till att det gemensamma europeiska asylsystemet utvecklas i nära samarbete med UNHCR. Utskottet konstaterar att är den fjärde största givaren till UNHCR och att stödet bidrar till att möjliggöra organisationens omfattande verksamhet som det internationella samfundets ansvariga organ för flyktingfrågor. har genom betänkande 2012/13:UU2 (rskr. 2012/13:91) tagit ställning till finansiella stöd till UNHCR, varför motion 2012/13:U3 (SD) yrkande 8 avslås. Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot I likhet med vad regeringen framhåller i skrivelsen vill utskottet betona att hållbara hälsosystem, ökad tillgång till läkemedel och hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder även i fortsättningen är av stor vikt för att bekämpa smittsamma sjukdomar och andra hälsohot. Sammanhållna hälsosystem och tillgång till effektiva och säkra läkemedel är en förutsättning för långsiktiga hälsoinsatser. Utskottet välkomnar att antog en övergripande strategi för Sveiges samarbete med () där stärkande av fattiga länders hälsosystem är en prioriterad fråga. Utskottet betonar vikten av ett aktivt svenskt arbete vad gäller hälsosystem, genusrelaterad ohälsa samt mödradödlighet och välkomnar att regeringen har lyft dessa frågor i olika internationella sammanhang. Utskottet tar ovan upp frågan om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter men vill även i detta sammanhang välkomna att regeringen beslutade om en strategi för regionalt arbete med hiv och aids och SRHR samt arbete för homo-, bi- och transsexuella personers mänskliga rättigheter i söder om 20122013. Utskottet konstaterar att strategins långsiktiga mål bl.a. är att minska antalet nya hiv-infektioner och förbättrade levnadsvillkor för kvinnor och flickor som drabbas av hiv och aids. Samarbetet ska rikta in sig på stöd till kapacitetsutveckling genom Afrikanska unionen (AU) och Regionala ekonomiska gemenskaper (REC:s), nätverk för enskilda organisationer, företag och forskningsinstitutioner samt stöd för påverkansarbete och politiska processer. Arbetet ska framför allt rikta in sig på södra och östra , där epidemin är mest omfattande. Utskottet välkomnar att kvinnor och flickor som aktörer särskilt uppmärksammas. Det svenska stödet och dialogen genomförs i nära samverkan med och regionala aktörer, och ett utökat samarbete med näringslivet ska sökas. Det framförs i en motion att för att förebygga ohälsa tydligare bör lyfta fram vikten av ökade satsningar och ökad samverkan mellan olika aktörer såsom EU, FN, WHO och . Utskottet kan konstatera att biståndsminister och , ambassadör med särskilt ansvar för internationella arbete på hiv/aids-området, [ Ett globalt engagemang i hälsofrågor skulle kunna leda till bättre resultat inte bara efter 2015 utan . Artikel i .]