bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — Syftet med samtalet var dock inte att ge några instruktioner om hans deltagande i konferensen. Det är inte känt om medverkade vid konferensen. Det framgår av svaret att lämnade en revisionsberättelse med invändning efter att ha iakttagit flera allvarliga brister hos . Bland bristerna kan nämnas bristande ekonomisk uppföljning samt bristande intern styrning och kontroll. tog därefter fram ett ambitiöst åtgärdsprogram för att komma till rätta med bristerna. En uppföljning av åtgärdsprogrammet utförd på styrelsens uppdrag av ett revisionsföretag visade att delar av dessa brister fortfarande kvarstod som det förelåg risk för ett starkt negativt resultat . I promemorian anges att regeringen beslutade att anställa som generaldirektör i . beslutade regeringen att förordna en annan person som tillfällig chef för . beslutade regeringen att anställa som länsöverdirektör vid i län. Genom en ny skrivelse som ställdes till begärde utskottet att få svar på ett antal kompletterande frågor. Som svar översändes en promemoria som upprättats inom Landsbygdsdepartementet (bilaga A4.3.3). På frågor om förflyttningen av från anställningen som generaldirektör för till anställningen som generaldirektör i har följande uppgetts. Vid beredningen av ärendet konstaterades att omständigheterna var sådana att en förflyttning var nödvändig med hänsyn till bästa. Det fanns dessutom synnerliga skäl för att ge beslutet omedelbar verkan. Av promemorian framgår vidare att lämnade som redovisats tidigare en revisionsberättelse med invändning mot ledningens förvaltning och årsberättelse. Enligt uppvisade interna styrning och kontroll betydande brister inom flera områden och årsredovisningen gav inte en rättvisande bild i flera avseenden. För att komma till rätta med bristerna beslutade om en åtgärdsplan. Externa revisorer anlitades och dessa rapporterade till styrelsen hur arbetet med åtgärdsplanen fortskred. Efter det att hade redovisat sitt halvårsbokslut kunde det konstateras att resultatet hade försämrats allvarligt och att underskottet uppgick till . Vidare hade den kortfristiga likviditeten försämrats. lämnade de externa revisorerna en rapport enligt vilken genomförandet av åtgärdsplan inom flera områden var bristfälligt. Särskilt riktades kritik mot kvarstående brister i fråga om den interna styrningen och kontrollen. I dåvarande gjordes bedömningen att arbetet med att förbättra den interna styrningen och kontrollen och åtgärda ekonomiskt ansträngda läge inte bedrivits på ett tillfredsställande sätt. beslutets omedelbara verkställande bedömdes situationen för vara sådan att omedelbara åtgärder för att förbättra ekonomin samt intern styrning och kontroll var nödvändiga. höll utskottet en offentlig utfrågning med f.d. generaldirektören för (bilaga B7). uppgav inledningsvis att 2006 fick i uppdrag av regeringen att ta fram en ny prognos över hur mycket skog som behövde skyddas i för att miljömålet Levande skogar skulle kunna uppnås. Underlaget utgjorde en del av en rapport som överlämnades till regeringen . överlämnade regeringen propositionen En skogspolitik i takt med tiden till . Skogsskyddet och frågan om levande skogar behandlades inte i propositionen, och av propositionen framgick att regeringen avsåg att återkomma i dessa delar. Enligt var det många som uppfattade förslag som kontroversiella. Skogsnäringen ansåg att förslagen var för långtgående medan miljörörelsen menade att förslagen var otillräckliga. När det gäller frågor kring deltagande i den konferensen som anordnades av 2008 uppgav han bl.a. följande. eller fick han en förfrågan från om att delta i en konferens som föreningen anordnade. Konferensen skulle äga rum i och tanken var att han vid konferensen skulle redogöra för ovan nämnda förslag. Även företrädare för Skogsindustrierna skulle närvara. Vid den aktuella tidpunkten hade han varit generaldirektör för och detta var den första aktivitet i regi som han valde att ställa upp på. Anledningen till att han inte gjort det förut var att han tidigare varit ordförande i . Han hade fram till konferens deltagit i 25 30 aktiviteter i skogsnäringens regi. blev han uppringd av Skogsindustriernas dåvarande skogsdirektör som uppgav att ordförande varit väldigt polemisk i sin inbjudan till föreningens konferens och att det var olämpligt att deltog i konferensen. kommenterade inte uttalandet. Enligt hände det att han fick propåer från skogsnäringen om hur han borde agera. blev uppringd av dåvarande jordbruksministern . Normalt brukade han inte anteckna klockslag för telefonsamtal men eftersom samtalet var ganska exceptionellt gjorde han en anteckning i sin anteckningsbok. tog ministern upp frågan om deltagande i konferens. Enligt jordbruksministern var det olämpligt att närvarade vid konferensen och argumenterade mot regeringen. svarade att han inte skulle argumentera mot regeringen. Han uppgav vidare att han skulle redogöra för den rapport som och regeringen ännu inte hade tagit ställning till. Därefter följde en kort diskussion om detta. Enligt framförde ministern samma argument som Skogsindustriernas företrädare men ministern sade inte att det fanns påtryckningar på ministern från Skogsindustrierna. Jordbruksministern sade inte uttryckligen att skulle avstå från att närvara vid konferensen. Budskapet från ministern var dock enligt mycket tydligt. Enligt ministern var deltagande i konferensen problematiskt och han uppmanades att tänka över saken. Han uppfattade det som att ministern gav honom direktiv att inte delta vid konferensen. sade att han skulle fundera på saken och återkomma. Vid samtalet diskuterades varken kritik från skogsnäringen eller skogspolitikens två jämställda mål. funderade och kontaktade jordbruksministern per telefon . Det var som konferensen skulle äga rum. Han informerade ministern om att han skulle delta i konferensen. Han sade också att han inte kunde hoppa av med så kort varsel och att han inte skulle bedriva någon polemik mot regeringen utan endast redogöra för förslag. Jordbruksministern kommenterade inte beskedet närmare. Det var ett kort och neutralt samtal. som generaldirektör för hade flera kontakter med företrädare för . Vid dessa kontakter framfördes aldrig någon kritik när det gällde avvägningen mellan produktions- och miljömålen. Det redovisade telefonsamtalet avvek från tidigare kontakter eftersom samtalet rörde en detaljfråga och en detaljsynpunkt. När det gäller frågor kring omplaceringen av uppgav han bl.a. följande. blev han uppkallad till jordbruksministern som informerade honom om att han skulle lämna och bli placerad i . Det var ett kort möte. Närvarande vid mötet var även departementets rättschef. Vid mötet sades inget om gällande arbetsrättsliga regler. informerades inte heller om sina rättigheter. Som grund för omplaceringen åberopade ministern ekonomiska situation samt brister i myndighetens interna styrning och kontroll. Det är riktigt att det var och hade varit en del problem inom . En förklaring till detta var att myndigheten var relativt ny. Med anledning av den kritik som framfördes i vidtog en rad åtgärder för att komma till rätta med problemen. Av halvårsberättelsen framgick att det alltjämt fanns en del kvar att göra. bedömning var dock att Skogstyrelsen hade kommit en bra bit på väg med att lösa problemen inom myndigheten. Det visade sig också senare att problemen var åtgärdade vid utgången av 2008. Regeringen fattade beslut om hans förflyttning . Hans förordnande som generaldirektör löpte till . fick alltså lämna posten som generaldirektör ca . höll utskottet en offentlig utfrågning med landsbygdsminister (bilaga B13). När det gäller frågor kring regeringens beslut att skilja från uppdraget som generaldirektör för uppgav landsbygdsministern bl.a. följande. lämnade en revisionsberättelse enligt vilken interna styrning och kontroll uppvisade betydande brister inom flera områden. Som exempel kan nämnas att årsredovisningen saknade kommentarer om myndighetens ekonomiskt ansträngda läge, att resultaträkningen redovisade ett för högt resultat och att anslagsförbrukningen var för lågt redovisad. De bristfälliga rutinerna hade även medfört att inte uppfyllde kraven för hanteringen av stöd från landsbygdsprogrammet. Detta innebar fördyringar och att stödutbetalningar försenades. hade inte heller tillräcklig kontroll över anläggningstillgångar och stöldbegärlig egendom. Det var helt enkelt ingen ordning och reda på myndigheten. beslutade om en åtgärdsplan för att komma till rätta med bristerna, men lämnade externa revisorer en rapport som visade att genomförandet av styrelsens åtgärdsplan var bristfälligt inom flera områden. När problem blev tydliga var det förhoppning att den sittande generaldirektören skyndsamt skulle åtgärda dessa. blev det dock tydligt att tillräckliga åtgärder inte hade vidtagits, att var i behov av en ny chef och att situationen var brådskande eftersom fara förelåg för skattebetalarnas pengar. Han informerade om att regeringen avsåg att förflytta honom till . Anledningen till omplaceringen var ovan redovisade brister. informerades om anledningen till omplaceringen, och departementets rättschef informerade bl.a. om de arbetsrättsliga förhållandena. deltagande i konferens inverkade inte på beslutet att förflytta honom. När det gäller frågor om telefonsamtal uppgav landsbygdsministern bl.a. följande. hade han och hans medarbetare flera kontakter med i olika frågor. Han har tyvärr inget minne av det telefonsamtal som redogjort för och som skulle ha ägt rum . Han har dock ingen anledning att ifrågasätta uppgifter om att de talades vid om deltagande i konferens. Det vore honom emellertid främmande att kontakta en myndighetschef i syfte att ge instruktioner om deltagande i en konferens. har ju dessutom själv uppgett att han efter samtalet ansett sig oförhindrad att delta i konferensen, att han meddelat ministern detta och att han då inte mötts av någon negativ reaktion. Han har heller inget minne av att han, före det aktuella samtalet med , skulle ha kontaktats av företrädare för Skogsindustrierna som varit kritiska till deltagande i konferens. Han håller inte för otroligt att samtalet har ägt rum. Som minister kontaktas han av en rad intresseorganisationer. Det är korrekt att departementet i det skriftliga svaret till utskottet uppgett att syftet med kontakten med var att informera honom om den kritik som framförts till departementet samt att följa upp och föra en dialog om hur arbetade med och kommunicerade de skogspolitiska målen. Han och hans f.d. statssekreterare var i ett inledningsskede väldigt osäkra på det redovisade telefonsamtalet och svaret är ett uttryck för deras gemensamma minnesbild. Det har gått aktuellt telefonsamtal och han har ingen klar minnesbild av telefonsamtalet. Landsbygdsministern har vid utfrågningen uppgett att han inte har något klart minne av det aktuella telefonsamtalet men att han inte har någon anledning att ifrågasätta den dåvarande generaldirektörens uppgifter om telefonsamtalet och om att de vid samtalet talade om generaldirektörens deltagande i konferens. Det råder dock olika meningar om ministern avrådde generaldirektören från att delta i konferensen. Som har kunnat konstatera finns det ett behov av informella kontakter mellan förvaltningsmyndigheterna och . Detta är nödvändigt för en väl fungerande förvaltningsapparat. Sådana informella kontakter innebär dock risker för ministerstyre och bör därför vara inriktade på information, och inte på styrning. Det finns inte något utrymme för en enskild minister att ge direktiv till en myndighetschef om dennes deltagande i en konferens. När det gäller det aktuella telefonsamtalet vill utskottet hänvisa till behovet av en viss försiktighet. Direktiv till en myndighet meddelas av regeringen kollektivt. Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande från utskottets sida. 4.4 Brev från kulturministern till landshövding I en anmälan till , bilaga A4.4.1, begärs det att utskottet granskar frågor kring ett brev från kulturminister till landshövding . Enligt anmälan har det förekommit uppgifter i massmedia om att kulturminister skickade ett handskrivet brev i personlig ton till den nytillträdda landshövdingen för län, . I brevet bifogades ett brev från en bekant till kulturministern och hennes make . I detta bifogade brev ska det, enligt anmälaren, ha uttryckts starka uppfattningar i ett för aktuellt ärende angående planer för strandängarna mellan Vitemöllla och Haväng i . Brevet avslutades, enligt anmälarens uppgift, med uppmaningen Må du fatta ett klokt beslut och var undertecknat med Många varma hälsningar från vännen . Anmälaren anför att brevet enligt samma uppgift var skickat på papper och med kulturministerns förtryckta namn. Anmälaren framhåller vidare att har granskat om statsråd genom uttalanden handlat i strid med gällande ordning i frågan om formerna för regeringens styrning av myndigheter. Utskottet har då vid olika tillfällen uttalat att statsråd bör iaktta försiktighet med vilka uttalanden de gör och att det måste ses som olyckligt om sådana uttalanden uppfattas som försök till otillbörlig påverkan. Mot den bakgrunden anser anmälaren att kulturministerns agerande måste betraktas som anmärkningsvärt och vill därför att granskar om kulturministerns brev kan uppfattas som en otillbörlig påverkan på myndigheten. Till grund för granskningen har bl.a. legat två promemorior som har upprättats inom , bilaga A4.4.23, samt en offentlig utfrågning av kulturminister , bilaga B10. Med undantag för vissa ärenden som gäller verkställighet inom försvarsmakten avgörs regeringsärenden, enligt 7 kap. 3 § regeringsformen, av regeringen vid regeringssammanträde. Beslutsfattandet i regeringen sker därmed genom kollektivt fattade beslut. Det innebär att regeringsformen i princip tar avstånd från ministerstyre, dvs. rätten för ett statsråd att även statsrättsligt sett avgöra regeringsärenden. Enligt 12 kap. 2 § regeringsformen får ingen myndighet bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. I 1 kap. 9 § regeringsformen (RF) föreskrivs en allmän regel om saklighet och opartiskhet i offentlig verksamhet. Enligt denna paragraf ska domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet i sin verksamhet. Om en framställning till regeringen avser ett ärende som uppenbarligen ska avgöras av en annan myndighet får , enligt 19 § förordning (1996:1515) med instruktion för , överlämna framställningen till den berörda myndigheten. Gula boken (Ds 1998:39, s. 2629) innehåller riktlinjer för handläggningen av överlämnandefrågor i . Vitemölla och Haväng strandbackar i är naturreservat, och enligt ett tidigare beslut ska naturreservatets areal fördubblas. I samband med områdets utökning skulle även en skötselplan för naturreservatet tas fram, något som saknats. Enligt i län har en hel del igenväxning skett, och för att restaurera området behöver man återskapa omfattningen av det öppna landskapet och ta ned delar av en tallplantering. Syftet är att bevara en rad unika växt- och djurarter. Dessa frågor m.fl. tas upp i förslaget till skötselplan. Förslaget har remissbehandlats , och . Det reviderade förslaget till skötselplan fick stor uppmärksamhet, och oro uttrycktes för att naturreservatet skulle skövlas. fattade beslut om skötselplanen (dnr 511-17097-2012 1291-202). I den anmälaren hänvisar till framgår att kulturministern anser att hennes brev inte kan missuppfattas. Enligt kulturministern har hon inte tagit ställning i frågan, utan endast uppmanat landshövdingen att fatta ett klokt beslut. Även landshövding framhåller i samma artikel att hon inte har uppfattat brevet som något annat än en vänskaplig hälsning. har vid ett flertal tillfällen granskat om statsråd genom uttalanden har handlat i strid med den gällande ordningen i fråga om formerna för regeringens styrning av myndigheter. Utskottet genomförde 2007 en översiktlig genomgång av utskottets granskning av uttalanden som gjorts av statsråd fr.o.m. /92 /06 (bet. 2006/07:KU20 s. 210 f.). Av översikten framgår att granskningarna i huvudsak gällt huruvida uttalandet haft som syfte att påverka förvaltningsmyndigheters grundlagsreglerade självständighet samt om en myndighet har kunnat uppfatta sig som bunden av ett uttalande. Utskottet har uttalat sig angående statsråds rätt att göra uttalanden och uttryckt att en viss återhållsamhet måste iakttas när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag, med hänsyn till statsråds speciella ställning och regeringsformens bestämmelser om myndigheternas självständighet. Utskottet har anfört att ett statsråd visserligen har i likhet med alla andra medborgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att statsråd med hänsyn till sin speciella ställning och reglerna för myndigheters självständighet bör iaktta viss återhållsamhet när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning mot enskild eller tillämpning av lag. Utskottet har vidare uttalat att vid en bedömning om ett uttalande kan uppfattas som en otillbörlig påverkan på myndigheten måste betydelse tillmätas såväl avsikten med uttalandet som på vilket sätt uttalandet har kunnat uppfattas av myndigheten. Därutöver har utskottet uttalat att vid en bedömning bör det i viss (men inte avgörande) mån vägas in om statsrådet är ansvarigt för den sakfråga uttalandet avser eller inte. Utskottet har i några fall också framhållit att det är angeläget att ett enskilt statsråds uttalande inte riskerar att uppfattas som ett direktiv till en myndighet, vilket ska meddelas kollektivt i form av t.ex. förordningar och regleringsbrev. granskade utskottet kulturminister uttalande i ett brev till . I utskottets ställningstagande framhölls att utskottet vid olika tillfällen uttalat att statsråd bör iaktta försiktighet med vilka uttalanden de gör och att det måste ses som olyckligt om sådana uttalanden uppfattas som försök till otillbörlig påverkan, som det gjorts i fråga om . Utskottet anförde även att brevet i detta ärende gav uttryck för en besvikelse i det i ärendet aktuella brevet som kunde uppfattas som ett försök att tillrättavisa (bet. 2010/11:KU20, s. 231 f). Utskottet begärde svar på vissa frågor i en skrivelse som sändes till . Härutöver begärde utskottet en kopia av kulturministerns brev inklusive det bifogade brevet. Som svar översändes en promemoria från till utskottet (bilaga A4.4.2). När det gäller frågan om vilka rutiner som tillämpas vid överlämnande av skrivelser anges det i promemorian att i regel tilllämpar de rutiner som framgår av 19 § förordningen (1996:1515) med instruktion för samt den tidigare versionen av Gula boken (Ds 1998:39). Det anges även att innehållet i brevet till kulturministern var sådant att bedömde att det stod klart för brevskrivaren att frågan skulle prövas av i län. Vidare framhålls att kulturministerns agerande inte innebar att ärendet överlämnades till , utan endast hade till syfte att informera landshövdingen om innehållet i brevet till kulturministern. Av promemorian framgår även att brevet till kulturministern diariefördes i och att kulturministerns brev till landshövdingen tillfördes i akten i kopia kort efter att det hade skickats. Som svar på frågan om vilka kommentarer granskningsanmälan ger anledning till i fråga om otillbörlig påverkan uppges i promemorian att ärendet inte rör en sakfråga för vilken kulturministern eller ansvarar och att ärendet inte heller är föremål för regeringens ställningstagande, utan hanteras av i län. Därför uppfattades brevet till kulturministern närmast som en opinionsyttring. Det framhålls vidare att formuleringen i kulturministerns brev visar att kulturministern inte har haft för avsikt att påverka handläggningen i någon riktning, utan endast att informera landshövdingen om denna opinionsyttring. Därför, anförs det, har kulturministern således endast vidarebefordrat en opinionsyttring till den ansvariga myndigheten utan att själv ange något ställningstagande i sakfrågan. Slutligen framhålls att landshövdingen inte har uppfattat kulturministerns agerande som en otillbörlig påverkan, så som framgår av bilagorna till granskningsärendet. I promemorian bifogades såväl kulturministerns brev som det vidarebefordrade brevet. Utskottet begärde svar på vissa kompletterande frågor i en skrivelse som sändes till . Som svar översändes en promemoria från till utskottet (bilaga A4.4.3). Som svar på frågan om brev som inkommer till och som innehåller så kallade opinionsyttringar brukar överlämnas till de berörda myndigheterna anges att sådana vanligtvis inte överlämnas i formell mening till någon myndighet. Däremot kan det inom ramen för ett informationsutbyte mellan och myndigheterna förekomma att det lämnas upplysningar för kännedom om t.ex. inkomna opinionsyttringar. Slutligen anges, som svar på frågan om i vilket syfte kulturministern i sitt brev angav att det bifogade brevet var skrivet av en bekant till kulturministern och hennes make, att syftet var att ge en bakgrund till varför brevet skickats till kulturministern. Utskottet höll en utfrågning med kulturminister (bilaga B10). Kulturministern anförde att det i ärendet aktuella brevet hade registrerats, i likhet med de andra brev och skrivelser som inkommer till , men att det antagligen hade uppfattats som delvis privat eftersom brevskrivaren höll en privat ton. Kulturministern konstaterade därvid att det inte var en fråga som rörde och lät därför brevet gå vidare med en personlig hälsning till landshövdingen. I fråga om avsikten med den personliga hälsningen till landshövdingen framhöll kulturministern att det var en hälsning till den nya landshövdingen i som kulturministern haft mycket kontakt med i riksdagsgruppen. Avsikten var inte att försöka påverka ärendet. Kulturministern anförde att det möjligen var något obetänksamt att hänvisa till att brevskrivaren var en bekant till kulturministern och hennes make, men att det inte fanns något syfte med upplysningen och att det är olyckligt om det uppfattades så. Kulturministern framhöll att man får vara försiktigare i fråga om rutiner för brevskickande. Under utfrågningen framkom att kulturministern därtill hade skickat ett e-postmeddelande, vilket inte registrerades, till brevskrivaren med information om att brevet hade mottagits och vidarebefordrats till landshövdingen. Enligt kulturministerns uppfattning innebar vidarebefordringen av brevet inte att ärendet överlämnades, utan endast att en opinionsyttring vidarebefordrades. Kulturministern framhöll vidare att brev och skrivelser som inkommer till vanligtvis besvaras med information om att ärendet inte rör (om så är fallet). På frågan om varför kulturministern i detta fall hade valt att agera på ett annorlunda sätt anförde kulturministern att det endast var i informativt syfte. I fråga om varför kulturministern valde att skicka den personliga hälsningen på brevpapper anförde kulturministern att det i högre grad hade kunnat tolkas som ett försök till påverkan om ett neutralt papper i stället hade valts. Hälsningen skulle registreras på i , vilket också skedde. Slutligen anförde kulturministern att hon inte kunde bedöma vilken avsikt brevskrivaren hade med att skicka brevet till . har vid olika tillfällen uttalat att statsråd bör iaktta viss återhållsamhet när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning eller tillämpning av lag. I det aktuella granskningsärendet framstår det som klart att kulturministerns avsikt med brevet inte var ett försök att påverka . Utskottet anser emellertid att det finns utrymme för en ökad tydlighet från kulturministerns sida i fråga om åtskillnad mellan privat agerande och agerande i tjänst. Utskottet kan konstatera att den opinionsytt- ring ärendet gäller har hanterats enligt en annan ordning än den ordinarie.