bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — Utskottet understryker att detta inte får innebära ett mindre fokus på att nå millenniemålen utan anser att detta i stället ska vara en för ytterligare ansträngningar för att förverkliga dessa mål. Därför välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen , vilken utskottet och tagit ställning till (bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91), aviserar särskilda satsningar i de allra fattigaste länderna för att nå millenniemålen om minskad barnadödlighet och ökad tillgång till vatten och sanitet, men också för ett starkare engagemang för demokratisering, yttrandefrihet och de fattigaste ländernas anpassning till klimatförändringarna. Ett framgångsrikt genomförande av politiken för global utveckling bidrar också till att förverkliga millenniemålen. Utskottet konstaterar att biståndsminister har utsetts av FN:s generalsekreterare att ingå i en ny högnivåpanel, Millenniemålspanelen, med uppdrag att ge förslag till en vision för och utformning av en framtida global utvecklingsdagordning. Utskottet välkomnar deltagandet i panelen som ska samordna sitt arbete med den mellanstatliga arbetsgrupp som vid om hållbar utveckling, även kallad +20, fick i uppgift att utforma mål för hållbar utveckling. Millenniemålspanelen ska avlämna en slutrapport inför . Utskottet understryker även vikten av att inom EU fortsatt har en hög profil i arbetet med frågor om samstämmighet för utveckling och välkomnar att regeringen arbetar för effektiva arbetsformer för samstämmighet och globala utmaningar inom EU. väntas lämna ett meddelande om utvecklingsagendan inklusive mål för hållbar utveckling. Utskottet avser att på lämpligt sätt följa biståndsministerns arbete i och arbete som rör utvecklingsagendan och uppföljningen till +20. Vad avser motionsförslag om jämställdhets- och könsmaktsperspektiv i den svenska politiken för global utveckling har utskottet i flera betänkanden, däribland senast betänkande 2012/13:UU2, betonat att ett jämställdhets- och könsmaktsperspektiv ska genomsyra den svenska politiken för global utveckling. Dessa perspektiv är en central del såväl av rättighetsperspektivet som av fattiga människors perspektiv på utveckling. Rättighetsperspektivet tar sin utgångspunkt i respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnets rättigheter. Utskottet betonar återigen att jämställdhetsperspektivet är centralt för att bidrag till global utveckling och kampen mot fattigdomen ska bli effektivt. I en motion framhålls vikten av att regeringen säkerställer att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive aktörer inom den privata sektorn, följer politik för global utveckling. Motionärerna nämner särskilt riskkapitalbolaget . Utskottet delar regeringens bedömning i skrivelsen att dialogen och samverkan om samstämmighetspolitiken för utveckling med olika delar av samhället har stärkts , både nationellt och internationellt. Det är glädjande att det finns ett stort intresse för politiken bland olika civilsamhällesorganisationer, liksom inom det privata näringslivet. En bred diskussion och ett brett deltagande från olika samhällsaktörer som med sin kunskap och sina erfarenheter bidrar till politikens mål är en förutsättning för att nå politikens mål. Utskottet vill i linje med detta även instämma i det synsätt som framförs i en motion om att även ska arbeta utifrån ett PGU-perspektiv. Flera myndigheter, däribland Sida, har regeringens uppdrag att bidra till genomförandet av PGU genom att till exempel bistå med kunskap och analys när politikens utformas. Ett antal nätverk finns också, både mellan och myndigheter och mellan olika myndigheter, där utvecklingsperspektivet berörs. Regeringen nämner i skrivelsen att man prioriterar arbetet med bättre styrformer för myndigheter, vilket kan bidra till att myndigheternas expertkunskaper och analys får bättre genomslag i politiken. Utskottet konstaterar även att regeringen har en referensgrupp för CSR (Corporate Social Responsibility) där näringslivet deltar. En ny strategi har tagits fram inom referensgruppen för hur det svenska näringslivets kompetenser och erfarenheter i ökad utsträckning kan göras tillgängliga för fattiga människor genom de internationella finansinstitutionerna samt EU och FN. Vad gäller kan utskottet, i likhet med vad som står i betänkande 2012/13:UU2, konstatera att vid 2012 förstärktes styrningen av bolaget genom beslut om en ny ägaranvisning. Enligt denna ska , liksom tidigare, bidra till målet för politik för global utveckling om en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet återkommer till verksamhet i avsnittet om finansiella marknader inklusive kapital- och skatteflykt. Vikten av att såväl regering som riksdag redogör för konsekvensanalyser som hanterar mål- och intressekonflikter framhålls i en motion. Utskottet konstaterar att överväganden mellan olika politiska intressen och mål är en del i det politiska arbetet, och eftersom samstämmighetspolitiken för utveckling i princip berör alla politikområden är förekomsten av mål- och intressekonflikter påtaglig i arbetet med utformning och genomförande av politiken. Utskottet har i tidigare betänkanden (bl.a. 2003/04:UU3) understrukit att mål- och intressekonflikter tydligare bör synliggöras inom samstämmighetspolitiken. Även nu framhåller utskottet behovet av en tydlig analys kring detta och välkomnar att regeringen i den nu aktuella skrivelsen har valt att fokusera på en global utmaning för att kunna ge mer utförliga exempel på regeringens arbete och tydligare illustrera potentiella mål- och intressekonflikter. Utskottet finner att fördjupade analyser från regeringen, myndigheter och andra berörda aktörer är till stor nytta i arbete med att redogöra för och resonera kring möjliga mål- och intressekonflikter. Motionsvis har förslag framförts som rör organisation och resurser vad gäller PGU-arbetet samt byte av ministertitel. Utskottet noterar vad regeringen framhåller i skrivelsen om samordning och samverkan. Regeringens bedömning 20102012 visar att förbättringar kan ske när det gäller samordning och samverkan inom samstämmighetspolitiken. Detta bekräftas av en utvärdering från OECD3[ , (Dac), review, 2009.] som konstaterar att utformning av samstämmighetspolitiken för utveckling är god men att genomförandet av politiken har varit svårare, bl.a. vad gäller samordnings- och samverkansmekanismer. Utvärderingen slår fast att genomförandet saknar en stark mekanism för samordning och att har begränsade verktyg och begränsad kapacitet att samordna och medla mellan olika delar av . Även utvärderingar från Statskontoret4[ Till exempel Statskontorets utvärderingar 2011:25 och 2006:13.] visar på svårigheter i arbetet med s.k. tvärsektoriella frågor. (SOU 2011:21) konstaterar att dagens globala politik kräver ett målmedvetet samarbete över departementsgränser men att revirtänkande i det löpande interdepartementala samarbetet kan vara hämmande. Utskottet noterar vad regeringen anför om att man kommer att beakta slutsatserna från denna utredning för att förstärka samordningen av internationella frågor inom där samstämmighetspolitiken utgör en viktig del. Regeringen kommer även, enligt skrivelsen, att genomföra en extern utvärdering med fokus på arbetsformer och styrningen av samstämmighetspolitiken för utveckling inom . Utskottet välkomnar det utvecklingsarbete som bedrivs inom men vill med anledning av motionerna erinra om att beslutskompetensen, enligt regeringsformen, i frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelning av resurser inom utrikesförvaltningen, ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i denna typ av frågor. I fråga om Sadev konstaterade utskottet i betänkande 2012/13:UU2 att det finns en samsyn i utrikesutskottet om behovet av att reformera utvärderingsverksamheten vad gäller svenskt bistånd. Utskottet betonade i betänkandet att en bred politisk enighet bör eftersträvas kring den framtida verksamhetsutformningen och att det är av särskild vikt att det inte uppstår något glapp i utvärderingsverksamheten under övergången till den nya utvärderingsfunktionen. Utskottet uteslöt inte att en framtida utvärderingsverksamhet kunde förläggas till . Biståndsminister lämnade vid utskottets sammanträde information om formerna för utvärdering av biståndet. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att fr.o.m. ansvara för avvecklingen av Sadev (dir. 2012:128)5[ Tilläggsdirektiv till Utredningen om avvecklingen av Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ) (dir. 2012:128).]. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté i form av en expertgrupp som ska utvärdera och analysera internationella bistånd (dir. 2013:11)6[ Kommittédirektiv 2013:11. Expertgrupp för utvärdering och analys av internationella bistånd.]. Den nya expertgruppen ersätter Sadev. Expertgruppens uppdrag är att beställa, sammanställa, genomföra och kommunicera utvärderingar, analyser och studier om biståndets genomförande, resultat och effektivitet. Utskottet välkomnar inrättandet av kommittén och understryker betydelsen av att expertgruppen får en oberoende och självständig ställning. Det finns en bred politisk majoritet om vikten av utvärdering av biståndets genomförande och långsiktiga effekter och om att utvärderingsverksamheten ska svara mot behovet av kvalitativt och relevant beslutsunderlag. Utskottet har under beredningen av ärendet framhållit betydelsen av att det inte uppstår något glapp i utvärderingsverksamheten och understryker vikten av att expertgruppens verksamhet inleds utan dröjsmål. Med anledning av motionsförslag om att inrätta ett system där regeringar, enskilda medborgare och civilsamhällets organisationer i påverkade länder ges möjlighet att via ambassader eller civilsamhällets organisationer presentera klagomål konstaterar utskottet att eftersom svenska ambassader lyder under förvaltningslagen finns det möjligheter att via ambassader framföra denna typ av klagomål. Då centrala områden inom politiken för global utveckling såsom den gemensamma handelspolitiken och jordbrukspolitiken faller inom ramen för unionens exklusiva behörighet vill utskottet även framhålla att EU-delegationerna i aktuella länder fyller en viktig funktion. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2010/11:U226 (MP) yrkande 1, 2010/11:U298 (V) yrkande 1 och 5, 2010/11:U306 (S) yrkande 3, 2010/11:U313 (MP), 2011/12:U315 (S) yrkande 3, 2011/12:U322 (MP) yrkande 5, 2011/12:U329 (V) yrkande 11 och 12, 2012/13:U4 (S), 2012/13:U5 (MP) yrkande 1, 2012/13:U208 (V) yrkande 6 och 16 och 2012/13:U306 (S) yrkande 4 (i denna del). Ekonomiskt utanförskap inklusive vissa biståndsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden med fokus på ekonomiskt utanförskap och bistånd. Jämför reservationerna 5 (MP), 6 (V), 7 (S, MP, V) och 8 (SD). I skrivelsen konstaterar regeringen att den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap handlar om fattiga länders och människors bristande möjligheter att kunna delta i, bidra till eller dra nytta av den globaliserade ekonomins möjligheter. För att bryta det ekonomiska utanförskapet behövs inkluderande tillväxt. Med inkluderande tillväxt avses tillväxtmönster där hela samhället, dvs. även fattiga och sårbara människor, deltar, bidrar och gynnas. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 5 framhåller Socialdemokraterna att utgångspunkten i utvecklingsarbetet måste vara människors egen initiativförmåga och kraft att skapa möjligheter att komma ur fattigdomen. Socialdemokraterna vill därför stödja entreprenörskap och kooperation i utvecklingsländer. Vidare vill Socialdemokraterna fokusera på att stärka fattiga människors, inte minst kvinnors, möjligheter att äga och driva företag och stärka deras rättigheter, och motionärerna understryker även vikten av facklig organisering och respekt för mänskliga rättigheter i arbetslivet. I yrkande 13 delvis förespråkar Socialdemokraterna ett nytt globalt samarbete (en ny global deal) mellan kapital och arbete för att skapa ömsesidig respekt och förståelse för varandras villkor. Likväl som att fackföreningar inser näringslivets vinstintresse måste företagen acceptera den fria förenings- och förhandlingsrätten. I yrkande 14 anför Socialdemokraterna att fattigas ägande-, avtals- och arbetsrätt skapar möjlighet till verklig tillväxt. En stark politisk beslutskraft och facklig-politisk samverkan krävs för att nå framgångar i en global konkurrens. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 15 framförs ett likalydande yrkande. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 64 framhåller Socialdemokraterna att måste sätta större press på de rika och stora givarländerna, exempelvis inom EU och G8, att leva upp till sina egna löften. Vidare anser Socialdemokraterna att bör verka för ett ökat internationellt bistånd till och en snabbare och mer omfattande skuldavskrivning till de allra fattigaste länderna. Socialdemokraterna betonar i kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 8 att ska driva på för en aktiv utvecklingspolitik som främjar demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Partiet understryker behovet av stärkta demokratiinsatser, inklusive partinära demokratistöd och åtgärder för att stärka fackliga rättigheter och den sociala dialogen. I motionen poängterar Socialdemokraterna också kulturens roll i biståndet när det gäller att stärka yttrandefriheten, folkbildningen och demokratiska samtal. I kommittémotion 2012/13:U241 av m.fl. (MP) anför att politik för global utveckling behöver anpassas till den nya demografiska situation som växer fram genom att i ökad grad uppmärksamma äldres rättigheter och villkor i världen och särskilt i fattiga länder. I kommittémotion 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 2 vill att regeringen upprättar ett tydligt och transparent system som visar hur avräkningar bidrar till målsättningarna i PGU, dvs. I kommittémotion 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 1 anför att regeringen i det svenska jämställdhetsarbetet och i internationella sammanhang tydligare bör lyfta fram vikten av att skapa de förutsättningar som behövs för att ge kvinnor möjligheten att delta i utbildning och bli tillgängliga för den formella arbetsmarknaden. I enskild motion 2012/13:U225 av och (båda S) kritiserar motionärerna att regeringen minskar kulturbiståndet. Motionärerna framhåller att kulturen är en självklar del av det bistånd som ska främja utveckling och demokrati i alla länder och menar att det är hög tid att återupprätta kulturens roll i det svenska biståndet. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att stimulera företagande och entreprenörskap i utvecklingsländer. Bistånd kan stimulera företagande och entreprenörskap genom att stödja öppna och bättre fungerande marknader som skapar förutsättningar för fattiga människor att delta som ekonomiska aktörer på jämlika villkor. Det handlar om kapacitets- och kunskapsbyggande stöd som stärker institutioner och underlättar handel nationellt, regionalt och globalt genom att man t.ex. effektiviserar tullhanteringen, stärker äganderätten och bekämpar korruption. Utskottet vill framhålla rättsstatens betydelse för fattiga människor och understryker vikten av att stärka fattiga människors legala rättigheter såsom äganderätt, affärsrätt och arbetsrätt. Genom att ge fattiga människor rätt till sina tillgångar ger man dem även möjlighet att skapa intäkter. Utskottet understryker även vikten av att minska klyftorna mellan kvinnors och mäns tillgång till mark, krediter och produktionsmedel. Jämställdhet och kvinnors roll och villkor är en av de tematiska prioriteringarna i det svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen antog en policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt internationellt utvecklingssamarbete 201020157[ På lika villkor Policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt internationellt utvecklingssamarbete 20102015.]. Ett av de fyra områden som denna policy fokuserar på är kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor. Bland de mål som ska verka för finns att främja kvinnors entreprenörskap och öka servicen för företagsutveckling och finansiella system som tillgodoser behoven hos kvinnor som är egna företagare. Vidare ska verka för att stärka kvinnors möjligheter och kapacitet att organisera sig och agera kollektivt för gemensamma intressen på arbetsmarknaden, inklusive inom den informella sektorn. Utskottet noterar att årliga rapport om utvecklingen 2012 handlar om jämställdhet och ekonomisk utveckling. Rapporten, vilken presenterades för utrikesutskottet och finansutskottet vid en föredragning , visar hur ökade investeringar i jämställdhet genererar ökad produktivitet och tillväxt och därmed kan bidra till utveckling. Investeringar i jämställdhet leder enligt rapporten till utveckling på tre huvudsakliga plan: Jämställdhet ökar produktiviteten: Avskaffande av hinder som diskriminerar kvinnor på arbetsmarknaden skulle kunna öka produktiviteten med så mycket som i vissa länder. Jämställdhet ger resultat för nästa generation: Ökad kontroll över hushållet för kvinnor leder till förändrade konsumtionsmönster, vilket i sin tur gynnar barn. Förbättrad hälsa och utbildning för kvinnor leder till bättre hälsa och utbildning för deras barn. Jämställdhet leder till mer representativt beslutsfattande: Att stärka kvinnor som ekonomiska, politiska och samhälleliga aktörer kan förändra politiska val och bidra till att institutioner blir mer representativa. Vad gäller mänskliga rättigheter i arbetslivet konstaterar utskottet att Internationella arbetsorganisationen (), för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor, har som grundläggande mål att bekämpa fattigdom och främja social rättvisa. Till uppgifterna hör att främja sysselsättning och bättre arbetsvillkor i hela världen samt att värna om fackliga fri- och rättigheter. stöder, som framgått bl.a. genom betänkande 2010/11:UU15, arbete för universell ratifikation och uppfyllande av organisationens åtta kärnkonventioner om mänskliga rättigheter (områdena föreningsfrihet och förhandlingsrätt, icke-diskriminering i arbetslivet, förbud mot tvångsarbete och förbud mot barnarbete). bidrar bl.a. till utvecklingssamarbete via det partnerskapsavtal som har slutits mellan Sida och . Avtalet fokuserar på tre tematiska områden: sysselsättningsintensiv ekonomisk tillväxt, föreningsfrihet och kollektivavtal samt arbetsmiljö. Jämställdhet prioriteras dessutom som horisontellt tema. I den internationella debatten uppmärksammas alltmer betydelsen av sociala trygghetssystem kopplat till utmaningen att skapa en hållbar och jämlik utveckling. Internationella arbetsorganisationen antog en rekommendation om grundläggande sociala förmåner. Rekommendationen utarbetades mot bakgrund av att av världens befolkning saknar adekvat socialt skydd. Den är avsedd att fungera som vägledning för de utvecklingsländer som vill införa och gradvis bygga ut sociala trygghetssystem och syftar till att garantera allas rätt till sjukvård samt ekonomisk trygghet för barn, för personer i arbetsför ålder utan tillräcklig inkomst, för personer med nedsatt arbetsförmåga och för äldre. Kommissionen har lagt fram meddelandet Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete (KOM(2012) 446) som utskottet tagit del. I meddelandet belyses hur det sociala skyddet främjar en hållbar utveckling för alla och hur EU:s utvecklingssamarbete kan bidra till att stärka politiken och systemen för socialt skydd. Rådet för utrikes frågor antog rådsslutsatser om socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete. Där slår rådet fast att socialpolitik har en omskapande roll genom att den främjar rättvisa, social integration och dialog med arbetsmarknadens parter. I rådsslutsatserna anges riktlinjer för EU:s framtida utvecklingssamarbete vad gäller socialt skydd. Utskottet konstaterar att står bakom rådsslutsatserna och förutsätter att dessa återspeglas i EU:s och medlemsstaternas agerande i utvecklingssamarbetet. Utskottet betonar vikten av tillgång till rent vatten och sanitet. Enligt siffror från och saknar uppskattningsvis 2,5 miljarder människor runt om i världen tillgång till drägliga sanitära förhållanden. Utskottet anser att undermåliga sanitära förhållanden kan bromsa andra utvecklingsframgångar och att tillgång till fullgod sanitet påverkar hälsan, livsmiljön och möjligheten till utbildning och arbete. Exempelvis kan flickor som tvingas uträtta sina behov utomhus hellre undvika att äta och gå hungriga, vilket innebär att många flickor när de väl får chansen att gå i skolan inte kan tillgodogöra sig det som lärs ut på ett fullgott sätt. Utskottet välkomnar att ökad tillgång till vatten och sanitet är en av prioriteringarna i budgetpropositionen , vilken utskottet och har godkänt (bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91). Regeringen följer därmed upp åtagandet från förra årets budgetbehandling (prop. 2011/12:1 Utgiftsområde 7, bet. 2011/12:UU2) om en samlad ansträngning för att tydliggöra och stärka bidrag till millenniemålen med särskilt fokus på millenniemålen 4 om minskad barnadödlighet, 5 om förbättrad mödrahälsa och 7 om att säkra en miljömässigt hållbar utveckling. Utskottet konstaterar vad gäller det sistnämnda målet att regeringen avser att öka fokus på delmålet om förbättrad tillgång till vatten och sanitet, vilket bedöms ha hög relevans även för millenniemålen 4 och 5. Som en del av ansträngningen för att nå millenniemålen har avsatts i budgeten för att stärka arbetet för tillgång till rent vatten och sanitet. Utskottet finner att siffror från och visar att delmålet om att halvera andelen människor som inte har tillgång till rent dricksvatten till 2015 har uppnåtts. Vad gäller sanitet är situationen sämre. Med dagens takt kommer delmålet om att halvera andelen människor som saknar en godtagbar sanitär standard inte att nås . Utskottet framhåller att stora insatser krävs på området och anser att frågan om tillgång till rent vatten och sanitet måste stå högt på den utvecklingspolitiska dagordningen. Utskottet välkomnar att biståndsministern avser att lyfta fram dessa frågor som medlem i den millenniemålspanel som ska ta fram ett ramverk för framtida globala utvecklingsmål. Utskottet har tagit del av in the Twenty-First Century: A Celebration and A Challenge som tar upp frågan om en alltmer åldrande befolkning. I rapporten konstateras det att den ökade livslängden är en av mänsklighetens största bedrifter. Människor lever längre tack vare mer näringsrik mat, bättre sanitet, medicinska framgångar, bättre sjukvård, utbildning och bättre ekonomi. Av de femton länder som har fler än tio miljoner äldre är sju utvecklingsländer. Rapporten konstaterar att den ökande livslängden ger upphov till oro när det gäller samhällets kapacitet att bemöta de utmaningar som följer med denna demografiska förändring. I för äldre8[ Plan of Action on Ageing .] betonas den roll de äldre har i den ekonomiska och sociala utvecklingen och att de genom att delta i samhället främjar demokratin och de äldres rättigheter. Handlingsplanen framhåller bl.a. vikten av att underlätta för äldre att få en inkomst, introducera och utveckla trygghetssystem, motverka åldersdiskriminering, stärka äldres och särskilt äldre kvinnors deltagande i samhälleliga beslut, skapa en äldrevänlig miljö samt säkerställa tillgång till och kvalitet på hälso- och sjukvård. Den som nämns ovan visar på de framsteg som har gjorts sedan antogs 2002 samt framhåller vilka fortsatta utmaningar, bl.a. i form av att säkerställa äldres inkomst, möjliggöra tillgången till kvalitativ hälsovård och skapa en äldrevänlig miljö, som finns att arbeta med. Utskottet betonar de stora utmaningar som ligger i de demografiska förändringar som vi ser i många utvecklingsländer .