bet · H101KU6 · 2013-11-13 00:00:00 — Det är ingen ändring i sak, men det är så att vi har möjlighet att få del av handlingarna i parlamentet.Jag tycker att det här är en förbättring jämfört med den tidigare hållningen där allting var, så att säga, hemligstämplat . Med glädje yrkar jag bifall till regeringens proposition. Då ska jag förklara varför jag tycker att det här är ett problem - jag ska försöka i alla fall.Det som jag ser som en mycket stor risk med det här är att det blir mycket mer omfattande sekretess än vad det hade blivit med det system som vi redan har . De här formuleringarna i sekretessbestämmelsen har nämligen en räckvidd som når långt utöver de avtal som du diskuterar just . De når också till en väldigt stor del av hela EU-samarbetet. Därför berör de också myndigheter, dokument och uppgifter som har en mycket större räckvidd än vad du talar om när du talar om de här internationella frihandelsavtalen.Problemet är om svenska myndigheter börjar agera som du menar att gör. Jag tror att många av oss som sitter i har märkt att det finns problem med hur man hanterar sekretesstämpeln på . Börjar det sprida sig genom att man får mycket lättare att sätta hemligstämpel på dokument, handlingar och uppgifter runt om i svenska myndigheter vore det en väldigt olycklig utveckling. Det är den utvecklingen som jag är rädd för och som jag inte tycker att det finns särskilt mycket spärrar för i det här lagförslaget. Jag delar inte den uppfattningen. Det vore bra om man i så fall kunde få fram exempel på vilka fall det här skulle vara, för det är faktiskt ganska mycket sekretess. Sedan tror jag att vi alla delar uppfattningen att hemligstämpeln på UD ibland kanske har använts lite väl flitigt, även när det gäller sådant som har varit väl känt av alla. Man kan fundera på varför de har gjort det i de här fallen. Jag tror att vi alla tycker att det ibland kan bli nästan lite komiskt.Men jag kan inte se i det här lagförslaget på vilket sätt det här skulle bli vidare och större än vad det i verkligheten är . När det gäller utbytet mellan EU-länder, inte minst bland myndigheter, finns det även ganska mycket som är sekretessbelagt, av det ena eller det andra skälet. Men missbrukas det är det naturligtvis en sak för och att påpeka det. Och jag ser inte att den här lagstiftningen blir bredare för att man får detta på bordet. Då har jag inget mer att tillägga. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen.Konstitutionsutskottets ordförande påminner mig om berättelsen om riksdagsledamoten som hittade ett kvarglömt manuskript på en bänk. Det var hans kollegas och meningsmotståndares manus. I marginalen stod det: Är argumentationen svag, höj rösten!Jag har nog inte hört ordföranden tala i det tonläget tidigare under den här mandatperioden.Peter liknade sig vid en riddare beredd att rida ut i korståg. Ja, så föll faktiskt orden. Han använde vapenmetaforer i sitt tal. Han talade om yxhugg. Ja, han talar till och med om att han går mot den stora yxan. Då ser man livligt framför sig på en vit häst. Och så är det vi andra som står där med den stora yxan.Han talar om fina hemligstämplar och den enkla vägen med hemligstämpel. Och så varnar han för att vi öppnar för slentrianmässiga beslut. Han sammanfattar med att säga att regeringen kastar in handsken.I så fall är det märkligt att inte vi allesammans har sett det som han har sett. Han skakar om oss. Det kan man åtminstone se på . Av någon anledning vänder under pågående debatt. Eller möjligen skedde det i och med en artikel med i , där man målade upp ridande i det här korståget och där han visade att han förde den rättfärdiga kampen.Låt mig erinra mig när jag hörde ett tonläge likadant som detta. När var rösten så hög förra gången? Jag skulle vilja säga att det var i valrörelsens . Då kan man höra sådana här tonlägen från mer än ett parti. Man kan höra hur människor tar i från tårna, precis som vår ordförande gjorde.Är det verkligen en valrörelse? Vad är det för korståg som rider ut i? Jag skulle vilja påstå att det är fara värt att det är hans kampanj för hans kandidatur till som vi såg början av. Det var det som den här debatten handlade om. Hade vi inte haft EU-valet är det sannolikt, menar jag, att hade valt ett betydligt lägre tonläge och kanske tillhört majoriteten. Jag är tämligen säker på att då också hade gjort det.Vad handlar alltså det här om? Jo, det handlar om att alla beslut av samma slag tas en gång för alla i stället för att samma beslut tas om och om igen - ingenting annat. Det är så som vi har hört: Offentligheten har företräde framför sekretess. Det är ett rakt skaderekvisit. Låt mig för tydlighets skull läsa innantill i den lagtext vi ska anta vid nästa votering:"Sekretess i det internationella samarbetet 1 a §Sekretess gäller för uppgift som en myndighet har fått från ett utländskt organ på grund av en bindande EU-rättsakt eller ett av EU ingånget eller av godkänt avtal med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, om det kan antas att möjlighet att delta i det internationella samarbete som avses i rättsakten eller avtalet försämras om uppgiften röjs." Jag har anmält mig till debatten för att jag vill framhålla och tydliggöra några saker. På flera ställen i betänkandet och i propositionen står det att ambition att arbeta för mer öppenhet i det internationella samarbetet är hög och fortsatt ska vara det. måste man ta i beaktande att det finns länder som inte tycker som vi gällande långtgående offentliga handlingar. Vi kan konstatera att vi får svårare att få tillgång till uppgifter, eller inte alls får det, om vi inte kan visa att det finns sekretessbestämmelser för vissa uppgifter som vi kan få del av från andra länders myndigheter. möjligheter att ingå internationella avtal kan alltså försämras eller helt omöjliggöras.Vi inför för dessa uppgifter ett rakt skaderekvisit. Det är den svagaste sekretessnivån och innebär att myndigheten, för att den ska kunna belägga uppgiften med sekretess och neka utlämnande, måste komma fram till att ett utlämnande leder till skada för . När det gäller meddelarfriheten har den tystnadsplikt som följer av den nya bestämmelsen inte företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Meddelarfriheten har alltså fått en starkare position i propositionen och i betänkandet än i departementspromemorian. Det här handlar om en förändring vi gör för att ska kunna delta effektivt i förhandlingar och samarbeten med andra länder. Vi ska fortsatt arbeta för en hög grad av offentlighet i internationella samarbeten, och våra svenska myndigheter uppmanas - ja, är skyldiga - även framöver att då en handling begärs ut göra självständiga sekretessbedömningar och sträva efter öppenhet. Slutligen har utskottet sagt att vi ska återkomma till frågan i lämplig form för att följa upp hur sekretessbestämmelsen har tillämpats. Vi kan med detta konstatera att inte bara utan vi alla, trots vissa skarpa ord i denna debatt, värnar och värdesätter vår svenska offentlighet och öppenhet högt.Jag yrkar på godkännande av förslaget i betänkandet. Mycket har redan sagts i den här frågan. Jag vill konstatera att tillstyrker regeringens förslag om en ny sekretessbestämmelse som är till skydd för det allmännas intresse. Syftet är att säkerställa att svenska myndigheter ska uppfylla de internationella förpliktelser om sekretess och tystnadsplikt som krävs av oss, men endast i den utsträckningen att vi ska kunna få del av handlingarna. Annars ska det inte vara sekretess.Bestämmelsen innebär att den uppgift vi har fått från en annan myndighet eller ett utländskt organ ska vara en bindande rättsakt som gör att vi är förpliktigade att ha ett sekretesskydd för uppgifterna. Det innebär alltså att vi om vi ska kunna delta i det internationella samarbetet bör ha en sekretessregel. Vi utformar nu en regel som gör att vi inte för varje akt måste utforma en ny sekretessregel. Det är ett sätt att besluta det.Det som är särskilt viktigt i det här fallet är att det ska göras en prövning i varje enskilt fall. För varje handling ska det göras en prövning, och prövningen ska visa att vi annars inte skulle ha fått del av den och inte kunnat delta i samarbetet. Annars är det inte sekretess. Prövningen ska alltså göras - vi ska inte dela ut sekretesstämplar som kan användas i större utsträckning än vad man har gjort tidigare. Visst, det är en generell bestämmelse, men är det kvar att vi ska göra en prövning i varje enskilt fall. Meddelarfriheten finns kvar. Det finns alltså ingen absolut sekretess i det här förslaget, och det är bra. Jag yrkar på godkännande av förslag.