bet · H001JuU20 · 2013-05-03 00:00:00 — Utskottet anförde då att våldtäkt och grov våldtäkt är brottstyper som utgör allvarliga våldsbrott och att grov våldtäkt följaktligen är ett av de brott som föreslås leda till skärpta straff med den lagstiftning om skärpta straff för allvarliga våldsbrott som infördes . Utskottet anförde vidare att det dock inte var berett att föreslå att en ny rubricering synnerligen grov våldtäkt skulle införas. Utskottet vidhåller sin inställning att en ny brottsrubricering synnerligen grov våldtäkt inte bör införas. Något initiativ från sida bör därför inte tas. Motionerna 2011/12:Ju359 (S) yrkande 23 och 2012/13:Ju373 (S) yrkande 33 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skärpt straff för människohandel och om att ersätta koppleribrottet med brottet människohandel. Jämför reservationerna 11 (SD) och 12 (S, V). I motionerna 2011/12:Ju408 yrkande 1 och 2012/13:Ju396 yrkande 1 efterfrågar och (båda SD) skärpta straff för trafficking. Motionärerna anför att beräknar att kriminella nätverk tjänar ca på trafficking. Det innebär att trafficking, efter narkotika och vapen, kan anses vara världens tredje största form av organiserad brottslighet. I kommittémotionerna 2011/12:Ju359 yrkande 25 och 2012/13:Ju373 yrkande 35 av m.fl. (S) samt i motion 2011/12:Ju269 av och (båda S) begärs att ett nytt människohandelsbrott införs som även innefattar de förfaranden som rubriceras som koppleri. Motionärerna anför att ett sådant brott skulle ha ett högre straffvärde än dagens koppleri. Eftersom människohandel, till skillnad från koppleri, är ett s.k. brott mot person skulle dessutom möjligheterna för brottsoffren att få skadestånd öka. I motionerna 2011/12:Ju318 yrkande 6 och 2012/13:Ju235 yrkande 6 begär och Skånberg (båda KD) att kravet på att otillbörligt medel ska ha använts vid människohandel bör slopas även för vuxna . Motionärerna anför att kravet på otillbörliga medel har medfört att åtal för människohandel i vissa fall har justerats till koppleri eftersom det inte har gått att styrka att otillbörliga medel har använts. I motionerna 2011/12:Ju318 yrkande 7 och 2012/13:Ju235 yrkande 7 av och Skånberg (båda KD) framför motionärerna att tullen och polisen bör ges ökade befogenheter för spaning, ingripande, utredning och straffåtgärder i kampen mot människohandel. Enligt 4 kap. 1 a § första stycket döms den som, i annat fall än som avses i 1 §, genom olaga tvång, vilseledande, utnyttjande av någons utsatta belägenhet eller med annat sådant otillbörligt medel rekryterar, transporterar, överför, inhyser eller tar emot en person i syfte att han eller hon ska exploateras för sexuella ändamål, avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte, för människohandel till fängelse i lägst två och högst . Av paragrafens andra stycke framgår att den som begår en gärning som avses i första stycket mot en person som inte har fyllt döms för människohandel även om inte något sådant otillbörligt medel som anges där har använts. Enligt paragrafens tredje stycke är påföljden för ett mindre grovt brott som avses i första eller andra stycket fängelse i högst . Frågan om ett offer för människohandel kan betraktas som målsägande om förfarandet åtalas eller bedöms som koppleri eller grovt koppleri har behandlats av Utredningen om människohandel m.m. (SOU 2008:41 s. 126 f.). Utredningens slutsats är att ett offer för människohandel normalt sett bör vara att anse som målsägande även om förfarandet åtalas eller bedöms som koppleri eller grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § . Frågan om offret har ställning som målsägande måste dock i sista hand avgöras i varje enskilt fall, anser utredningen. I budgetpropositionen anför regeringen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 29 f.) vad gäller arbetet mot internationell brottslighet att såväl polisen som och deltar i verksamheten vid både mot grov organiserad brottslighet och Operativa rådet där utredningar om grov gränsöverskridande brottslighet ofta hanteras. Vid den internationella åklagarkammaren i finns en operativ samordningsfunktion som bl.a. bistår det Operativa rådet i dess arbete. Vidare ingår det nationella samordningssystemet för Eurojust i den operativa samordningsfunktionen. Denna förening av samordningssystem på nationell och internationell nivå förväntas innebära effektivitetsvinster. I sin slutredovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2011/12:174) angav regeringen (s. 74 f.) att bekämpningen av människohandel är en central del av regeringens långsiktiga strategi för att mobilisera mot den grova organiserade brottsligheten. Insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål är dock mycket resurskrävande. Ett framgångsrikt arbete kräver en stor uthållighet från de brottsbekämpande myndigheternas sida. Regeringen gav därför i uppdrag åt och att stärka insatserna mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Ju2008/7403/PO). Sammantaget syftade åtgärderna till att öka kompetensen inom polisen, förbättra samverkan med andra myndigheter och organisationer samt öka och effektivisera de operativa insatserna i syfte att öka antalet uppklarade brott. Uppdraget avsåg internationellt samarbete samt en utökad metod- och kompetensutveckling som kunde förväntas leda till att fler operativa insatser kan initieras. Uppdraget slutredovisades med rapporten av regeringsuppdraget till att förstärka insatserna mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Ju2011/2027/Å). i har i uppdrag att samordna arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. arbete har enligt regeringen gett resultat och förbättrat insatserna mot människohandel för sexuella ändamål, bl.a. har ett nationellt metodstöd inrättats och nationella riktlinjer tagits fram. I det nationella metodstödet ingår ett Nationellt metodstödsteam mot prostitution och människohandel (NMT). De aktörer som ingår i NMT är , , lokala polismyndigheter med särskilt ansvar för människohandelsfrågor, prostitutionsgrupperna från , och inom , samt . gav regeringen i ett utökat uppdrag som också omfattar människohandel som bedrivs i andra syften än för sexuella ändamål. Utskottet behandlade i betänkande 2010/2011:JuU8 (s. 54 f.) ett motionsyrkande om att straffen för trafficking skulle skärpas. Utskottet ansåg att straffskalan ger utrymme för en adekvat straffmätning såväl i de allvarliga fallen som i de mindre allvarliga fallen av människohandel. gav i samband med behandlingen av regeringens proposition Ett utvidgat straffansvar för människohandel (prop. 2003/04:111) i betänkandet 2003/04:JuU20 Människohandel regeringen till känna att den borde utreda hur en ny bestämmelse om människohandel borde utformas i vilken det inte uppställs ett krav på att gärningsmannen använt otillbörliga medel för att kunna dömas för brottet (rskr. 2003/04:232). En särskild utredare gavs i uppdrag (dir. 2005:152) att göra en översyn av straffbestämmelsen om människohandel och särskilt överväga om det för straffansvar inte längre ska krävas att otillbörliga medel använts. Frågan kom därefter att behandlas av Utredningen om människohandel m.m. i betänkandet Människohandel och barnäktenskap ett förstärkt straffrättsligt skydd (SOU 2008:41). Utredningens bedömning var att kravet på otillbörliga medel borde kvarstå. Denna bedömning delades av såväl regeringen i proposition 2009/10:152 Förstärkt straff för människohandel som av (bet. 2009/10:JuU33, rskr 2009/10:273). Utskottet behandlade i betänkande 2010/11:JuU8 (s. 54 f.) motionsyrkanden om att ett nytt människohandelsbrott bör införas som även innefattar de förfaranden som rubriceras som koppleri och om att kravet på otillbörliga medel bör slopas även för vuxna . Utskottet konstaterade med hänvisning till tidigare uttalanden från behandlingen av motsvarande motionsyrkanden (bet. 2009/10:JuU33 s. 9 f.) att det inte hade ändrat uppfattning i frågan om huruvida ett nytt människohandelsbrott bör införas som innefattar de förfaranden som rubriceras som koppleri. Utskottet vidhöll också att kravet på att otillbörliga medel i människohandelsparagrafen inte bör slopas när det gäller vuxna . Utskottet behandlade i samma betänkande (s. 54 f.) även ett yrkande med samma lydelse som de nu aktuella om att tull och polis bör ges ökade befogenheter. Utskottet uttalade, med hänvisning till ett tidigare uttalande från behandlingen av motsvarande motionsyrkande, att det pågår ett aktivt arbete för att förstärka de brottsbekämpande myndigheternas insatser mot människohandel. Enligt utskottet hade detta konstaterande alltjämt fog för sig och utskottet hade inte heller i övrigt ändrat inställning till de önskemål som framfördes i motionen om ökade befogenheter för tull och polis. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att straffskalan för människohandel ger utrymme för en adekvat straffmätning såväl i de allvarliga fallen som i de mindre allvarliga fallen av människohandel. Motionerna 2011/12:Ju408 (SD) yrkande 1 och 2012/13:Ju396 (SD) yrkande 1 bör därför avslås. Utskottet har inte heller ändrat uppfattning i frågan om huruvida ett nytt människohandelsbrott bör införas som innefattar de förfaranden som rubriceras som koppleri. Motionerna 2011/12:Ju359 (S) yrkande 25, 2012/13:Ju373 (S) yrkande 35 och motion 2011/12:Ju269 avstyrks. Utskottet vidhåller också sin tidigare redovisade uppfattning att kravet på otillbörliga medel i människohandelsparagrafen inte bör slopas när det gäller vuxna . Motionerna 2011/12:Ju318 (KD) yrkande 6 och 2012/13:Ju235 (KD) yrkande 6 bör avslås. Som utskottet har uttalat kräver bekämpande av människohandel såväl en stor uthållighet från de brottsbekämpande myndigheternas sida som en väl utvecklad samverkan över myndighetsgränserna, så att myndigheternas samlade kompetens kan tas till vara på bästa sett. Utskottet ser därför mycket positivt på det arbete som bedrivs såväl av samverkansrådet mot grov organiserad brottslighet som av Operativa rådet. Utskottet välkomnar även regeringens beslut att utöka i uppdrag att samordna arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål till att också omfatta människohandel som bedrivs i andra syften än för sexuella ändamål. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2011/12:Ju318 (KD) yrkande 7 och 2012/13:Ju235 (KD) yrkande 7 är inte nödvändigt. Motionsyrkandena bör avslås. Köp av sexuell tjänst m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. skärpta straff för köp av sexuell tjänst, undantag från regeln om dubbel straffbarhet och om skadestånd vid köp av sexuell tjänst. Jämför reservationerna 13 (S, MP, V), 14 (S) och 15 (S, V). I kommittémotionerna 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 26 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 37 begärs att kravet på dubbel straffbarhet ska avskaffas så att svenskars köp av sexuella tjänster utomlands blir straffbart. Yrkanden med denna innebörd framförs även i kommittémotionerna 2011/12:Ju335 av m.fl. (V) och 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 23. Enligt kommittémotionerna 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 38 bör skadestånd införas för brottsoffret vid köp av sexuella tjänster. I motionerna 2011/12:Ju318 av och Skånberg (båda KD) yrkande 1 och 2012/13:Ju235 av och Skånberg (båda KD) yrkande 1 begärs att straffskalan för köp av sexuella tjänster likställs med den för sexuellt utnyttjande. I yrkande 2 i motionerna anförs att i de fall sexköpet rör en person som fallit offer för människohandel bör brottet likställas med våldtäkt. I motionerna 2011/12:Ju318 av och Skånberg (båda KD) yrkande 3 och 2012/13:Ju235 av och Skånberg (båda KD) yrkande 3 behandlas straffskalan för utnyttjande av barn för sexuell posering. Enligt motionärerna bör utnyttjande av barn för sexuell posering via internet betraktas som grovt brott med hänsyn till den stora spridningen. I yrkande 4 i motionerna anförs att de personer som ansluter kunder till direktsända sexshower via webbkameror ägnar sig åt en ny form av koppleri och bör lagföras därefter. I kommittémotionen 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 36 anförs att den svenska lagstiftningen mot sexköp har uppmärksammats internationellt. Inte minst för att fler länder har sett den tydliga kopplingen mellan prostitution och människohandel. Enligt motionärerna måste regeringen ta initiativ, både inom EU och internationellt, för att driva på fler länder att anamma den svenska sexköpslagen. I motionerna 2011/12:Ju318 av och Skånberg (båda KD) yrkande 5 och 2012/13:Ju235 av och Skånberg (båda KD) yrkande 5 behandlas frågan om arbetet mot köp av sexuella tjänster inom EU. Enligt motionärerna bör med kraft verka inom EU för att köp av sexuella tjänster ska kriminaliseras. I motion 2012/13:Ju394 av och (båda SD) anförs att handel med sexuella tjänster ska kriminaliseras. Enligt motionärerna gynnar ett tillåtet utbud på sexmarknaden människohandel både för sexuella och andra ändamål. Även försäljning av sexuella tjänster bör därför kriminaliseras. I motion 2011/12:Ju368 av Skånberg (KD) efterfrågas ett återinförande av det tidigare gällande absoluta förbudet mot samlag mellan lärare och elever i åldersgruppen . I motion 2012/13:Ju358 av och (båda KD) yrkande 1 anförs att möjligheten att inrätta en interdepartemental arbetsgrupp mot barnsexhandel bör utredas. I yrkande 2 efterfrågas en kartläggning av omfattningen av kommersiell sexuell exploatering av barn. I yrkande 4 begärs att lagstiftningen mot kommersiell sexuell exploatering av barn skärps i enlighet med rekommendationerna från . Motionärerna pekar på att har kritiserat för bristande implementering av det fakultativa protokollet om handel med barn, barnpornografi och barnprostitution. Av propositionen (s. 68) framgår att det inom finns en funktion för samordning av frågor som rör , den s.k. barnkonventionssamordningen. Den är organisatoriskt placerad i . Barnkonventionssamordningen ska driva på och samordna arbete med att förverkliga i . Den ska även bevaka att det finns ett barnperspektiv i samtliga regeringsbeslut som rör barn. Det gäller bl.a. propositioner, skrivelser, regleringsbrev och uppdrag till myndigheter samt direktiv till utredningar. En annan viktig uppgift för barnkonventionssamordningen är att uppmärksamma, samordna och ta initiativ i frågor som rör barn och unga och som rör flera departement eller där det saknas ett tydligt ansvar. Dessutom har ett samordningsansvar inom för frågor som rör sexuell exploatering av barn. Av propositionen framgår vidare (s. 15) att lämnade sin femte periodiska rapport till för barnets rättigheter om genomförande under 20072012 inklusive det fakultativa protokollet om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. I rapporten presenteras, i enlighet med kommitténs anvisningar, den utveckling och de förändringar som skett sedan föregående rapporteringstillfälle. Regeringens bedömning är att svensk lagstiftning generellt står i god överensstämmelse med och det fakultativa protokollet om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi, men att tillämpningen ytterligare måste säkerställas. innehåller insatser och åtgärder på en rad områden som har vidtagits för att stärka barnets rättigheter. Bl.a. redovisas förstärkt skydd inom den sociala barnavården, åtgärder för att bekämpa våld mot barn samt en rad åtgärder inom utbildningsområdet. Från har utskottet fått besked om att sprider kunskap om lagstiftningen om köp av sexuell tjänst genom att vid internationella besök och vid internationella konferenser lämna information om lagstiftningen och dess utformning samt om de positiva effekter som förbudet bedömts ha för arbetet med att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Vidare pågår ett aktivt arbete vid med information om det svenska arbetet med att förebygga prostitution och människohandel för sexuella ändamål. har det upprättats en nationell handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn. Handlingsplanen tillkom 1998 som ett resultat av världskongress mot kommersiell sexuell exploatering av barn som hölls i . Planen uppdaterades 2001 och 2007 och kommer att bli föremål för en ny uppdatering . Enligt 6 kap. 3 § döms för sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning till fängelse i högst den som förmår en person att företa eller tåla en sexuell handling genom att allvarligt missbruka att personen befinner sig i beroendeställning till gärningsmannen. För att en beroendeställning ska föreligga krävs att det är fråga om ett avhängighetsförhållande mellan gärningsmannen och den som brottet riktas mot. I betänkande 2010/11:Ju22 med anledning av proposition 2010/11:77 Skärpt straff för köp av sexuell tjänst behandlades frågan om huruvida brottet köp av sexuell tjänst skulle undantas från kravet på dubbel straffbarhet (s. 9 f.). Utskottet delade regeringens bedömning att det saknas tillräckliga skäl att undanta brottet köp av sexuell tjänst från kravet på dubbel straffbarhet och avstyrkte motioner som förespråkade ett undantagande från kravet. Utskottet har , senast i betänkande 2010/11:Ju22, behandlat motionsyrkanden om skadestånd vid sexköp. Utskottet pekade då (s. 10 f.) på att regeringen i propositionen gjorde bedömningen att frågan om huruvida den som utnyttjas för prostitution kan vara att anse som målsägande får prövas och avgöras i varje enskilt fall. Utskottet delade regeringens bedömning i denna fråga och ansåg inte att någon allmän översyn av 20 kap. 8 § fjärde stycket , där det anges vem som är att anse som målsägande, var nödvändig. Utskottet erinrade dock om att möjligheten att föra talan om skadestånd inte nödvändigtvis är begränsad till den som har ställning som målsägande. I betänkande 2010/11:JuU8 (s. 58 f.) behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att straffskalan för köp av sexuella tjänster borde likställas med den för sexuellt utnyttjande. Utskottet konstaterade att Utredningen om utvärderingen av förbudet mot köp av sexuell tjänst (SOU 2010:49) föreslagit att straffminimum för köp av sexuell tjänst skulle höjas från fängelse till fängelse . Beredningen av utredningsbetänkandet inom borde dock inte föregripas. I samma betänkande behandlade utskottet ett motionsyrkande om att brottet bör likställas med våldtäkt i de fall sexköpet rör en person som fallit offer för människohandel. Utskottet anförde (s. 58 f.) att det inte var berett att föreslå att köp av sexuell tjänst, där den som säljer tjänsten fallit offer för människohandel, utan vidare bör likställas med våldtäkt. Huruvida det rör sig om våldtäkt fick enligt utskottet bedömas utifrån vad som förevarit i varje enskilt fall. I betänkande 2010/11:JuU8 behandlade utskottet även motionsyrkanden med samma lydelse som de nu aktuella om att utnyttjande av barn för sexuell posering via internet ska betraktas som grovt med hänsyn till den stora spridningen och till att de personer som ansluter kunder till direktsända sexshower via webbkameror ägnar sig åt en ny form av koppleri som bör lagföras därefter. Utskottet anförde (s. 58 f.) att frågan om vad som ska utgöra grovt brott när det gäller utnyttjande av barn för sexuell posering och vilka handlingar som ska bedömas som koppleri i första hand bör lösas inom rättstillämpningen. borde inte ta något initiativ. I betänkande 2010/11:JuU8 behandlade utskottet dessutom ett motionsyrkande med samma lydelse som 2011/12:Ju318 (KD) yrkande 5 och 2012/13:Ju235 (KD) yrkande 5 om att med kraft bör verka inom EU för att köp av sexuella tjänster bör kriminaliseras. Utskottet konstaterade (s. 58 f.) med tillfredsställelse att inom EU tagit upp frågan om att stävja sexköp och att det pågick ett aktivt arbete vid med information om det svenska arbetet med att förebygga prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandet var därför inte nödvändigt. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden motsvarande det som är aktuellt i motion 2011/12:Ju368 (KD), (bet. 2005/06:JuU22 s. 41 f.). Utskottet hade då ingen annan uppfattning än när det absoluta förbudet mot sexuella handlingar mellan lärare och elev avskaffades, dvs. att straffvärda fall omfattas av bestämmelsen i 6 kap. 3 § . Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att brottet köp av sexuell tjänst inte ska undantas från kravet på dubbel straffbarhet. Motionerna 2011/12:Ju335 (V), 2011/12:Ju359 (S) yrkande 26, 2012/13:Ju373 (S) yrkande 37 och 2012/13:So267 (V) yrkande 23 bör därför avslås. Huruvida den som utnyttjats i prostitution ska vara berättigad till skadestånd får som utskottet tidigare uttalat avgöras från fall till fall. Utskottet vill dock på nytt erinra om att möjligheten att föra talan om skadestånd inte nödvändigtvis är begränsad till den som har ställning som målsägande. Något tillkännagivande till regeringen bör därför inte göras med anledning av motionerna 2011/12:Ju359 (S) yrkande 27 och 2012/13:Ju373 (S) yrkande 38. Motionsyrkandena bör avslås. Straffmaximum för köp av sexuell tjänst höjdes från fängelse till fängelse . Utskottet anser inte att det finns skäl för en ytterligare höjning av straffmaximum. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att det inte är berett att föreslå att köp av sexuell tjänst, där den som säljer tjänsten fallit offer för människohandel, utan vidare bör likställas med våldtäkt. Huruvida det rör sig om våldtäkt får bedömas utifrån vad som förevarit i varje enskilt fall. Motionerna 2011/12:Ju318 (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Ju235 (KD) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att frågan om vad som ska utgöra grovt brott när det gäller utnyttjande av barn för sexuell posering och vilka handlingar som ska bedömas som koppleri i första hand bör lösas inom rättstillämpningen. Något initiativ bör därför inte tas med anledning av motionerna 2011/12:Ju318 (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:Ju235 (KD) yrkandena 3 och 4. Motionerna bör avslås. Utskottet noterar med tillfredsställelse att på olika sätt och i olika internationella sammanhang sprider kunskap om lagstiftningen om köp av sexuell tjänst och om de positiva effekter som förbudet bedömts ha för arbetet med att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Mot denna bakgrund är något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motionerna 2012/13:Ju373 (S) yrkande 36, 2011/12:Ju318 (KD) yrkande 5 och 2012/13:Ju235 (KD) yrkande 5 inte nödvändigt. Motionerna bör avslås. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2012/13:Ju394 (SD) att även försäljning av sexuella tjänster ska utgöra en straffbar handling. Motionen bör avslås. Utskottet anser att 6 kap. 3 § på ett lämpligt sätt reglerar vilka fall av sexuella situationer mellan lärare och elev som är straffbara. Utskottet är således inte berett att föreslå att det absoluta förbudet mot sexuella handlingar mellan lärare och elev ska återinföras. Motion 2011/12:Ju368 (KD) avstyrks. I motion 2012/13:Ju358 (KD) yrkande 1 efterfrågas en interdepartemental arbetsgrupp mot barnsexhandel. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning att arbetet mot barnsexhandel är viktigt, konstaterar att det inom finns en funktion för samordning av frågor som rör , den s.k. barnkonventionssamordningen som är organisatoriskt placerad i . Vidare har ett samordningsansvar inom för frågor som rör sexuell exploatering av barn. Mot denna bakgrund anser utskottet att något initiativ med anledning av motionsyrkandet inte är nödvändigt. Yrkandet bör avslås. Den nationella handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn som upprättats inom kommer att bli föremål för en översyn. Denna översyn får i någon mån anses tillgodose vad som efterfrågas i motion 2012/13:Ju358 (KD) yrkande 2. Motionsyrkandet bör avslås.