bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2012/13:Fi14 av m.fl. (V) yrkandena 14 och avslår proposition 2012/13:100 punkt 1 och motionerna 2012/13:Fi12 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Fi13 av m.fl. (S), 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP) yrkandena 112 och 2012/13:Fi262 av m.fl. (S). Regeringens politik har lett till massarbetslöshet, nedrustad arbetsmarknadspolitik och en nedmonterad välfärd. Full sysselsättning är det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Samhället ska vara solidariskt och bygga på gemensamma lösningar där huvuduppgiften är att bekämpa arbetslösheten. Ramverken för finans- och penningpolitiken i dess nuvarande utformning har nått väg ände. Problemet i är inte de offentliga finanserna utan arbetslösheten. Det måste därför till ett modernt finanspolitiskt ramverk ett ramverk för full sysselsättning. Till exempel måste budgetlagen ändras så det framgår att regeringen ska presentera en åtgärdsplan för full sysselsättning till . Dessutom måste dagens överskottsmål, som tjänat oss väl, ersättas med ett mål om balans över en konjunkturcykel. Det är inte rimligt att prioritera tvångssparande framför investeringar som kan få ned arbetslösheten och stärka välfärden. Den ökade globaliseringen har inneburit ett ökat konkurrenstryck. Strukturomvandlingen i den svenska ekonomin går allt snabbare. Det krävs både en bra arbetslöshetsförsäkring som alla har råd med och möjligheter till omskolning och utbildning för att vi ska kunna bejaka denna strukturomvandling. Arbetslöshetsförsäkringen ska därför återupprättas som en inkomst- och omställningsförsäkring. Genom breda samhällsinsatser i form av arbetsmarknads- och utbildningspolitik ska arbetslösa ungdomar rustas för framtiden. Arbetslivet ska präglas av trygghet och goda arbetsvillkor, och fast jobb på heltid ska vara norm. Sysselsättningspolitiken ska bygga på utbildning och investeringar och inte på skatteavdrag och låglönepolitik. ska inte konkurrera genom lägre löner utan med en hög kunskapsnivå i bred bemärkelse och därför behövs det ett brett kunskapslyft. måste förbättras, och kvaliteten i de gymnasiala yrkesutbildningarna måste stärkas. Dagens situation där en tredjedel av eleverna går ut gymnasiet med ofullständiga betyg är oacceptabel. Dessa elever riskerar att hamna i permanent utanförskap, vilket är ett enormt slöseri med resurser. Även den högre utbildningen måste stärkas och göras mer tillgänglig för alla samhällsklasser. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar. Genom en ungdomsgaranti ska den arbetslöse få hjälp direkt genom att erbjudas arbete med avtalsenlig lön eller utbildning . Arbete i form av garantijobb, utbildningsvikariat, lärlingsanställning och traineeanställning ska erbjudas, och utbildning i form av arbetsmarknadsutbildning, yrkeshögskola, yrkesvux och komvux ska erbjudas. Sammantaget skapas 57 000 platser. Det behövs vidare en strategisk näringspolitik som identifierar och understöder komparativa fördelar i den globala ekonomin, samt betydande satsningar på forskning och utveckling. Genom ett statligt stöd till alla företag med upp till 250 anställda ska forskning och utveckling stimuleras. Företag med upp till 10 anställda ska inte behöva betala sjuklön. Den svenska ekonomin präglas av en hög arbetslöshet som det finns behov av stora investeringar. Investeringar håller upp efterfrågan som de stärker långsiktiga tillväxtsförutsättningar. Det saknas inte arbetsuppgifter. Offentliga investeringar är avgörande för såväl näringslivets utveckling som kvaliteten på den offentliga konsumtionen i form av t.ex. välfungerande sjukhus och skolor. Genom investeringar i infrastruktur förbättras näringslivets transporter som dess miljöpåverkan kan minska. bör återregleras och samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Bostadsbristen måste byggas bort, inte minst i storstäderna. Det måste finnas förutsättningar att flytta dit jobben finns som det ökar möjligheterna för företag att rekrytera efterfrågad kompetens. Bostadsbyggandet av framför allt hyresrätter ska stimuleras genom statliga stöd. Det finns en stor tillväxtpotential i ökad jämställdhet. Kvinnors ställning och lika möjligheter på arbetsmarknaden är utöver en demokrati- och maktfråga också av stor vikt för samhällsekonomin. Kvinnors ställning på arbetsmarknaden måste stärkas och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män utjämnas så att den ekonomiska jämlikheten kan öka. Därför ska föräldraförsäkringen individualiseras och barn- och äldreomsorgen utökas. Behoven av fler anställda och ökade resurser är stora inom kommunsektorn. För att trygga viktiga välfärdsverksamheter behövs ekonomiska förutsättningar. Därför ska de generella statsbidragen till kommunerna värdesäkras genom att de automatiskt räknas upp för pris- och löneförändringar. Betydande medel ska också avsättas till kommunsektorn för en ökad bemanning, förbättrad kvalitet inom äldreomsorgen och skolan och för en ökad lärartäthet. I ett rikt land som bör alla invånare garanteras en likvärdig och hög kvalitet på ett antal sociala tjänster som sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg m.m. Dessa tjänster ska fördelas efter behov och finansieras solidariskt via skattsedeln. I stället har våra gemensamma resurser gått till vinster åt privata företag som driver våra välfärdstjänster. En förutsättning för en riktigt bra skola, vård och omsorg är att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste, dvs. på kvaliteten och behoven. Dessa ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. Välfärden ska därför avkommersialiseras för att säkerställa att alla skattemedel går till det de är avsedda för. Det är ett steg i rätt riktning att kommunerna nu får möjlighet att avsätta pengar i goda tider för att använda i sämre tider. Men systemet är krångligt och inte riktigt anpassat utifrån de behov och möjligheter som finns. Vi vill istället att kommunernas balanskrav ska gälla över en konjunkturcykel på motsvarande sätt som gäller målet för den offentliga sektorns sparande. Målet med skattepolitiken är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnaderna och skapa förutsättningar för en mer hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft och fördelas efter behov. Ett skattesystem som är enhetligt och likformigt ska eftersträvas. Regeringen har allvarligt urholkat skattesystemets grunder och principen om skatt efter bärkraft. Därför ska en parlamentarisk utredning tillsättas som ser över skattesystemet. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans och kräver därför en ökad progressivitet. För en mer rättvis och likformig beskattning ska jobbskatteavdraget därför fasas ut. I syfte att begränsa spekulationsekonomin och styra kapitalet till riktiga investeringar ska en skatt på finansiella transaktioner införas. Skatter och avgifter är också viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Jag tillstyrker sammanfattningsvis förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, likaså övriga oppositionspartiers riktlinjeförslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:100 Proposition 2012/13:100 ekonomiska vårproposition: godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). Följdmotioner med anledning av proposition 2012/13:100 2012/13:Fi12 av m.fl. (SD): beslutar att godkänna motionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för den svenska landsbygden. 2012/13:Fi13 av m.fl. (S): beslutar riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. 2012/13:Fi14 av m.fl. (V): beslutar att godkänna inriktningen på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 612 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i kärnverksamheten inom vård, skola och äldreomsorg inte ska vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel (avsnitt 11.2 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett alternativt ramverk för finans- och penningpolitiken (avsnitt 6 i motionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att järnvägen bör återregleras och att samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet (avsnitt 8.3 i motionen). 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP): godkänner de grönas förslag om nya riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade offentliga investeringar för att ställa om och skapa nya jobb (avsnitt 3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om slopat sjuklöneansvar för företag med tio anställda eller färre (avsnitt 3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vägar till gymnasiekompetens och utbildning (avsnitt 4.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av ett klimatpolitiskt ramverk (avsnitt 5.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en långsiktig plan för klimatanpassningsåtgärder (avsnitt 5.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en klimatomställning av transportsystemet (avsnitt 5.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utfasning av energiskattenedsättningen på diesel efter 2015 (avsnitt 2.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en karriärutvecklingsreform för lärare (avsnitt 6.1.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för en skola som ser varje elev utifrån hans eller hennes individuella behov (avsnitt 6.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen (avsnitt 7.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rusta upp miljonprogramsområdena (avsnitt 8.1). Skrivelse 2012/13:127 Regeringens skrivelse 2012/13:127 om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser. Skrivelse 2012/13:137 Regeringens skrivelse 2012/13:137 om regeringens redovisning i budgetpropositionen . Motion från allmänna motionstiden 2012/13:Fi262 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell jämlikhetskommission. Utskottet tillstyrker att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. Regeringens inriktning innebär att den utdragna lågkonjunkturen möts med en ansvarsfull finanspolitik som kombinerar långsiktiga reformer för jobb, företagande, tillväxt, välfärd och sammanhållning med insatser som stöder återhämtningen. Fokus sätts på bättre förutsättningar för att få fler i arbete, satsningar inom utbildningsområdet, stärkt konkurrenskraft, fler bostäder, stabilitet på finansmarknaderna, miljö-, klimat- och energipolitiken, sammanhållning och välfärd av hög kvalitet och ett tryggt samhälle. På skatteområdet skapar regeringens politik med jobbskatteavdrag i flera steg drivkrafter att arbeta, och drivkrafterna är särskilt starka för den som står utanför arbetsmarknaden eller är arbetslös. Den utdragna lågkonjunkturen innebär att personer med svag förankring på arbetsmarknaden, i synnerhet unga och utrikes födda, har fått det betydligt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och starta och driva företag vill regeringen, när budgetutrymmet så tillåter, ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Arbetet inriktas även på att minska den ekonomiska utsattheten genom att förbättra standarden för utsatta hushåll med svag ekonomi. Regeringen har exempelvis höjt bostadsbidraget, flerbarnstillägget, grundnivån i föräldrapenningen och bostadstillägget samt genomfört skattesänkningar för pensionärer i flera steg. Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att de offentliga finanserna så tillåter. I syfte att skapa bättre förutsättningar för och att bilda en ny stiftelse som ökar arbetstagarens anställningsbarhet förbereds en utvidgning av de skattegynnade stiftelseändamålen när bidrag lämnas för understöd vid utbildning till arbetstagare. Bestämmelsen om skattefri förmån i form av utbildning eller annan åtgärd vid personalavveckling förtydligas. Utformningen av 3:12-reglerna har inneburit en låg beskattning för vissa delägare i stora fåmansföretag med många delägare, och detta har i vissa fall överutnyttjats. En skärpning förbereds, och de frigjorda medlen används som en ytterligare stimulans för de mindre företagen och en förstärkning av deras incitament att anställa. För att stimulera investeringar i mindre företag och därigenom öka de mindre företagens tillgång till kapital införs ett investeraravdrag. Regeringen överlämnade förslaget till , och avsikten är att det ska träda i kraft . Möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling undersöks med utgångspunkt i andra delbetänkande (SOU 2012:66). Syftet är att stimulera forskning och utveckling genom att sänka kostnaden för personal som utför sådant arbete, särskilt i mindre företag. Ett förslag om att inrätta nystartszoner för att underlätta företagande och öka sysselsättningen i socialt utsatta områden bereds. En strategisk del av arbetet med att förbättra skattevillkoren för företagande sker genom (dir. 2011:1). Kommitténs huvuduppdrag är att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. slutbetänkande ska redovisas . Regeringen har tillsatt en utredning i syfte att förenkla beskattningen för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. förslag om månadsuppgifter (SOU 2011:40) bedöms kräva ytterligare analys och bereds därför vidare. Ett förslag om enklare mervärdesskatteregler för uthyrning av verksamhetslokaler förbereds, och arbetet med ett förslag om ändrad hantering av mervärdesskatten vid import fortsätter. I syfte att öka utbudet av hyresbostäder har regeringen tillsatt en kommitté som ska lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Frågan om avskaffad fastighetstaxering bereds vidare. För att nå visionen om noll nettoutsläpp och den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 införs ett kvotpliktssystem för låginblandade biodrivmedel , liksom en fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel. För att främja en omställning av fordonsparken förlängs den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar med . Avsikten är att nedsättningen ska fortsätta att gälla t.o.m. det beskattningsår som slutar . För att minska användningen av bly och bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet kommer energiskatten för blyfri flygbensin som används för privat ändamål att sänkas. I avvikande meningar tillstyrker Socialdemokraterna, sina förslag till riktlinjer. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och avslår de förslag om en annan inriktning som läggs fram i Socialdemokraternas, , och partimotioner. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringens inriktning innebär att den utdragna lågkonjunkturen möts med en ansvarsfull finanspolitik som kombinerar långsiktiga reformer för jobb, företagande, tillväxt, välfärd och sammanhållning med insatser som stöder återhämtningen. Regeringen sätter fokus på bättre förutsättningar för att få fler i arbete, satsningar inom utbildningsområdet, stärkt konkurrenskraft, fler bostäder, stabilitet på finansmarknaderna, miljö-, klimat- och energipolitiken, sammanhållning och välfärd av hög kvalitet och ett tryggt samhälle. Stärkta drivkrafter till arbete och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden är effektiva sätt att öka sysselsättningen. Den utdragna lågkonjunkturen innebär att personer med svag förankring på arbetsmarknaden, i synnerhet unga och utrikes födda, har fått det betydligt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att fortsätta arbetet med att förbättra möjligheterna till jobb för dessa grupper. För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och starta och driva företag vill regeringen, när budgetutrymmet så tillåter, ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. När individer och familjer får behålla mer av sina inkomster ökar deras självständighet och möjligheter att forma sina egna liv. Ökad sysselsättning och minskat utanförskap är även fortsättningsvis kärnan i regeringens fördelningspolitiska arbete. Arbetet inriktas även på att minska den ekonomiska utsattheten genom att förbättra standarden för utsatta hushåll med svag ekonomi. Regeringen har exempelvis höjt bostadsbidraget, flerbarnstillägget, grundnivån i föräldrapenningen och bostadstillägget samt genomfört skattesänkningar för pensionärer i flera steg den senaste . Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att de offentliga finanserna så tillåter. Regeringen förbereder förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för och att, om de så önskar, bilda en ny stiftelse som lämnar bidrag för utbildning som ökar arbetstagarens anställningsbarhet. Målgruppen för den nya kollektivavtalsstiftelsen är i första hand arbetstagare som under pågående anställning deltar i utbildning. Avsikten är att utbildningen ska utgöra ett hjälpmedel för framtida omställningsbehov. Regeringen är beredd att stödja parterna för att öka möjligheterna till en överenskommelse. Samtalen med parterna har bl.a. kretsat kring bättre tillgång på utbildning, t.ex. att vidareutbildning erbjuds på ett sätt som är möjligt att kombinera med arbete, och försörjning i utbildning. I promemorian med skatteförslag inför budgetpropositionen ingår förslag om inkomstskatteändringar för vissa stiftelser, däribland kollektivavtalsstiftelser, i syfte att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Antalet ändamål som är skattemässigt gynnade utökas, bl.a. när det gäller att lämna understöd vid utbildning till arbetstagare. Vidare förtydligas bestämmelsen om skattefri förmån i form av utbildning eller någon annan åtgärd vid personalavveckling. Goda skattemässiga villkor för investeringar är en förutsättning för att svenska företag även ska kunna konkurrera framgångsrikt och bidra till hög ekonomisk tillväxt. Studier från visar att bolagsskatten är den skatt som är mest skadlig för tillväxten. Lägre bolagsskattesatser i vår omvärld har gjort att den svenska konkurrenskraften utmanats. Bland annat , och har aviserat ytterligare sänkningar av bolagsskatten. Den svenska bolagsskatten sänktes därför från fr.o.m. . Den sänkta bolagsskattesatsen förväntas stärka näringslivets drivkrafter att investera i . Globaliseringen innebär att internationellt verksamma företag kan utnyttja skillnader mellan olika länders skattesystem. Ett antal stora koncerner har kunnat skatteplanera genom att utnyttja s.k. räntesnurror. Det är angeläget att begränsa sådan skatteplanering eftersom den urholkar den svenska skattebasen, minskar statens skatteinkomster och leder till snedvridningar i den svenska ekonomin. Regeringen har därför kompletterat och utvidgat begränsningsreglerna för ränteavdrag fr.o.m. . Förändringen medför bl.a. mer lika villkor för internationellt verksamma koncerner och andra företag. Utformningen av 3:12-reglerna har inneburit en låg beskattning för vissa delägare i stora fåmansföretag med många delägare. Detta har i vissa fall överutnyttjats genom att anställda erbjudits delägarskap i syfte att omvandla högt beskattade tjänsteinkomster till lägre beskattade utdelningsinkomster. Detta undergräver 3:12-reglernas legitimitet, varför det finns behov av att skärpa kraven. kan det finnas skäl att i högre grad än stimulera de mindre företagen och förstärka deras incitament att anställa. Därför bör det offentligfinansiella utrymme som frigörs genom skärpningar av 3:12-reglerna främst komma delägare i dessa företag till del. För att stimulera investeringar i mindre företag och därigenom öka de mindre företagens tillgång till kapital införs ett investeraravdrag. Förslaget aviserades i budgetpropositionen och överlämnades till (prop. 2012/13:134). Avsikten är att bestämmelserna om investeraravdraget ska träda i kraft . Möjligheterna att införa skatteincitament för forskning och utveckling undersöks med utgångspunkt i andra delbetänkande (SOU 2012:66). Syftet är att stimulera forskning och utveckling genom att sänka kostnaden för personal som utför sådant arbete, särskilt i mindre företag. Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor, och skatter ska tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. En strategisk del av arbetet med att förbättra skattevillkoren för företagande sker genom (dir. 2011:1). Kommitténs huvuduppdrag är att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. slutbetänkande ska redovisas (dir. 2012:115). Regeringen ser kontinuerligt över möjligheterna att förenkla villkoren och sänka kostnaderna för företag och företagande. Regeringen tillsatte en utredning om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (dir. 2012:35). I uppdraget ingår att presentera förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. Regeringen har också gett ett stort antal myndigheter i uppdrag att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. Vidare har regeringen tillsatt en utredning i syfte att förenkla beskattningen för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (dir. 2012:116). förslag om månadsuppgifter (SOU 2011:40) bedöms kräva ytterligare analys och bereds därför vidare i . Regeringen bereder även ett förslag om att inrätta nystartszoner för att underlätta företagande och öka sysselsättningen i socialt utsatta områden. Regeringens politik syftar till att öka utbudet av bostäder genom att förbättra förutsättningarna för ett ökat byggande och genom ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat om åtgärder som ska förbättra hyresrättens konkurrenskraft och främja utbudet av hyresbostäder. Åtgärderna omfattar en sänkning av fastighetsavgiften för flerbostadshus och en förlängning av perioden för fullständigt undantag från fastighetsavgift vid nybyggnation till . Dessutom har den längsta möjliga tidsperioden för marknadsmässiga hyror vid nyproduktion, s.k. presumtionshyror, förlängts från dagens till . I syfte att öka utbudet av hyresbostäder har regeringen tillsatt en kommitté (dir. 2012:32) som ska lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Regeringen har låtit utreda fastighetstaxeringen för bostäder i syfte att avskaffa eller avsevärt förenkla den (SOU 2012:52). Regeringen avser inte att gå vidare med utredningens föreslagna modell för en avskaffad fastighetstaxering. bereds vidare i .