bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsnedsättning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov. Anslaget får vidare användas för förvaltningsutgifter i samband med utredningen i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02, dir. 2013:29). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet för . Elevantalet vid gymnasieskolor med Rh-anpassad utbildning har minskat och förväntas minska ytterligare. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014. Regeringen bedömer att dessa medel bör föras över till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier och anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd. Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (dir. 2013:29) har blivit försenad. För att satsningen ändå ska kunna genomföras i den omfattning som beräknades i budgetpropositionen avser regeringen att genom en ändring av regleringsbrevet avseende Specialpedagogiska skolmyndigheten besluta om en indragning av och beräknar att anslaget ökas med 2015. Omfördelningen innebär därmed sett över hela tidsperioden inte någon nettoförändring av de medel som beräknades i budgetpropositionen . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om bidrag för omvårdnad och habilitering för elever som deltar i Rh-anpassad gymnasieutbildning. Bidraget beviljas per läsår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar 3 till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet. Det får även användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet. Dessutom får anslaget användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera omsorg , nätter och samt för utgifter för administration av statsbidrag samt uppföljning. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. för . I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del begärs en ökning av anslaget med . Enligt motionärerna bör det inrättas ett statsbidrag om för att stimulera kommunerna att satsa på fritidshemmen. Motionärerna konstaterar att pedagogerna på grund av ökande gruppstorlekar har små möjligheter att möta varje elev utifrån hans eller hennes individuella behov och anser att det bör gå maximalt 15 elever per årsarbetande pedagog. I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 6 anser motionärerna att den långsiktiga ambitionen måste vara att gruppstorlekarna maximalt uppgår till 25 elever per avdelning och att antalet elever minskar till 15 elever per fritidspedagog. Detta ska enligt motionärerna ske genom att statsbidrag stimulerar fritidshemmen att åstadkomma detta. Även motion 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP) yrkande 3 behandlar behovet av minskade barngrupper på fritidshemmen. Enligt motionärerna är för stora barngrupper en säkerhetsfråga. Föräldrar ska kunna känna sig säkra på att deras barn är i trygga händer. I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del begärs att anslaget ökar med . I motion 2013/14:Ub312 av (SD) anförs att motionären vill öka bidragen för barnomsorg under obekväm arbetstid med . Motionären anser att man bör underlätta för föräldrarna så att de inte ska behöva vända sig till andra kommuner om den egna kommunen inte erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. I partimotion 2013/14:Ub463 av m.fl. (V) yrkande 1 i denna del begärs att anslaget ökas med 2 . Motionärerna föreslår ett stimulansbidrag till kommunerna på 2014 till mer personal i förskolan. Kommunerna ska enligt motionärerna få ta del av satsningen under förutsättning att de finansierar en fjärdedel av den nyanställdas lön. Motionärerna anvisar för att öka antalet förskollärare. För att göra det möjligt för fler barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare vill motionärerna genomföra en statlig satsning i syfte att barnskötare ska kunna behålla en stor del av lönen under vidareutbildningen. Motionärerna anser att stimulansbidraget behöver öka med för barnomsorg på obekväm arbetstid eftersom regeringens stimulansbidrag inte motsvarar de behov som finns i kommunerna. För att stärka förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga föreslås en ökning av anslaget med . Denna grupp ska enligt motionärerna ha rätt till en vistelsetid om minst . Motionärerna satsar på att kunna anställa fler i fritidshemmen där villkoret är att kommunen bidrar med halva kostnaden. Detta skulle enligt motionärerna innebära en bättre miljö för både anställda och barn. Även i kommittémotion 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att barn till arbetslösa och föräldralediga bör ha rätt till minst 30 timmars vistelsetid i förskolan. I yrkande 3 begär motionärerna att kommunerna vid behov ska vara skyldiga att erbjuda barnomsorg inte bara utan även , nätter och då det måste skapas bättre förutsättningar för föräldrar att kombinera sitt föräldraskap med arbete. I motion 2013/14:Ub326 av (KD) yrkande 1 anser motionären att kommuner som är beredda att minska barngruppernas storlek ska få rätt att höja maxtaxan. Motionären föreslår en modell där föräldrar, stat och kommun tillsammans gör mindre barngrupper möjliga. Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Den är en uppskattad och viktig del av välfärden, och går ca 480 000 barn till förskolan. Utskottet kan konstatera att ambitionerna för förskolan har höjts . började en ny skollag och en reviderad läroplan för förskolan att tillämpas, vilket har inneburit att det pedagogiska uppdraget har stärkts. Förskolans personal spelar en viktig roll när det gäller barns utveckling och lärande. startade en ny förskollärarutbildning där examen omfattar 210 högskolepoäng. Utbildningen ska ge förskollärare den kunskap och kompetens som krävs för att möta de yngsta barnens behov av utveckling, lärande och omsorg (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). I syfte att höja yrkets status och garantera kvaliteten infördes ett system med legitimation för lärare och förskollärare. Endast den som har legitimation ska fr.o.m. få tillsvidareanställas som lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr 2010/11:171). Utskottet är medvetet om att det generellt råder brist på utbildade lärare i skolväsendet, men det saknas specificerad statistik över lärares behörighet för de olika skolformerna. Utskottet vill därför upplysa om att regeringen anser att det finns behov av att ta fram en mer detaljerad prognos över behovet av olika lärarkategorier, utifrån skolväsendets behov och hur många lärare som utbildas inom olika kategorier. Regeringen bedömer att en sådan prognos kan ge universitet och högskolor ett förbättrat underlag för dimensioneringen av sina lärarutbildningar och anser att prognosen även ska innefatta underlag för förskollärarutbildningen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ta fram en sådan prognos i samarbete med Universitets- och högskolerådet. För uppdraget föreslås avsättas under anslaget 1:1 . Utskottet vill uppmärksamma att antalet förstahandssökande till lärar- och förskollärarutbildningarna ökade jämfört med året innan. Motsvarande statistik för visar återigen en ökning, på . För att attrahera fler till lärar- och förskolläraryrkena fick i uppdrag att i samarbete med dåvarande genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna (U2010/7661/S). förlängdes uppdraget till att pågå även 2013–2015, och ska fortsättningsvis samarbeta med Universitets- och högskolerådet (U2012/6128/S). Ett tilläggsuppdrag gavs för att kampanjen bl.a. ska inriktas på att attrahera fler män till förskollärarutbildningen (U2013/5045/S). Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för verksamheten 2014 utöver de som tidigare beräknats (se anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet). Ytterligare ett tilläggsuppdrag gavs till (U2013/5044/S) att genomföra en samlad insats i syfte att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan. Utskottet kan konstatera att 482 300 barn var inskrivna i förskolan , vilket motsvarar av gruppen 1–5-åringar. Det är en ökning med drygt 10 000 barn jämfört med . Trots att fler barn gick i förskolan jämfört med året innan var både den genomsnittliga barngruppens storlek och personaltätheten oförändrade. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personaltätheten varierat mellan 5,2 och 5,4 barn per årsabetare. Således har antalet årsarbetare i förskolan ökat. fanns det 90 600 årsarbetare i förskolan, vilket innebar att antalet hade ökat med ca 1 700 jämfört med . Utskottet anser att det är viktigt att det finns tillgång till omsorg av barn också under s.k. obekväm arbetstid för att underlätta föräldraskap och förvärvsarbete för de som arbetar kvällar och nätter m.m. Detta är särskilt viktigt för ensamstående föräldrar, i synnerhet kvinnor, som utgör majoriteten av dem som arbetar deltid och under obekväma arbetstider. Enligt skollagen (2010:800) ska barn fr.o.m. erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till bl.a. föräldrarnas förvärvsarbete eller studier (8 kap. 5 §). Sedan skollagens införande har både antalet kommuner som erbjuder omsorg på obekväm arbetstid och antalet inskrivna barn ökat. var knappt 5 000 barn i 151 kommuner inskrivna i omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Motsvarande antal var drygt 4 500 barn i 130 kommuner och drygt 4 000 barn i 118 kommuner. Att fler får tillgång till omsorg på obekväm arbetstid är en utveckling som enligt utskottet bör uppmuntras. För att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och aviserade regeringen i budgetpropositionen ett riktat statsbidrag om sammanlagt 2013–2016. Kommuner kan ansöka om statsbidrag enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. När det gäller frågan om att stärka förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga gäller enligt 8 kap. 6 § skollagen att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn från och med ska erbjudas förskola under minst eller . Utskottet ser inte skäl att förorda någon ändring av gällande regler. Det är kommunen eller den som anordnar verksamheten som bestämmer hur mycket en plats i förskolan ska kosta. I skollagen är det reglerat att avgiften ska vara skälig (8 kap. 16 §). Det är frivilligt för kommunerna att använda maxtaxa, men de kommuner som gör det har rätt till statsbidrag som kompensation för förlorade intäkter. använder alla kommuner ett system med maxtaxa. Maxtaxan innebär att ett tak sätts för hur hög avgiften får bli för olika familjer. Enligt skollagen är det huvudmannen som ska se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö (8 kap. 8 §). När det gäller fritidshemmen och barngruppernas storlek vill utskottet upplysa om att det enligt skollagen är huvudmannen som ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö (14 kap. 9 §). Inom de ramar som och regeringen har fastställt – genom lagar, förordningar och läroplan – avgör huvudmannen för fritidshemmet, som kan vara offentlig eller enskild, hur verksamheten ska bedrivas. Som stöd för detta har utfärdat allmänna råd med kommentarer för fritidshem. I de allmänna råden anger att barngruppens storlek och personaltäthet är viktiga kvalitetsfaktorer. Enligt finns det dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan, och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorlekar och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. kommer att påbörja ett arbete med revidering av de allmänna råden . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub312 (SD), 2013/14:Ub326 (KD) yrkande 1, 2013/14:Ub327 (MP) yrkande 3, 2013/14:Ub397 (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub463 (V) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub517 (SD) i denna del och 2013/14:Ub565 (MP) yrkande 6. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget får användas för utgifter för – ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning – statsbidrag för avgifter till International Baccalaureate Office och för viss International Baccalaureateutbildning – statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning – statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar och riksinternatskolor – ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever – statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i eller som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget får även användas för utgifter för arbete med administration och uppföljning av statsbidrag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del begärs att anslaget ökas med för att stödja kommunerna att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. Även i motionerna 2013/14:Ub213 av och (båda MP) och 2013/14:Ub564 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs att kommuner ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. I motion 2013/14:Ub318 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs att det extra statliga stödet, utöver det som motsvarar skolpengen, till riksinternatskolor ska upphöra. Det är enligt motionärerna orimligt att staten ska betala till riksinternatskolor när inga andra skolor får extra pengar. När det gäller motioner om barnomsorg på obekväm arbetstid hänvisar utskottet till de skäl som utskottet redovisat i sitt ställningstagande beträffande anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. När det sedan gäller frågan om riksinternatskolor kan utskottet konstatera att () har uppdragit åt en utredare att bistå departementet med att se över vissa frågor som bl.a. rör internationella skolor, utlandsskolor och riksinternatskolor (U2012/3777/). Uppdraget har bl.a. omfattat att se över och vid behov föreslå förändringar av regelverket avseende riksinternatskolorna och IB-utbildningen (International Baccalaureate). Uppdraget redovisades till . Utskottet kan mot denna bakgrund meddela att frågan om riksinternatskolor bereds inom . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub213 (MP), 2013/14:Ub318 (MP) yrkande 2, 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:Ub564 (MP) yrkande 2. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Anslaget får även användas för utgifter inom ramen för utvecklingsinsatser för svensk undervisning i utlandet och för stöd för undervisning i svenska vid utländska skolor. Anslaget får vidare användas för anställda vid . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S). Anslaget får användas för utgifter för fortbildning av lärare, förskollärare, rektorer, förskolechefer och viss annan personal. Anslaget får även användas för utgifter för administration och uppföljning av fortbildningsinsatserna. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal för . Nya övergångsregler om behörighet för lärare och förskollärare med ikraftträdande beräknas medföra att färre lärare och förskollärare behöver utnyttja möjligheten till fortbildning. Det handlar bl.a. om övergångsregler för att lärare med gedigen erfarenhet av undervisning ska kunna få sin yrkeserfarenhet tillgodoräknad och validerad. Reglerna medför ökade kostnader för hantering av legitimationsärenden som beräknats till . För att finansiera den nämnda hanteringen föreslår regeringen att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med 2014 då regeringen avser att ge ett särskilt uppdrag att tillsammans med andra lärosäten utveckla formerna för validering när det gäller de lärare som vill få sin yrkeserfarenhet validerad för behörighet. Mot bakgrund av att regeringen bedömer att behovet av fortbildningsinsatser minskar i förhållande till tidigare bedömningar föreslås anslaget minskas med 2014. För en förstärkning av satsningen Lärarlyftet II beräknar regeringen att anslaget ökar med 2015 och 2016. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2014 för att finansiera kompletterande pedagogisk utbildning och att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med motsvarande belopp. Dimensionering av lärar- och förskollärarutbildning Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2014 för att finansiera framtagandet av en prognos om behovet och utbudet av lärare och förskollärare och att anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2014 för att finansiera informationsinsatser när det gäller mottagandet i grund- och gymnasiesärskolan och att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med motsvarande belopp. Kursplaner för nationella minoritetsspråk För att finansiera framtagandet av kursplaner för nationella minoritetsspråk föreslår regeringen att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ökas med motsvarande belopp. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ingår fleråriga avtal med lärosätena om uppdragsutbildning och lämnar förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del begärs att anslaget ökas med . Motionärerna avsätter till en färdplan för läraryrket som ska tas fram i nära samarbete med involverade parter. Färdplanen behövs dels för att insatserna ska ges rätt inbördes prioritering, dels för att diskussionerna måste omfatta frågor om lärarnas löner och villkor, vilket primärt är en fråga för fack och arbetsgivare. Motionärerna stöttar regeringens förslag om fler karriärtjänster som ett bra första steg, men anser att mer behövs för att vända utvecklingen för yrket. Motionärerna investerar i en lärarmiljard. Motionärerna vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling, gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen, bra villkor genom karriärutveckling samt goda former för samarbete och utbyte med sina kollegor. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet. För att vända utvecklingen i läraryrket prioriterar motionärerna till insatser. Motionärerna vill utveckla rektorsrollen för att sätta det pedagogiska uppdraget främst och investerar 2014 för ändamålet. Rektorerna ska kunna hantera en mängd frågor och vara pedagogiska ledare, personalansvariga och ansvariga för skolans ekonomi och resultat. Kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 2 behandlar vikten av att utveckla det pedagogiska ledarskapet och personalens kompetens. Motionärerna anför att personal inom förskolan ska omfattas av pedagogiska satsningar och stöd som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling ska vara en självklarhet för förskolans personal och är förutsättningen för en verksamhet av hög kvalitet där lärandeuppdraget ges större fokus. Ett starkt pedagogiskt ledarskap är lika viktigt i förskolan som i skolan, och därför menar motionärerna att förskolechefer ska benämnas rektorer och omfattas av den obligatoriska rektorsutbildning som införts på skolans område. I yrkande 3 behandlas frågan om att förbättra förutsättningarna för personalrekrytering i förskolan. Motionärerna konstaterar att det är brist på förskollärare i och vill utbilda 1 000 fler förskollärare . Även kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 4 behandlar frågan om skolledarnas roll som pedagogiska ledare. I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en lärarmiljard. Motionärerna vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling, har gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen och bra villkor genom karriärutveckling. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en färdplan för läraryrket. Yrkande 6 behandlar frågorna om skolan som en lärande organisation och kompetensutveckling. Kontinuerlig fortbildning och kompetensutveckling måste enligt motionärerna vara naturliga inslag i lärarrollen och ska stödjas genom gemensamma satsningar från staten och skolhuvudmännen.