bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — 2012/13:NU13 Handelspolitiska frågor Utskottet behandlar i detta betänkande 39 motionsyrkanden som rör olika handelspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Utskottet förordar att avslår samtliga yrkanden. I det inledande avsnittet om internationell handelspolitik betonar utskottet vikten av att värna principen om frihandel och framhåller att även fortsättningsvis ska vara en tydlig röst inom EU och internationella forum för en öppen och fri handel. Därtill framhåller utskottet vikten av att internationella principer och riktlinjer, såsom FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, Global Compact, rättighetskonventioner och riktlinjer för multinationella företag genomsyrar den svenska handelspolitiken och att handelsavtal bör bidra till att dessa genomförs och efterlevs. I avsnittet om handels- och investeringsfrämjande betonar utskottet att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, ansvarsfullt företagande och den av beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra de svenska exportorganens arbete. Vidare framhåller utskottet de åtgärder som görs för att stärka företagen inom ramen för exportvisionen där målet är en fördubblad export. Ställningstagandena från utskottet har föranlett totalt 11 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17. Reservation 1 (MP, V) Reservation 2 (SD) motiveringen 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 3 (S, MP, V) 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (MP, V) 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 5 (MP, SD, V) Övrigt om internationell handelspolitik 2012/13:U237 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5, 7, 8, 10, 11, 1315, 19 och 22. Reservation 6 (MP, V) 2012/13:U206 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:N203 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24, 2012/13:N220 av och (båda MP) och 2012/13:N333 av och (båda MP) yrkandena 14. Reservation 7 (MP, V) Statens stöd till företag 2012/13:N254 av (S), 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 9, 2012/13:N319 av (S) och 2012/13:N322 av (S). Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP, V) motiveringen 2012/13:N285 av Per Åsling och (båda C) och 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 10 (S, MP, V) motiveringen 2012/13:N251 av (FP). Reservation 11 (MP, V) motiveringen Övrigt om handels- och investeringsfrämjande 2012/13:T341 av (M) och 2012/13:N282 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M) och (S). I detta betänkande behandlas 39 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör olika handelspolitiska frågor. Företrädare för har inför utskottet lämnat upplysningar och synpunkter i ärendet. har utskottet hållit ett offentligt seminarium om EU:s framtida inre marknad. Programmet och vad som framfördes vid seminariet framgår av bilaga 2. Som medlem i EU ingår i en tullunion med en gemensam tulltaxa och omfattas av EU:s gemensamma handelspolitik. Att EU är en tullunion innebär att tullar och andra handelshinder har avskaffats mellan medlemsländerna. Den gemensamma handelspolitiken avser dels reglerna för handel inom EU (den inre marknaden), dels EU:s yttre handelspolitik (den gemensamma handelspolitiken mot länder utanför unionen). EU:s yttre handelspolitik omfattar bl.a. gemensamma handelsavtal med tredjeland och gemensamma förhandlingspositioner i internationella organisationer som (). EU:s inre marknad omfattar EU:s 27 medlemsländer samt, enligt reglerna i , även , och . Målet är att uppnå fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer på den inre marknaden. Kommissionen för EU:s talan både i WTO och i andra handelspolitiska förhandlingar. Beslutanderätten i handelspolitiska frågor är delad mellan ministerrådet och . är medlem i WTO både som land och genom EU. WTO bildades efter Uruguayrundans avslutande och tog då över rollen från det Allmänna tull- och handelsavtalet () som institutionellt forum för de olika regelverk som utgör det multilaterala handelssystemet. WTO består av dels multilaterala avtal som omfattar samtliga medlemsländer (avtal om varor, tjänster och immaterialrätt), dels plurilaterala avtal som omfattar ett begränsat antal medlemsländer (t.ex. om offentlig upphandling). , vid WTO:s fjärde ministerkonferens, enades medlemsländerna om att inleda en ny förhandlingsrunda, den s.k. Doharundan. Förhandlingarna i WTO och Doharundan bröt samman och har det varit ett låst förhandlingsläge. i WTO är planerad till på , . Agendan för mötet på är ännu inte fastställd. Innan ministermötet ska det väljas en ny generaldirektör för . Processen har påbörjats och förhoppningen är att en av de nio kandidaterna kan väljas med konsensus för att därefter kunna tillträda posten . Efter beslut av (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23) slogs Invest samman med , som bytte namn till , även kallat Business . I det följande behandlas motioner som rör olika handelspolitiska frågor uppdelat i avsnitten Internationell handelspolitik och Handels- och investeringsfrämjande. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör tullmurar, importrestriktioner och övriga handelshinder mot utvecklingsländer samt exportstöd för jordbruksprodukter. Utskottet delar motionärernas uppfattning men förutsätter att regeringen fortsätter verka enligt den svenska linjen och menar därmed att ett riksdagsuttalande kan besparas. avslår även ett motionsyrkande som rör insyn i handelspolitiken. Utskottet menar att kravet i motionen kan anses vara tillgodosett. Vidare avslår motionsyrkanden som rör rättvis handel. Utskottet vidhåller sin tidigare deklarerade uppfattning att handelsavtal inte ska utvecklas till att enkom bli ett verktyg för genomförandet av FN:s millenniemål och menar vidare att det inte behöver föreligga en motsättning mellan målet om att handel å ena sidan ska bidra till minskade klyftor, ökad jämställdhet, hållbar utveckling och å andra sidan fri handel. Därtill avslår ett motionsyrkande om handel och jämställdhet. Utskottet framhåller vikten av att stödja insatser på handelspolitiska området av särskild betydelse för ökad jämställdhet men menar att bristande jämställdhet i första hand bör angripas med andra åtgärder än handelsåtgärder. Dessutom avslår övriga motionsyrkanden om internationell handelspolitik, däribland frågor som rör utformningen av handelsavtal i relation till olika internationella konventioner, bekämpande av korruption, tillgången till läkemedel i utvecklingsländer, demokratiseringen av WTO, miljöteknik till utvecklingsländer, och Singaporefrågorna. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (SD), 3 (S, MP, V), 4 (MP, V), 5 (MP, SD, V) och 6 (MP, V). I kommittémotion 2012/13:U237 av m.fl. (MP) framhålls att kommissionen uppmanat alla medlemsstaterna att utarbeta nationella planer för genomförandet av FN:s nya vägledande principer med riktlinjer för hur företags agerande i relation till mänskliga rättigheter ska genomföras och bedömas. Motionärerna anser att bör uppmana regeringen att verka för att dessa principer genomförs i såväl som andra länder (yrkande 2). Vidare anser de att regeringen ska uppdatera sin handbok så att uppdaterade riktlinjer används i sin senaste version samt att FN:s vägledande principer ska utgöra grunden för den nationella kontaktpunktens och företagens arbete med CSR (företagens arbete med socialt ansvar, yrkande 3). I motion 2012/12:N333 av och (MP) yrkande 3 betonas vikten av att CSR utökas till att även omfatta transportledet. Motionärerna framhåller att det saknas krav på rimliga anställningsvillkor i transportledet. bör därför uppmana regeringen att i internationella forum driva frågan om vikten av att integrera transportledet i företagens CSR-arbete. I partimotion 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 14 betonar motionärerna att utvecklingsländerna för att minska sina utsläpp måste få tillgång till modern miljöteknik. Därför bör uppmana regeringen att inom de internationella klimatförhandlingarna verka för att grön teknik, som bekämpar klimatförändringarna, ges samma undantag inom som livsuppehållande mediciner har fått. I kommittémotion 2012/13:N206 av m.fl. (V) framhålls att fri handel alltför ofta innebär en frihet för den som har resurser och makt att exploatera och utkonkurrera dem som har mindre makt och resurser. Exempel på detta är den s.k. kapitalflykten samt befästandet av en internationell ekonomisk arbetsdelning. Därför bör det överordnade målet för svensk handelspolitik enligt motionärerna vara att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och hållbar utveckling (yrkande 1). Vidare framhålls att handelspolitiken inte heller får motverka uppfyllandet av millenniemålen. bör därför uppmana regeringen att i EU och WTO driva krav på att handelsavtal utformas och utvärderas utifrån millenniemålen om fattigdomsbekämpning, hälsa och mänskliga rättigheter (yrkande 2). Motionärerna lyfter även fram vikten av att handelsfrågor genomsyras av ett ekologiskt perspektiv (yrkande 3). De pekar på att det kan uppstå konflikter mellan miljökonventioner och handelsavtal och att det då är oklart vem som har tolkningsföreträde. Regeringen bör därför i internationella forum verka för att det tillsätts en utredning om huruvida i kan vara en lämplig instans för att lösa uppkomna tvister mellan WTO och miljökonventionerna. Vidare anser man att bör agera i EU och WTO för att klimat- och miljöperspektiv alltid ska inkluderas i handelsavtal. Motionärerna betonar därtill att handelspolitiken inte är könsneutral. Därför bör uppmana regeringen att som enskilt land och inom ramen för EU och WTO verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska innehålla en analys av hur de förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och möjligheten att nå de av FN:s millenniemål som berör kvinnors situation (yrkande 4). Vidare bör enligt motionärerna inom EU och WTO verka för att förhandlingar och handelsavtal kopplas till tydliga krav på att länderna har ratificerat åtta kärnkonventioner (yrkande 5). Vad gäller fackliga frågor lyfter även motionärerna fram exportfrizonerna som ett stort problem, eftersom de menar att facklig verksamhet vanligtvis är förbjuden eller grovt inskränkt i sådana zoner. I ljuset av detta bör påtala för regeringen att inom så väl WTO som EU tydligt bör arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks (yrkande 7). Vid förhandlingar om handelsavtal bör verka för att man ska respektera varje enskilt lands möjlighet att föra en restriktiv alkoholpolitik med folkhälsoperspektiv (yrkande 8). Det är enligt motionärerna inte rimligt att hantera alkoholen som vilken vara som helst i handelsavtal, och därför är krav om att alkoholen ska exkluderas från handelsavtal med EU fullt rimligt. I motionen lyfter även motionärerna frågan om korruption inom den internationella handeln. De påminner om att antagit en konvention mot bestickning av utländska företrädare. Motionärerna anser att bör verka för att mer uppmärksamhet riktas mot korruptionens källa, vilket man menar oftast är den rika delen av världen då det gäller fall av grov bestickning. Detta bör påtala för regeringen (yrkande 10). Vad gäller WTO bör verka för att organisationen demokratiseras och att de fattiga länderna får en reell möjlighet att påverka utformningen av handelspolitiken (yrkande 11). Vidare anser motionärerna att det bör finnas en större insyn och öppenhet så att allmänheten, och frivilligorganisationer lättare kan ta del av den svenska ståndpunkten och hur har agerat. Därför bör genom ett uttalande kräva att regeringen rapporterar till om utvecklingen inom den internationella handeln och ställningstagande i frågor som rör WTO och andra internationella handelsfrågor (yrkande 12). Motionärerna menar dessutom att det finns en motsättning mellan och möjligheten att förverkliga rätten till hälsa. bör därför uppmana regeringen att verka för att problemen kring begränsningen av den s.k. tvångslicensieringen får en lösning som garanterar att även de fattigaste utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång på läkemedel (yrkande 13). Vad gäller frihandelsavtalet mellan och anser motionärerna att regeringen bör arbeta för att åtgärder vidtas för att garantera fortsatta produktion av generiska läkemedel (yrkande 14). Vidare anser man att regeringen i dessa förhandlingar även bör arbeta för att alla eventuella påtryckningar på om att ändra landets lagar kring dataexklusivitet upphör, eftersom den s.k. dataexklusiviteten innebär en bakväg för multinationella läkemedelsföretag att säkra sitt monopol och därigenom ett högt pris trots att patenttiden löpt ut (yrkande 15). I motionen problematiserar man vidare EU:s handelspolitik med fokus på jordbruk och utvecklingsländer. Motionärerna anser att genom ett uttalande ska uppmana regeringen att verka för att EU avskaffar kvarvarande tullmurar, importrestriktioner och övriga handelshinder mot utvecklingsländer (yrkande 16). Motionärerna framhåller vidare att bönder i utvecklingsländerna blir utkonkurrerade på sina hemmamarknader av jordbruksprodukter från EU. Därför bör uppmana regeringen att verka för att EU ska avskaffa exportstöd för jordbruksprodukter och stöd till inhemska jordbrukare (yrkande 17). Vidare framhåller motionärerna sin uppfattning att makt behöver flyttas från företagens stängda styrelserum till demokratiska arenor. Eftersom man menar att de s.k. Singaporefrågorna leder till en utveckling i motsatt riktning är det angeläget att regeringen inom EU verkar för att dessa frågor exkluderas från alla handels- och associeringsavtal som EU ingår med länder och regioner i världen (yrkande 19). Slutligen, vad gäller internationell handel, lyfter motionärerna fram vikten av att inom EU verkar för att respekten för mänskliga rättigheter sätts främst i förhandlingarna kring handelsavtalet med samarbetsråd (GCC). Om detta inte kan uppnås anser motionärerna att förhandlingarna bör frysas (yrkande 22). Som nämnts inledningsvis är nästa ministermöte inom WTO planerat till på . talan i WTO förs genom kommissionen. På förslag från Allmänna rådets ordförande kommer förberedelserna och själva konferensen att vägledas av principen om fullt deltagande, inkluderande och transparens. De förslag på agerande eller beslut som medlemmarna vill att ministrarna ska lägga fram ska utvecklas i enlighet med den normala konsensusprincipen. Enligt uppgifter från finns det en plan men ingen fastlagd dagordning för detta arbete. Det som diskuteras är den gemensamma målsättningen att fullfölja Doharundan, men utsikterna att lyckas med detta till december bedöms som mycket små. I stället talas det om ett minipaket där tre frågor lyfts fram: förenkling av handelsprocesser, tullkvoter för jordbruksprodukter samt utvecklingsfrågor. I slutsatserna från Europeiska rådets möte framgår att EU är beredda att inleda en diskussion om WTO-agendan efter som inkluderar utvecklingsagendan från . Enligt uppgift från är regeringens målsättning att det ovan nämnda minipaketet ska kunna slutföras och att man därefter ska fortsätta med ytterligare förhandlingar för att genomföra Doharundan. Ytterligare en fråga som regeringen ser som särskilt viktig inför ministermötet är revideringen av WTO:s Informationsteknikavtal (). Det befintliga avtalet slöts 1997 och många av dagens it-produkter omfattas därför inte av avtalet och är därmed inte befriade från tullar. Regeringen lyfter även frågan om att minska handelshinder (ta bort tullar) för miljövänliga varor och tjänster. De s.k. Apecländerna (Cooperation) arbetar med ett sådant avtal och det finns önskemål om att lyfta det i ett större sammanhang, men det är tveksamt om det kan bli klart till ministerrådet eftersom Apecländerna inte är helt klara med sitt avtal. Utskottet avstyrkte (bet. 2009/10:NU13) två motionsyrkanden som överensstämmer med de här aktuella i motion 2012/13:N206 (V) om WTO:s funktionssätt och en ökad insyn i den internationella handelspolitiken. I detta sammanhang framhöll utskottet bl.a. att behandlingen av frågor som rör WTO:s funktionssätt bör ske först efter det att Doharundan är avslutad, något som WTO:s medlemmar också är eniga om. Vidare framhöll utskottet betydelsen av största möjliga öppenhet inom WTO. Utskottet lyfte fram att medlemmarna enligt Dohadeklarationen har ett gemensamt ansvar för att garantera intern öppenhet, att WTO successivt blivit mer transparent då material i allt högre grad görs tillgängligt för allmänheten och att dialogen med det civila samhället har stärkts. Kravet om att regeringen bör öka sin rapportering till om handelspolitiken avvisade man med hänvisning till den rapportering som redan sker. Internationell handel och ansvarsfullt företagande Allmänt om ansvarsfullt företagande Ansvarfullt företagande eller företagens sociala ansvar (Corporate social responsibility, CSR) är ett paraplybegrepp som omfattar många olika delar. I kommissionens meddelande om en förnyad EU-strategi 20112014 för företagens sociala ansvar (KOM(2011) 681) ges en ny definition av företagens sociala ansvar som företagens ansvar för den egna verksamhetens konsekvenser för samhället. Enligt kommissionen omfattar företagens sociala ansvar åtminstone mänskliga rättigheter, arbets- och anställningsförhållanden (t.ex. utbildning, mångfald, jämställdhet och arbetsmiljö), miljöfrågor (t.ex. biologisk mångfald, klimatförändringar, resurseffektivitet, livscykelbedömningar och förebyggande av föroreningar) och åtgärder mot mutor och korruption. Vidare ingår också delaktighet i samhället och samhällsutveckling, integration av människor med funktionsnedsättning och främjande av konsumenternas intressen (även integritetsskydd) i företagens sociala ansvar. Att främja socialt ansvarstagande och miljötänkande i leverantörskedjan och lämna icke-finansiell information anses vara viktiga övergripande frågor. I kommissionens antagna meddelande om EU-politik och frivilligarbete: Erkännande och främjande av gränsöverskridande frivilliginsatser i EU (KOM(2011) 568) framgår att även anställdas frivilligarbete erkänns som ett uttryck för företagens sociala ansvar. Enligt statens ägarpolicy definieras bolagens ansvar för hållbarhetsfrågor som ansvarsfullt utnyttjande av resurser samt hantering av mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. har anslutit sig till en rad internationella konventioner som omfattar internationellt erkända vägledande principer och riktlinjer kring ansvarsfullt företagande och har därigenom vissa förpliktiganden (även om riktlinjerna är frivilligbaserade för företagen). Det handlar bl.a. om att ska stödja företag i deras arbete med socialt samhällsansvar. Bland dessa konventioner kan nämnas riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact, den vägledande ISO-standarden om socialt ansvarstagande (ISO 26000:2010), trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik (1977/2000) samt FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. riktlinjer för multinationella företag riktlinjer för multinationella företag innehåller icke-bindande principer och standarder för ansvarsfullt företagande. Medlemsländerna i samt de stater som valt att ansluta sig till riktlinjerna har förbundit sig att främja riktlinjerna. Riktlinjerna rör frågor om företag och mänskliga rättigheter, miljö, anti-korruption, arbets- och anställningsförhållanden, konsumentintressen, konkurrens, vetenskap och teknik, skatt samt sedan revideringen av riktlinjerna 2011 respekt för frihet på nätet. För att stödja och främja riktlinjerna upprättar de anslutna länderna nationella kontaktpunkter. Den svenska nationella kontaktpunkten har upprättats i samverkan mellan staten, näringslivet och arbetstagarnas organisationer och leds av sekretariatet Globalt Ansvar som är en avdelning under handelspolitik. Vid denna enhet finns även CSR-ambassadör. I detta sammanhang kan nämnas att det enligt uppgift från har initierats ett arbete med att uppdatera regeringens handbok utifrån de nya riktlinjerna. Arbetet pågår, men det är en process där flera aktörer ingår och uppges därför ta tid. Enligt FN:s Global Compact uppmanas företag att ställa sig bakom och agera utifrån tio principer som rör mänskliga rättigheter, arbets- och anställningsförhållanden, miljö och antikorruption. Principerna baseras på FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, grundläggande konventioner om de mänskliga rättigheterna i arbetslivet, Riodeklarationen samt FN:s konvention mot korruption. ISO-standard om socialt ansvarstagande ISO 26000:2010 är en internationell standard med riktlinjer för socialt ansvarstagande. Den bygger på sju grundläggande principer som tillsammans definierar begreppet socialt ansvarstagande. Dessa sju grundprinciper ska genomsyra det sociala ansvarsarbetet och är obligatoriska för de företag och organisationer som certifieras. De sju grundläggande principerna för socialt ansvarstagande är ansvarsskyldighet, transparens, etiskt uppträdande, respekt för intressenterna, respekt för lagen, efterlevnad av internationella uppförandenormer samt respekt för mänskliga rättigheter. För att ett företag ska certifieras enligt ISO 26000 ska företaget eller organisationen även välja att fokusera på en eller flera av sju konkreta sakfrågor för socialt ansvarstagande. trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik deklaration om multinationella företag och socialpolitik innehåller principer för arbetsmarknads-, social- och arbetsrättslagstiftning som regeringar samt organisationer av arbetsgivare och anställda rekommenderas att ta hänsyn till. Deklarationen täcker ett flertal samt ett stort antal rekommendationer från och omfattar riktlinjer gällande anställning, utbildning, arbets- och livsvillkor och arbetsmarknadsrelationer och innehåller bl.a. krav på hur partsrelationer bör se ut på arbetsmarknaden och hur löntagares trygghet ska säkerställas. Det uttalade syftet med deklarationen är att inspirera till effektivt arbete med socialt ansvarstagande i arbetslivet såväl i politik som i praktik. ILO-deklarationen innehåller bestämmelser om att regeringen i det multinationella företagets ursprungsland ska samarbeta med regeringen i mottagarlandet vid eventuella problem som kan uppstå i samband med direktinvesteringar. Deklarationen har en uppföljningsmekanism inom ILO-systemet. I detta sammanhang kan även deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet omnämnas. Den består av åtta kärnkonventioner som täcker fyra olika områden fackföreningsfrihet, eliminering av slavarbete, effektivt förbud mot barnarbete och icke-diskriminering. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter antog för mänskliga rättigheter enhälligt en rekommendation i form av vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Riktlinjerna togs fram av FN:s särskilde representant för företagande och mänskliga rättigheter, , och riktlinjerna går även under benämningen . De allmänna punkterna i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter utgår ifrån att stater har en skyldighet att respektera, skydda och förverkliga de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna; att företag har en särskild roll och funktion i samhället och måste följa alla tillämpliga lagar och respektera de mänskliga rättigheterna och slutligen att det finns ett behov att få sin sak prövad effektivt och på lämpligt sätt för det fall rättigheterna och skyldigheterna inte respekteras. I detta sammanhang kan nämnas att det enligt uppgift från har inletts ett arbete med att se över hur genomföra och vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.