· H101NU2 · 2013-12-05 16:58:27 — Där finns numera en fritidsgård, ett bibliotek och en samlingslokal med bio och samhällsinformation på olika sätt. Organisationen ska leva, med flera organisationer har också engagerat sig i det här för att det lilla samhället ska ha en samlingspunkt där man både lär känna varandra lite mer och lär sig nya saker.Det intressanta är att den samordnare som är med och ger samhällsinformation på denna mötesplats är inflyttad från . Hon pratar svensk-engelska med de boende i bygden. Man har alltså en integration med nyinflyttade som är jättespännande.Ett annat exempel som jag vill lyfta fram här är den lilla Icahandeln i utanför min hemstad som har fått nya ägare då de gamla gav upp på grund av att det var för liten lönsamhet. De nya ägarna är lyhörda för kundernas önskemål, och de boende på orten har till och med gått samman och räknat ut vad de behöver handla för för att affären ska gå runt och kunna vara kvar. Jag tycker att det är helt fantastiskt.När det handlar om den offentliga servicen och tillgång till den över hela landet är jag mindre bekymrad över det just nu - förutom posten, som man alltid kan ha synpunkter på även när man bor mitt i en stad - än vad jag är över annan service som vi förväntar oss som medborgare.Då tänker jag till exempel på bankerna och deras möjlighet att tillhandahålla en god kontanthantering. Visst är det jättebra med servicepunkter, där det är utlämning för både och Systembolaget tillsammans med in- och utlämning av post och paket, bankomat, livsmedels- och drivmedelsförsäljning. Jag gillar verkligen de här servicepunkterna. Men det är ett sårbart system om inte hela bygden ställer upp på att handla och göra sina ärenden där.När det handlar om kontanthanteringen försöker många handlare uppmuntra kunder att använda betalkort i stället. Men många äldre vill gärna ha en liten slant i plånboken hemma för att använda som betalning när man tycker att det behövs. Dels är det en säkerhetsaspekt i det här, dels är det en betydande merkostnad för handlare och företag, då både insättnings- och växlingsavgifter har ökat dramatiskt de senaste åren.Med nya betalningssätt, via mobil till exempel, kan även mindre företag inom turismen ta betalt, det vill säga såvida mobilnätet fungerar. Just det är ju en förutsättning för allt företagande utanför tätorterna, som vi har hört diskuteras här tidigare.Bandbredden har också betydelse för hur tunga dokument som kan skickas via nätet, och särskilt förstås i vissa branscher med verksamheter även utanför . Där vill jag poängtera - det har ingen sagt tidigare, vad jag har hört - att bredbandsföreningarna har ökat kraftigt i landet. Över hela landet ser vi en ökning av ekonomiska föreningar där människor har gått samman på olika orter för att kunna få till det med bredband. Jag kan också poängtera att den digitala delaktigheten över huvud taget har ökat dramatiskt , säkerligen till följd av utbyggnaden av bredband.Fru talman! Ska vi kunna ta till vara dessa unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företagens konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner och gles- och landsbygd måste vi än mer uppmuntra de initiativ till företagande och föreningsliv som finns. Där vill jag särskilt lyfta fram de idéburna företagen, som en mix av företagande och föreningsliv.Ofta saknas kapital utifrån det som skulle kunna användas för investeringar i fastigheter, inventarier och infrastruktur. För att ge stöd åt dessa företag menar jag att även de skulle kunna bli godkända som mottagare av skattefria gåvor. Därför tycker jag att taket för privata givare enligt lagen om skattereduktion för gåvor skulle kunna höjas.För att underlätta för dessa icke vinstdrivande verksamheters viktiga arbete måste man alltså kunna lägga till de idéburna företagen. När det startas fler av den typen av verksamheter, inte minst på landsbygden, är det många som vill hjälpa till, även ekonomiskt. Här skulle det kunna vara en god idé.På europeisk nivå diskuterar man mycket mer kring den sociala ekonomins företagande och hur det bidrar till Europeiska unionens sammanhållningspolitik, som ska vara en integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken. Strukturfondsprogrammen har bidragit till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen, till exempel genom Eruf eller ESF, Europeiska socialfonden.När det gäller ESF-medlen har man möjliggjort satsningar på idéburna och arbetsintegrerande sociala företag med utbildning för start och utveckling av företagare, medarbetare och handledare.Det är fortsatt viktigt att arbeta med förenklingar av administrationen av de här projektmedlen. Annars begränsas radikalt möjligheten att ta del av dem för de verksamheter som faktiskt verkligen behöver dem.Sverige behöver ett ännu mer tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på alla nivåer. Det är något som vi jobbar på, men vi kan bli bättre. Vi hörde vår vän säga det tidigare: Man ska inte vara rädd för att säga att man kan bli bättre - för medborgarnas skull.Tillväxt och regional utveckling inbegriper samtliga politiska områden, från god hälsa och livsmiljö till arbete och fritid med allt däremellan för medborgare i alla åldrar.Sverige är ett litet land även om det geografiskt är stort. Vi behöver lösningar på nationell nivå men även specifika regionala lösningar utifrån de förutsättningar som finns. Därför är det politiska ledarskapet viktigt här för att inte missa de idéer och förslag som medborgarna själva tar initiativ till. Jag beklagar att mitt tidigare anförande gav sken av att vi har räknat ut industrin. Det har vi inte, fru talman, och inte innovationerna heller för den delen. Bara i forsknings- och innovationspropositionen som kom har vi satsat 350 miljoner på industriforskningsinstitut som ska höja kapaciteten i mindre företag.Vi har satsat 200 miljoner på lärosäten som är bra på att samverka med näringslivet, 900 miljoner på strategiska innovationsområden och 200 miljoner på testanläggningar där små företag kan testa sina produkter utan att ruinera sig.Jag vill också tillägga att vi aldrig har satsat så mycket på högskoleutbildning som under alliansregeringens period. Faktum är att antalet högskoleplatser i har ökat . I har de ökat , på Linnéuniversitetet också och i med 30 procent.Göran hade en vision om att av eleverna i varje årskull skulle fortsätta till högskola eller universitet. Man nådde aldrig dit . går av varje årskull vidare till universitet eller högskola, och det är tack vare Alliansens politik. Jag reagerade lite grann på det här med högskolesatsningarna. Eftersom vi pratar om regional utveckling här skulle jag vilja trycka på att det är viktigt att det finns en hel del utbildningar i hela landet.Om jag inte är felunderrättad har jag siffror på att regeringen vill minska antalet utbildningsplatser och omfördela resurserna till , , och på bekostnad av andra lärosäten runt om i . Det är det här som är upprörande. När man tar bort möjligheten att utbilda sig regionalt tvingar man människor att åka längre bort - till de stora städerna som redan har väldigt många bra utbildningar och som många ändå kommer till.För dem som skulle vilja studera till exempel på i minskar man möjligheterna i och med att den får mindre resurser. Även i har vi sett att detta sker.Vi ser att utbildningar flyttar från till . Trots att har haft fantastiskt bra utbildningar med väldigt många sökande har man valt att flytta utbildningarna till Uppsala.När jag frågar landsbygdsministern om sådana här saker - till exempel när det gäller utbildningarna inom SLU, - får jag höra att man inte kan styra lärosätena, för det skulle vara ministerstyre. Men jag känner att det ändå skulle vara fint om regeringens företrädare hade ambitionen att det ska finnas utbildningar i hela landet.Jag vet att det inte alltid är lätt, men när man bara låter det här ske kommer möjligheterna att utbilda sig på regionala högskolor att bli ännu färre. Den statistiken, att antalet utbildningsplatser minskar, beror delvis på att man har lyft kvoten för utländska studenter. Drygt 10 000 studenter från länder utanför var tidigare inräknade i den kvoten. När man lyfter dem blir det justeringar, men de påverkar inte satsningarna på det sättet.Man har också börjat räkna på ett nytt sätt. Man räknar inte bara dem som har blivit antagna, utan man räknar dem som har blivit antagna och som verkligen har inställt sig på högskolan eller för att bedriva studier. Det är nämligen vanligt att man blir antagen men inte påbörjar utbildningen.Skara är också en högskola där man har satsat mycket och ökat antalet utbildningsplatser . Självklart har man ambitionen att folk ska utbilda sig och förkovra sig.När det gäller tilldelningen av resurser till de största universiteten: Ja, det stämmer. Det finns nämligen forskningsanslag som delas ut beroende på forskningsresultaten. Forskningsresultat med högre kvalitet gör högskolor eller universitet berättigade till större anslag. är risken stor att vi halkar in på utbildningspolitik. Men som vi har sagt hänger det ihop väldigt mycket, och kom vi ändå in på frågan.Jag tror att de regionala högskolorna är viktiga för en stark konkurrenskraft i hela landet. Då kan man inte bara låta en sådan här utveckling ske.När jag har besökt har man sagt att man fick ett uppdrag att höja kompetensen i regionen och att man har levt upp till det uppdraget men att de som gör utvärderingar inte tittar på sådana saker som man har levt upp till. Det tycker jag i så fall är en brist i politiken. De kanske tittar på en smal del av andra faktorer.Det här är superviktigt för demokratin i . Det är jätteviktigt för att hela landet ska leva och för att konkurrenskraften ska finnas.Du nämnde här, Boriana, att 10 000 utländska studenter tidigare var inräknade. Då tänker jag att det kanske också hänger ihop med regeringens politik att ta ut de här avgifterna från utlandsstudenter. Vi kanske inte ska inveckla oss för mycket i utbildningspolitiken, men på något sätt ser vi här hur det ena hänger ihop med det andra. Jag fortsätter att hävda att Alliansen satsar väldigt mycket på utbildningspolitiken. Som jag sade: av varje årskull fortsätter till högskolor eller universitet. De kommer snart att bli 60 procent.När det gäller kvoten för utländska studenter och införandet av avgifter tycker jag att det var rätt beslut. Det var alldeles för många som kom för att utbilda sig men inte stannade i landet. Det är inte svenska skattebetalares uppgift att betala för utbildning, och det är fel att locka folk med gratis utbildning.Man ska locka med hög kvalitet. Folk ska vara beredda att betala för utbildningen de får i . De ska känna att de får valuta för pengarna, och det erbjuder vi bara om vi har utbildning med hög kvalitet.