bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — Om verksamheten eller åtgärden medför risk för att ett stort antal människor får sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade eller en avsevärd försämring av miljön, får den inte bedrivas eller vidtas. Regeringen kan dock meddela dispens från denna stoppregel i särskilda fall och tillåta verksamheten. Den som bedriver miljöfarlig verksamhet kan ha tillstånds- eller anmälningsplikt för sin verksamhet. Enligt måste närmare 5 000 företag i ha ett sådant tillstånd. Vilken typ av verksamheter som berörs framgår av miljöprövningsförordningen (2013:251). Prövning genom tillstånds- och anmälningsplikt enligt 9 kap. 6 § är ett sätt för samhället att få en resursavvägd kontroll över de verksamheter som från tid till annan bedöms vara de mest störande. Det är ett sätt att skapa rättstrygghet för dem som är närmast berörda av de här verksamheterna. Som framgått ovan görs miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) med stöd av . I 6 kap. 7 § regleras vad som ska ingå i en MKB. En MKB ska, med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, innehålla de uppgifter som behövs för att uppfylla syftet enligt 6 kap. 3 § . Det innebär att en MKB ska identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som den planerade verksamheten eller åtgärden kan medföra på människor, djur, växter, mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö, hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt samt annan hushållning med material, råvaror och energi. Dessutom ska en samlad bedömning av ovanstående effekter på människors hälsa och miljön vara möjlig att utläsa. () har vidare fått i uppdrag av regeringen att vara ett nationellt centrum för hälsorelaterad miljöriskbedömning. IMM är en institution vid och ett tvärvetenskapligt forskningsinstitut inom området miljömedicin som bedriver forskning inom epidemiologi, toxikologi, fysiologi samt arbets- och miljömedicin. Exempelvis publicerar man miljöhälsorapporter som tas fram i samarbete med bl.a. . Miljöhälsorapport syftar till att ge underlag för prioriteringar och beslut inom området barns miljö och hälsa. Rapporten beskriver olika miljöfaktorers betydelse för sjukdom och ohälsa i och vänder sig i första hand till beslutsfattare och handläggare inom miljö- och hälsoskydd samt hälso- och sjukvård på lokal, regional och nationell nivå. En viktig målsättning med rapporten är att ge underlag för revidering, genomförande och uppföljning av de nationella miljömålen. Den presenterar också underlag för flera av de indikatorer som används i miljömålsarbetet. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ381 (MP) yrkandena 1 och 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. Ett av de miljökvalitetsmål som har beslutat om är Grundvatten av god kvalitet. Miljökvalitetsmålet innebär att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Av propositionen framgår att kunskapen om grundvattnet i har förbättrats . Exempelvis har arbetet med dricksvattenkvalitet, dricksvattensäkerhet liksom med vattenskyddsområden och materialförsörjningsplaner intensifierats . Även samverkan mellan myndigheter och andra aktörer har utökats, och de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om nya övervakningsprogram. Medvetenheten om behovet av vattenplanering har ökat, liksom antalet färdiga och påbörjade länsvisa och kommunala vattenförsörjningsplaner. Andelen vattentäkter som har ett skyddsområde ökar vilket förväntas ge ett positivt resultat. Materialförsörjningsplaner har tagits fram eller påbörjats i några län, vilket är positivt. Naturgrusavlagringar har ett värde för dricksvattenförsörjningen. Enligt årliga uppföljningsrapport om miljökvalitetsmålen innebär skärpta krav på nya täkter att antalet tillstånd för naturgrusuttag minskar successivt. är användningen av naturgrus för betong fortsatt hög bl.a. i tätortsregioner. uttag av naturgrus minskar, men minskningstakten behöver enligt propositionen öka. Enligt årliga uppföljningsrapport finns det flera positiva tendenser för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Det förbättrade arbetet med vattenförsörjningsplaner och materialförsörjningsplaner bedöms leda till att man tar bättre hänsyn till vattenresurserna vid bl.a. exploateringar och klimatanpassning. Genom de olika planerna blir konflikter mellan olika markanvändningsintressen tydligare och intressena kan vägas mot varandra. Detta bedöms leda till att vattenresursernas värde uppmärksammas och skyddas. En förutsättning för detta är att planerna på ett tydligt sätt införlivas i översiktsplaner och beaktas i samhällsplaneringen. I många län pågår arbete med att upprätta nya och uppdatera gamla vattenskyddsområden. Det behövs enligt propositionen ökad kunskap och kartläggning av vilka bergmaterial som kan ersätta naturgruset. Utskottet har fått uppgift om att det inom SGU bedrivs ett projekt där det relativa värdet av ett grundvattenmagasin, i förhållande till andra grundvattenmagasin, beräknas ur ett dricksvattenperspektiv. En första nationell värdering med den framarbetade metodiken påbörjades . kom ett första utkast. Den relativa värderingen av grundvattenmagasin kan komma till användning i många olika sammanhang såsom vid vattenförsörjningsplanering, markanvändningsplanering, materialförsörjningsplanering, vid tillståndsprocesser och vid planering av skyddsåtgärder vid vägar och järnvägar. Projektet ska enligt planerna slutföras under den första halvan av 2014. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motion 2013/14:N222 (V) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljöskadliga subventioner (V), förutsättningar för musselodling (S) och den spanska skogssnigeln (S). Jämför reservationerna 5 (V), 6 (S, V) och 7 (S). Enligt kommittémotion 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 10 bör regeringen ta fram en handlingsplan för utfasning av miljöskadliga subventioner. Handlingsplanen bör omfatta en konsekvensutredning och en samlad styrmedelsanalys. I är det enligt motionen framför allt transport-, energi- och jordbrukssektorerna som har betydande potentiellt miljöskadliga subventioner. Av kommittémotionerna 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 30 framgår att ett system bör utformas där musselodlare och odlare av andra organismer ersätts för sina insatser när det gäller att binda näringsämnen i havet. bör få i uppdrag att utreda ett sådant system. Odling av blåmusslor har visat sig vara mycket effektivt för att minska övergödningen både ur ekologisk och ur ekonomisk synvinkel. I motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 72 anförs att det finns ett behov av en nationell strategi beträffande den spanska skogssnigeln. I har snigelproblemet bedömts som mindre viktigt, och inga vetenskapliga försök beträffande bekämpning görs. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 20) anförs att med rätt pris på miljöskadlig verksamhet finns förutsättningar för en mer hållbar tillväxt. Förorenaren ska betala, miljökostnader internaliseras och miljöskadliga subventioner fasas ut. Som ett led i detta arbete har vänföreningen Fuels Subsidy Reform, där ingår, bidragit till att lyfta frågan om utfasning av fossilsubventioner, bl.a. i samarbete med organisationen (). Regeringen avser att lämna stöd till GSI för att även i fortsättningen främja det internationella arbetet med miljöskadliga subventioner. Vid partsmötet för Konventionen om biologisk mångfald i togs beslut om ett globalt mål om att till 2020 fasa ut eller reformera subventioner som är skadliga för biologisk mångfald och att utveckla positiva incitament. Regeringen prioriterar frågan om utfasning av miljöskadliga subventioner och kommer att möta de åtaganden som gjorts inom den strategiska planen från och i andra sammanhang. Regeringen avser att ge uppdrag om att icke skatterelaterade eventuellt miljöskadliga subventioner hos relevanta miljömålsmyndigheter successivt ska kartläggas och analyseras. Det är angeläget att söker nå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är här av central betydelse. Regeringen avser därför även att fortsätta arbetet med skatterna på klimat- och energiområdet. Även i årets budgetproposition nämns kartläggningen av miljöskadliga subventioner. Avsikten är enligt propositionen att stärka kopplingen till generationsmålet och miljökvalitetsmålen i miljömålssystemet och därmed även integrera åtgärder för hållbar konsumtion och produktion. har uppgett att verket har redovisat ett regeringsuppdrag till om att ta fram ett förslag till handledning för kartläggning av icke skatterelaterade miljöskadliga subventioner (skrivelse Ärendenr: NV-00316-13 och Kartläggning av potentiellt miljöskadliga subventioner – En handledning) Staten ger enligt stöd som i många fall leder till positiva effekter på miljön, men ges stöd som kan ha miljöskadliga konsekvenser. De miljöskadliga effekterna av olika stöd behöver analyseras mer utförligt. Att kartlägga hur subventioner påverkar miljön kan, förutom att förbättra miljökvaliteten, öka subventioners måluppfyllelse, bidra till transparens och minska trycket på statsbudgeten. Handledningen ska kunna användas som ett stöd för myndigheter inom miljömålssystemet när det gäller att kartlägga subventioner inom deras respektive verksamhetsområde. Handledningen är främst tänkt att användas för kvalitativ bedömning. Handledningen bygger främst på internationella underlag från , IEEP () och . Synpunkter har hämtats från och . finns en rapport, Potentiellt miljöskadliga subventioner – Förstudie , som uppdaterades 2011 (rapport 6455 ). I rapporten kartlägger stöd med potentiellt negativa miljöeffekter, s.k. potentiellt miljöskadliga subventioner, som utgår från den offentliga sektorn. Dessutom inringas de sektorer som får stöd. I är det framför allt tre sektorer som har betydande potentiellt miljöskadliga subventioner: transport-, energi- och jordbrukssektorn. Även fiskesektorn får betydande stöd. Rapporten är ett arbetsdokument som ger en översiktlig sammanställning av potentiellt miljöskadliga subventioner inom dessa områden. Rapporten innehåller även en diskussion kring hur subventioner kan hanteras bättre i framtida styrmedelsanalyser. har uppgett att efter det att redovisat sitt uppdrag om icke skatterelaterade miljöskadliga subventioner arrangerade ett seminarium för att diskutera rapporten. Rapporten inkom i en slutversion . Frågan bereds nu vidare i enlighet med vad som anfördes i budgetpropositionen (se ovan). Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2013/14:MJ302 (V) yrkande 10. När det gäller frågan om musselodling vill utskottet hänvisa till det som anförs ovan under anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Mot bakgrund av vad som anförs där föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ455 (S) yrkande 22 och 2013/14:MJ492 (S) yrkande 30 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har tidigare behandlat frågan om den spanska skogssnigeln bl.a. i betänkande 2009/10:MJU2 och 2011/12:MJU14 där utskottet anförde bl.a. följande. genomfördes tre olika studier och fältförsök finansierade av . Resultaten av studierna visar att det finns sätt att bekämpa och påverka mängden av både spansk skogssnigel och åkersnigel i foder och odlingar. Resultaten från försöken ger ytterligare kunskap om vad som får snigeln att trivas och förökas, hur man ska bekämpa snigeln och hur man undviker att få med sniglar i vallfoder till djuren. I har ett projekt genomförts med djupintervjuer av odlare av ekologiska bär och grönsaker om problem och erfarenheter av spansk skogssnigel. Det framkom att snigeln är ett starkt hot mot odlingar och att alla odlare arbetar förebyggande för att minska risken för snigelskador och skapa ogynnsamma miljöer för sniglarna genom att t.ex. att klippa gräset kort. Förebyggande åtgärder kan vara öppen, harvad jord runt odlingen och användning av järnfosfat. har anslagit medel för projekten från anslag 1:25 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Det framgår av regleringsbrev att det från detta anslag också ska betalas ut till Fritidsodlingens för informations- och rådgivningsverksamhet samt till . Även denna verksamhet omfattar information om den spanska skogssnigeln. Utskottet redovisade (bet. 2008/09:MJU2) att ett tjugotal experter och myndighetsföreträdare diskuterade problemet med den invasiva snigeln lusitanicus, den s.k. mördarsnigeln. Fem områden definierades som det finns behov av att arbeta vidare med. Tre av dessa rör lantbruks- och trädgårdsgrödor, och på dessa områden finns finansiärer för forskning och försöks- och utvecklingsprojekt, t.ex. Stiftelsen (), Formas och . När det gäller områdena grönytor och privata trädgårdar är det inte lika givet till vem man kan vända sig för att få finansiering, vilket innebär svårigheter att få i gång den verksamhet som behövs på dessa områden. Det norska har utarbetat en handlingsplan mot skogssnigeln. De övergripande mål som anges är att minska förekomsten där snigeln har etablerat sig och att hindra spridning till nya områden. Andra mål är att öka kunskapen om snigeln, att utarbeta effektivare åtgärder mot skogssnigeln och att förbättra samarbetet mellan berörda myndigheter och organisationer. och har publicerat en informationsbroschyr om snigelbekämpning m.m. (Jordbruksinformation 10-2008). Broschyren riktar sig främst till jordbruksföretag, men även privatpersoner kan självfallet ha glädje av den. lämnar också information i dessa frågor. Kemikalieinspektionen har godkänt ett mer verkningsfullt bekämpningsmedel med s.k. nematoder som bekämpar sniglarna genom att överföra bakterier till dem. Utskottet har fått uppgifter från om att nya forskningsprojekt har initierats. Ett skördeteknikförsök gjordes 2009 i slåttervall för möjligheten att minska risken för inblandning av spansk skogssnigel i ensilage. beslutade att bevilja SLU till projektet av sniglar i ekologisk produktion av grönsaker och bär fortsättning 2010 för perioden –. har därefter beslutat att bevilja ytterligare till projektet av sniglar i ekologisk produktion av grönsaker och bär fortsättning 2010 och 2011. Jordbruksminister anförde i sitt svar på skriftlig fråga 2006/07:1491 att det har ansetts troligt att spridningen av snigeln till stor del kan kopplas till handeln med växtprodukter. För att minimera spridningen av sniglarna är det viktigt att de växtprodukter som säljs på marknaden håller en god kvalitet och inte bidrar till spridningen. Detta anser regeringen primärt är ett ansvar för näringen i fråga. Myndigheterna håller uppsikt och följer noggrant utvecklingen. I likhet med föregående år konstaterar utskottet att det kan finnas ytterligare behov av forskning och förutsätter att berörda näringar tillsammans med lämpliga forskningsinstitutioner prioriterar detta arbete. Därmed avstyrks motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 72. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Handläggningstider för miljöprövningar, punkt 3 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 19 och 2013/14:MJ338 av (S) och 2013/14:MJ354 av och (båda M). Det finns flera orsaker till att miljöprövningar kan ta tid. För verksamheter som kräver prövning enligt måste det i planeringen hos myndigheter, domstolar och företag finnas en framförhållning som gör det möjligt att effektivt pröva verksamheten. Tillståndsprövningar bör därför effektiviseras. Det är önskvärt att förslag tas fram på hur arbetsmetoder kan utvecklas för en snabbare, säkrare och mer samordnad hantering av frågor som rör miljöområdet för att främja en hållbar utveckling. Detta bör ges regeringen till känna. Inomhusmiljö, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ238 av och (båda MP) yrkande 1 och 2013/14:MJ238 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:MJ385 av (M). Vi anser att man behöver utreda hur kan ändras för ge ett starkare stöd till dem som drabbas av innemiljöproblem. Erfarenhet från bl.a. visar att de som drabbas av sådana problem som t.ex. fukt, mögel och kemiska emissioner i flerbostadshus, främst hyresrätter, ofta har svårt att få hjälp . De hinner då bli besvärande sjuka, och ju längre de bor kvar i bostaden desto allvarligare drabbas hälsan. Ett annat mycket vanligt problem är olägenheter på grund av passiv rökning i flerfamiljshus. De som drabbas av passiv rökning från grannar i flerbostadshus, bl. a. läckage via otätheter och ventilation eller rökning på balkonger, har svårt att få hjälp av tillsynsmyndigheter. Det saknas rättsfall och vägledning som ger stöd för att ställa krav på rökare. Personer med allergi och annan överkänslighet blir sjuka av tobaksröken, vilket blir en betydande olägenhet för deras hälsa. De kan dock inte vara säkra på att få en rökfri miljö även om de flyttar eftersom det kan finnas rökande grannar på det nya stället. Antalet fastighetsägare i landet som på frivillig väg infört rökfria flerbostadshus är få. Detta bör ges regeringen till känna. Miljörättvisa, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ381 av och (båda MP) yrkande 1 och 2013/14:MJ381 av och (båda MP) yrkande 2. Vi anser att en statlig offentlig utredning behöver tillsättas för att kartlägga hur olika grupper i samhället exponeras för miljörisker och om vissa grupper drabbas oproportionerligt hårt. Miljörättvisa – att ingen grupp ska drabbas mer av förorenande industrier, buller och utsläpp från trafik samt andra miljö- och hälsoskadliga faktorer – är ett begrepp som länge använts i andra länder, inte minst i . Miljörättvisa handlar om rättvis behandling av alla, oavsett faktorer som etnicitet och inkomst. Ingen grupp i ett samhälle ska behöva bära en oproportionerligt stor del av de negativa konsekvenserna av verksamheter och strategier som är initierade och styrda av såväl näringslivet som politiska organ. Det är angeläget att tänka och arbeta i termer av miljörättvisa även i . I vårt land finns det också all anledning att aktivt och systematiskt arbeta för att vissa grupper, som fattiga och etniska minoriteter, inte ska drabbas hårdare än andra av miljöskadliga aktiviteter. Ett aktuellt exempel på problem i är Förbifart , som om det genomförs blir en miljökatastrof som drabbar oss alla. Det kommer att slå särskilt hårt mot invånarna i och , där den är tänkt att gå i ytläge, medan en tunnel planeras under , där starkare opinionsgrupper bor. Detta vägprojekt visar på nödvändigheten av att göra konsekvensanalyser utifrån ett miljörättviseperspektiv. Det bör gälla alla projekt med påtaglig miljöpåverkan, vare sig det handlar om att bygga vägar eller tillåta gruvdrift. Ett annat aktuellt exempel är den planerade gruvan i , som om den blir verklighet får förödande konsekvenser för de samebyar som får sina renbetesmarker ödelagda. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av grundvatten, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 13. är världsledande när det gäller att utveckla och utnyttja geoenergi. finns här hundratusentals små och stora anläggningar för att ta till vara solenergi som lagrats i marken. installeras drygt 30 000 nya anläggningar. Rätt utnyttjad kan geoenergi förse oss med en stor del av den energi vi behöver för att värma och kyla våra fastigheter. Det finns också stora möjligheter att använda tekniken för att lagra energi från andra förnybara energislag som sol- och vindkraft. Dessa s.k. akvifersystem använder grundvattnet i sand- och grusavlagringar för att lagra värme. kan byggandet av akvifersystem hamna i konflikt med andra samhällsintressen, som behovet av dricksvatten. För att väga dessa olika intressen mot varandra, och för att förhindra att sand- och grusavlagringar förstörs genom exploatering i andra syften, krävs planering. Det behövs en nationell plan för hur vi bäst kan skydda och nyttja grundvattnet i sand- och grusavlagringar på ett hållbart sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Utfasning av miljöskadliga subventioner, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 10. En handlingsplan för utfasning av miljöskadliga subventioner bör tas fram. har i rapporten subventioner (rapport 6455) kartlagt subventioner med negativa miljöeffekter. I är det framför allt transport-, energi- och jordbrukssektorerna som har betydande potentiellt miljöskadliga subventioner. Även fiskesektorn får betydande stöd. Studien konstaterar att de miljöskadliga effekterna av subventioner är bristfälligt analyserade. Om miljöskadliga ekonomiska styrmedel ska avskaffas bör det enligt ske först efter att en samlad styrmedelsanalys gjorts. I rapporten nämns elcertifikat till småskalig vattenkraft och stöd till jordbruket som problematiska subventioner. Dessa befintliga stöd innebär i många fall negativ påverkan på den biologiska mångfalden. Regeringen har uttryckt att den vill fasa ut de miljöskadliga subventionerna, men ännu har det inte kommit några konkreta förslag. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för utfasning av miljöskadliga subventioner. Handlingsplanen bör omfatta konsekvensutredning samt omfatta en samlad styrmedelsanalys. Detta bör ges regeringen till känna. Förutsättningar för musselodling, punkt 8 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 30. Vi anser att ska få i uppdrag att utreda ett system där musselodlare och andra verksamhetsutövare ersätts för sina insatser när det gäller att binda näringsämnen i havet på samma sätt som odling av fångstgrödor på land ersätts. Odling av blåmusslor har visat sig vara mycket effektivt för att minska övergödningen både ur ekologisk och ur ekonomisk synvinkel. har tagit upp detta i sitt förslag till nationell åtgärdsplan för att klara . menar att vid en skörd av ett ton blåmusslor kan kväve och 0,6–0,fosfor avlägsnas. Även ersättning för odling av andra organismer i syfte att binda näringsämnen i havet bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Den spanska skogssnigeln, punkt 9 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 72. Den spanska skogssnigeln har funnits i nu och orsakar skador i trädgårdar och odlingar. Grundorsaken till problemen är att det saknas naturliga fiender som kan balansera snigelns stora förökningsförmåga. Våra grannländer har engagerat sig i forskning, information och bekämpning av den spanska skogssnigeln. Men i har snigelproblemet bedömts som mindre viktigt, och inga vetenskapliga försök beträffande bekämpning görs.