bet · H001MJU17 · 2013-04-17 00:00:00 — Dessutom har flera direktiv antagits i EU, till exempel art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet, som gör att det är viktigt att nu få en ordentlig samling på plats vad gäller jaktfrågorna.Herr talman! Viltskador är ett stort och allvarligt problem för många. Jägare betalar in pengar till Viltvårdsfonden. Det är pengar som sedan kan nyttjas till olika viltvårdsinsatser, bland annat till det allmänna uppdraget. Att minimera viltskador är A och O liksom den information och kunskap som måste till för att förhindra dessa.Rovdjursskador uppstår också, och regeringen har anslagit nästan 50 miljoner för att ersätta rovdjursskador. Vi vet att det är vanligt förekommande i renbeteslandet, och här finns stort behov av att regeringen tillskjuter dessa medel.Det finns ett problem som inte har nämnts i debatten. Vi talade om skog , och skador på skog, inte minst på tallplantor, är ett reellt problem för många skogsägare. I vissa skogar är det en hög procent skador, vilket givetvis åsamkar skogsägarna stor ekonomisk förlust. Därför är det viktigt med de forskningsprojekt som pågår om hur man ska kunna odla i skogen för vilt och om viltåkrar. Man forskar också på hur man ska kunna utfodra vilt på annat sätt och locka bort dem från att äta på skogsplantorna.Herr talman! I stora delar av landet har man problem med vildsvin, vilket också har lyfts fram här. Vildsvinen har ökat markant, och det är ett stort problem. Jag kan förstå den frustration som många känner. Det är akut nödvändigt att få en balanserad stam. Förvaltningsplanen har nämnts, och där kommer man att komma fram till olika lösningar. Jag förstår dock att det brådskar. Därför är det viktigt att vi ser vad vi kan göra här och för att hejda utbredningen och möjliggöra för människor att känna en större trygghet och slippa dessa problem.Det är dock inte enbart ett problem. Det är också en stor matresurs. Tar vi vara på detta på ett bra sätt får vi stor nytta av det.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jakt- och viltfrågor engagerar, precis som många har sagt. Tyvärr blir debatten ofta svart eller vit, och de grå nyanserna, balansen och avvägningen mellan olika intressen, kommer inte alltid fram.I påskas när jag var hemma i dök vargen upp i min pappas hemtrakt i kommun. Vargen rev sju får av åtta. Rovdjursfrågan kommer nära när den befinner sig runt knuten.En trovärdig rovdjurspolitik tar hänsyn både till naturvårdsintressen och intressen från djurägare och andra berörda i områden med rovdjur. Regeringen har flyttat besluten närmare de berörda och genomfört en ny rovdjursförvaltning med ökat regionalt ansvar och lokalt inflytande.Det är viktigt för oss i att de som är berörda ska ha ett verkligt inflytande över rovdjursfrågorna. Vi kommer nämligen aldrig att nå samsyn om vi inte får dialogen att fungera och kan hitta balansen.Herr talman! Vildsvinsfrågan är också het. Den blir hetare när vildsvinen börjar rota upp golfbanor och trädgårdar efter att tidigare ha nöjt sig med lantbrukarnas och sädesfält. I är vildsvinen ett gammalt problem. Eftersom många lantbrukare i länet är arrendatorer som inte har jakträtt har skadeproblemet varit ännu större.Nu är det en hel del på gång som ska göra att vildsvinsstammen kan hållas på en mer rimlig nivå. ska exempelvis titta på utfodringsfrågan.Vidare har landsbygdsminister tagit initiativ för att underlätta vildsvinsjakt. Han har också tagit initiativ till en snabbutredning om subventionering av trikintester i syfte att göra försäljning av vildsvinskött enklare. Det arbetas också för att förenkla införandet av vildsvinsfällor så att fällor som är godkända i ett annat land också ska kunna användas i . Då kan det räcka med en anmälan till i stället för ett helt godkännande.Åtelkameror har också tagits upp i debatten. Visst är integritetsaspekterna viktiga, och de måste förstås lösas. Jag tror dock att det finns viss förståelse för att filmning sker om syftet är att begränsa skadorna på grödor, i skog och i trafik.Herr talman! Slutligen vill jag säga några ord om jakttider. Organisationer som har många jagande medlemmar brukar dela in sin verksamhet i före och efter älgjakten. Det är nämligen inte lönt att lägga sammanträden mitt i älgjakten, i alla fall inte om man vill vara något så när demokratisk.Det finns anledning att se över jakttiderna för älgjakten, inte minst därför att klimatet delvis har förändrat förutsättningarna. Det är inte säkert att det är frost och lövfällning när älgjakten inleds i södra och , vilket är en fördel för jakten.Inte minst av den anledningen behöver jakttiderna ses över, vilket nu gör. Det är viktigt att få till en modern lagstiftning som är tydlig och ger stöd för en långsiktigt hållbar jakt- och viltvård och som också tar hänsyn till den biologiska mångfalden.En del har nämnt , utredaren. Jag känner honom personligen. Jag vet att han är noggrann och enveten som den smålänning han är, omplanterad i . Jag har fullt förtroende för hans arbete.I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Dubbelregistrering vid jakt är en av många orättvisor som staten har skapat mellan folkgrupperna och näringarna i det så kallade renbetesområdet i , som utgör av landets yta. Statens ensidiga gynnande av rennäringen har fått förödande konsekvenser för alla andra näringar och kulturyttringar inom området.I SLU:s bok kunskap och lokalsamhällen går att läsa: "Jakt och fiske har varit ett nödvändigt komplement till jordbruket och ofta har jakten och fisket varit viktigare för nybyggare än för renskötande samer. "Låt mig ge ett exempel från på hur de små stegens tyranni fungerar. ansåg renägarna att de behövde större marker för vinterbete. För att tillfredsställa det behovet köpte staten, under hot om expropriering, mark från fjällbönderna och överlät den marken till rennäringen för vinterbete. gjordes markerna om till att bli betesmarker året runt för ren. Med året-runt-marker följer också andra rättigheter, bland annat jakträtt. I började problemen med dubbel älgjakt under 1980-talet.Rätt att jaga på dessa marker i västra har även de få fjällarrendatorer som bor kvar sedan staten tvångsköpte deras marker från deras förfäder och de tvingades bli arrendatorer. Konflikter om jakten uppstod. Staten löste det genom att minska arrendatorernas jaktmarker och ge större jaktmarker till renägarna. Motivet var att renägarna hade för lite jaktmarker - ett märkligt argument anser jag eftersom renägarna redan hade tio gånger så stora jaktmarker per familj som arrendatorerna.En renägare hade 27 jaktgäster. nekas andra som bor här att jaga. Konflikterna mellan renägare och andra folkgrupper, inte minst samer som inte är renägare, är ännu större i och län.För mig är det rasism att ge en folkgrupp rättigheter som den egentliga ursprungsbefolkningen fråntas. Jag vill leva i ett land där alla medborgare har samma rättigheter, villkor och skyldigheter. Det är en självklarhet i alla andra delar av landet, men inte här.Jag har uppfattningen att det i svensk rättstradition alltid är markägarnas rätt som går i första hand. På statens marker ska alla som bor i området ha samma rättigheter oavsett vad de har för ursprung och oavsett vad de försörjer sig på.Jag vill avskaffa de sista raslagarna i och låta medborgarna få samma förutsättningar för att leva, även i inland och i norra .