bet · H001NU21 · 2013-06-10 00:00:00 — Upphovsmännen verkar inte bara på en marknad med skev konkurrenssituation, utan har dessutom sämre förmåga och mindre resurser att tillvarata sina rättigheter och skyldigheter i förhandlingssituationen än sina förhandlingsparter. Det förekommer inte bara att upphovsmän tvingas till oförmånliga avtalsvillkor, utan även att de avtal som ingås på olika sätt låser in användandet av olika rättigheter. Avtalet riskerar att lägga en död hand över utvecklandet av verket , vilket medför att kreativt skapande går förlorat, liksom nya möjligheter för upphovsmannen och andra att tillgängliggöra och sprida verket. Det borde inte ligga i någons intresse att rättigheter låses in i avtal utan att användas. I upphovsrättsutredningens uppdrag ingick även att ta ställning till om, och i sådana fall på vilket sätt, upphovsmannens ställning som avtalspart bör stärkas. Regeringen lämnar i propositionen dock tyvärr inte några förslag om hur upphovsmännens ställning som avtalsparter skulle kunna stärkas. Enligt vår mening skulle ett sätt att stärka upphovsmännens ställning i avtalsprocessen vara att införa en särskild förhandlingsordning, vilket även och Klys har föreslagit. Detta skulle kunna ske genom att en förhandlingsordning skrivs in i upphovsrättslagen till förmån för representativa konstnärsorganisationer, som företräder upphovsmän och utövande konstnärer inom olika områden, samt deras motparter. Genom detta främjas också skapandet av bra och väl fungerande avtalslicenser. Ytterligare en åtgärd som skulle stärka upphovsmännens möjligheter att tillvarata sina rättigheter i avtalsförhandlingar skulle vara utökade möjligheter att få allmän rättshjälp. Som redovisats gjorde ett tillkännagivande om en översyn av rättshjälpssystemet (bet. 2005/06:JuU1, rskr. 2005/06:119) i syfte att utöka vissa småföretagares möjlighet att få rättshjälp, bl.a. vid immaterialrättsintrång. redovisade uppdraget från regeringen om en översyn av rättshjälpslagen och föreslog att småföretagare ska ha rätt till rättshjälp i större omfattning än vad som gäller . Något förslag från regeringen till har dock ännu inte kommit, och någon beredning av förslaget verkar inte heller pågå. Det finns småföretagare som är i en sådan situation att de behöver rättshjälp för att kunna tillvarata sina rättigheter, bl.a. i tvister om upphovsrättsintrång. Regeringen bör vidta åtgärder för att öka möjligheterna för dessa småföretagare att få rättshjälp. Med det anförda tillstyrks motion 2012/13:N14 (MP, V) i aktuella delar. Motion 2012/13:N13 (S) avstyrks. Ändringar i upphovsrättslagen och medlingslagen, punkt 1 (MP, V) (MP) och (V) anför: När det gäller förslagen till ändringar i upphovsrättslagen, som syftar till att införliva direktivet om ändring av skyddstidsdirektivet i svensk lagstiftning, är , som utskottet konstaterar, tvunget att genomföra direktivet. Mot denna bakgrund avstyrker vi inte förslaget i propositionen. Vi anser dock vilket vi utvecklar i vår reservation om skyddstid och översyn av upphovsrätten att framöver i EU ska driva att skyddstiderna förkortas till inom det upphovsrättsliga området, liksom för de närstående rättigheterna. Motioner som bereds förenklat, punkt 5 (S, MP, V) (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de ställningstaganden som gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkandena /11:NU11 och 2011/12:NU9. Vi vidhåller de synpunkter som fördes fram där, men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i reservationer. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:141 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1980:612) om medling i vissa upphovsrättstvister. 2012/13:N13 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka kulturskapares avtalsställning genom att utveckla 3 kap. upphovsrättslagen. 2012/13:N14 av m.fl. (MP, V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva frågan om en 50-årig skyddstid inom ramen för direktiven om skyddstid för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en särskild förhandlingsordning inom ramen för upphovsrättslagen för representativa konstnärsorganisationer, som företräder upphovsmän och utövande konstnärer, samt deras motparter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad rätt till rättshjälp för vissa småföretagare i rättsliga angelägenheter som berörs i motionen och propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:U327 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att det görs en översyn av patent- och immateriallagstiftningen för att göra det lättare att sprida grön teknik till utvecklingsländer. 2012/13:N225 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avkriminalisera fildelning mellan privatpersoner för privat bruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omförhandla det EU-direktiv som kräver kriminalisering av fildelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att internetoperatörer inte ska lagra information om enskilda internetanvändares trafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man aldrig får kompromissa med den personliga integriteten och rätten till privatliv i framtida lagförslag som motiveras av skiv- och filmbolagsbranschens vinstintresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den s.k. Ipredlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se hur internetanvändares integritet och rätt till privatliv kan stärkas i den svenska lagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till en lagändring som innebär att söktjänster på internet legaliseras. 2012/13:N233 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka varumärkesrätten och värna marknadsrätten. 2012/13:N237 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över upphovsrättslagstiftningen för konstnärligt skapande så att den står i överensstämmelse med de tekniska innovationer som tillkommit efter 1886. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över upphovsrättslagstiftningen för konstnärligt skapande i fråga om skyddstiden för verket efter upphovsmannens död. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över möjligheterna till att verkar för att i EU harmonisera upphovsrättsreglerna för konstnärligt skapande. 2012/13:N268 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift. 2012/13:N308 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patentintrångsförsäkring för svenska innovationer. 2012/13:N363 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomgång av i vilken omfattning som svenska patent blir föremål för intrång i andra länder och vissa närliggande frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter att väcka åtal för patentintrång. 2012/13:N393 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för förbättrade förutsättningar för uppfinnare och därmed för uppfinningar. 2012/13:N407 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stryka bisatsen dock inte i digital form i 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt har beslutat att ge kulturutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2012/13:141 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt jämte motioner. yttrar sig över de förslag i propositionen samt de motionsyrkanden som rör utskottets beredningsområde. föreslår att näringsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I yttrandet finns tre avvikande meningar (S, MP och V). Propositionen innehåller förslag om ändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Förslagen syftar till att skapa större möjligheter för användare av upphovsskyddade verk, t.ex. musik, litteratur och bilder, att med en organisation som företräder upphovsmän ingå avtal som ger rätt att använda även verk av upphovsmän som inte företräds av organisationen (avtalslicens). En enskild upphovsman ska dock ha rätt att motsätta sig användning. Myndigheter och företag ges möjlighet att ingå sådana avtal för digital kopiering och tillgängliggörande av verk för att tillgodose behovet av information inom verksamheten. Bibliotek och arkiv ges motsvarande möjlighet för att kunna digitalisera och tillgängliggöra de egna samlingarna. Radio- och tv-företag ges möjlighet att ingå avtal om tillgängliggörande på begäran, t.ex. via internet. Slutligen införs en generell avtalslicens för att möjliggöra heltäckande avtal även i andra fall än de som särskilt anges i lagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I det följande behandlas frågor som berör kulturutskottets beredningsområde. Avtalslicens och fria utnyttjanden vid arkiv och bibliotek Regeringen föreslår att avtalslicensen för vissa arkiv och bibliotek utvidgas till att omfatta en rätt att framställa exemplar av verk som ingår i de egna samlingarna och tillgängliggöra offentliggjorda sådana verk för allmänheten. Samtliga närstående rättigheter ska omfattas av bestämmelsen. Avtalslicensen ska inte gälla om upphovsmannen hos någon av parterna har meddelat förbud mot utnyttjandet eller om det av andra skäl finns särskild anledning att anta att upphovsmannen motsätter sig förfogandet. Arkiven och biblioteken ska få framföra offentliggjorda filmverk och sceniska verk som ingår i de egna samlingarna offentligt. Framförandet ska endast få ske i de egna lokalerna för enskilda besökare. Också fotografiska bilder ska kunna framföras fritt. anförde i sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65) att det är viktigt att folkbiblioteken kan tillhandahålla elektronisk litteratur i ökad utsträckning. För att kunna göra det är det viktigt att biblioteken kan hantera avtal om upphovsrättsligt skyddad litteratur i elektroniska format. Enskilda folkbibliotek saknar sådana resurser, och bedömning är att Kommuner och Landsting bör träda in som avtalspart gentemot rättighetshavarna. Staten bör enligt utredningen kunna bistå i en sådan utveckling. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds inom . Av det förslag till ny bibliotekslag som har lämnats till (prop. 2012/13:147) följer att allmänheten vid folkbiblioteken avgiftsfritt ska få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt som t.ex. e-böcker. I propositionen anför regeringen att frågan om vilka affärsmodeller som bäst tillgodoser olika intressen och hur villkoren för t.ex. licenser ska se ut är en förhandlingsfråga för biblioteken och rättighetshavarna. Utskottet har behandlat frågan om licensiering av upphovsrättsligt skyddat material vid bibliotek i betänkandet Litteratur, läsande, bibliotek och språk (bet. 2012/13:KrU7). Utskottet konstaterar med anledning av den nu aktuella propositionen att avtalslicensmodellen genom en kollektiv rättighetsklarering ger många fler möjlighet att ta del av kultur i olika former. Inte minst har detta betydelse för kultur i den digitala miljön. innebär systemet en förstärkt ställning för upphovsmännen som får inflytande över hur deras verk används. Avtalslicensen för arkiv och bibliotek utvidgas, vilket innebär att samlingarna nu kan digitaliseras och göras tillgängliga för allmänheten, t.ex. via internet. Detta innebär att möjligheterna att tillgängliggöra kulturen och kulturarvet ökar. Utskottet konstaterar att frågan om avtalslicens är av stor betydelse för biblioteken vad gäller utlån av upphovsskyddat elektroniskt material. Utskottet vill här understryka betydelsen av tillgång till nedladdningsbar litteratur på biblioteken. Utskottet har upprepade gånger understrukit vikten av kraftfulla åtgärder för att förbättra ungas läsförståelse och öka lusten att läsa. Utskottet har i detta sammanhang också pekat på den möjlighet som utveckling av ny teknik innebär. och läsplattan har potential att nå ut till grupper som annars inte skulle läsa böcker alls, eller i mindre utsträckning, och utskottet har i det sammanhanget också pekat på betydelsen av tillgång till nedladdningsbara e-böcker. Utskottet noterar vidare att även tillgängliggörande av digitala filer mellan Kungl. och universiteten samt mellan universiteten och allmänheten möjliggörs genom förslagen om avtalslicens i propositionen. Avtalslicens för radio- och tv-företagen Regeringen föreslår att avtalslicensen för radio- och tv-företag ska gälla inte bara utsändning av verk utan också överföring till allmänheten av verk som ingår i ett radio- eller tv-program på ett sådant sätt att enskilda kan få tillgång till verken från en plats och som de själva väljer. Radio- och tv-företagen ska också få rätt att framställa sådana exemplar som är nödvändiga för att verken ska kunna överföras. De närstående rättigheter som tillkommer utövande konstnärer och framställare av ljud- och bildupptagningar ska omfattas av bestämmelsen. Avtalslicensen ska gälla offentliggjorda litterära och musikaliska verk samt offentliggjorda konstverk. Den ska vidare gälla till förmån för samtliga radio- och tv-företag. Kravet på tillstånd från regeringen tas bort. Inom () pågår ett s.k. arkivprojekt. Syftet med projektet är att skapa ett nav för utnyttjande av företagens arkivmaterial i den reguljära programproduktionen och att säkerställa bevarandet av företagets totala bestånd av material från radioproduktionen. Projektet gör det dessutom möjligt att tillgängliggöra material via internet. Projektet ska avslutas . Förhandlingar har inletts när det gäller upphovsrättsersättningar och upphovsrätten närstående rättigheter som följer av visst tillgängliggörande av materialet. Förhandlingarna har inte avslutats. () erbjuder webbtjänsten Öppet arkiv. Enligt planen ska Öppet arkiv i en utökad form, som omfattar mer material och hela program, vara i full drift 2014. Planeringen sträcker sig till 2020. Avtalslicensförhandlingar som har ägt rum omfattar tillgängliggörandet via denna tjänst och omfattar inte tillgängliggörande av det digitaliserade arkivmaterialet i företagets övriga reguljära programproduktion. Materialet som ingår i Öppet arkiv har funnits på olika former av magnetband. SVT har också stora mängder av material på olika former av filmrullar som också kan bedömas ha ett stort kulturhistoriskt värde. Kostnaden för att digitalisera detta material uppskattas till . () tecknade ett avtal med den upphovsrättsliga paraplyorganisationen . Avtalet gör det möjligt att tillgängliggöra ett stort antal tv- och radioprogram via UR:s webbplats 20122016. Delar av avtalet har en försökskaraktär, och parterna har för avsikt att utveckla detta för att kunna tillgängliggöra varje årligt nyproducerat utbud. UR har även för avsikt att reglera tillgängliggörandet av programinköp och samproduktioner. Avtalet handlar inte om att lösa avtalslicenser för material och tidigare. UR uppger att i princip allt tv-material är digitaliserat, medan det finns vissa luckor när det gäller radiomaterial. Det historiska materialet kommer att bli enhetligt katalogiserat och därmed mer sökbart . UR menar att historiskt material och kommande material för framtiden säkerställs dels genom digitaliseringen och metadatamärkningen av materialet, dels genom fullgörandet av leveransplikten till Kungl. Utskottet har behandlat frågan om licensiering i ett betänkande om Public service-frågor (bet. 2012/13:KrU8). Utskottet konstaterar att den nu aktuella propositionen innehåller ett antal förslag som syftar till att göra det enklare för upphovsmän och användare att ingå avtal om användning av upphovsrättsligt skyddat material, t.ex. musik, litteratur och bilder. Bland annat ska radio- och tv-företag få rätt att ingå avtal om tillgängliggörande på begäran, t.ex. via internet. Utskottet vill här peka på att avtalslicensen för tillgängliggörande av (Öppet arkiv) är ett exempel på en avtalslicensordning som möjliggjort att en rik kulturskatt nu är tillgänglig för allmänheten. Utskottet anser att satsningen på en digitalisering av public service-företagens arkiv är angelägen och konstaterar att beslutat om en särskild tilldelning på till SR, till SVT och till UR för att öka företagens tillgängliggörande av program ur arkiven. Utskottet delar dock Public service-kommitténs bedömning att man i princip inte bör öronmärka särskilda medel för ändamålet, utan att programföretagen har ansvar för att, i den utsträckning det är publicistiskt motiverat, utifrån sina respektive uppdrag, digitalisera och tillgängliggöra arkivmaterial (SOU 2012:59 s. 129). Regeringen föreslår att en ny generell avtalslicens ska införas. Var och en ska inom ett avgränsat användningsområde ha rätt att framställa exemplar av och tillgängliggöra offentliggjorda verk för allmänheten om avtalslicens är en förutsättning för utnyttjandet. Samtliga närstående rättigheter ska omfattas av bestämmelsen. Avtalslicensen ska inte gälla om upphovsmannen hos någon av de avtalsslutande parterna har meddelat förbud mot utnyttjandet eller om det av andra skäl finns särskild anledning att anta att upphovsmannen motsätter sig förfogandet. Även i övrigt ska utanförstående upphovsmän ha samma skydd som enligt övriga avtalslicenser. Utskottet välkomnar förslaget om en s.k. generell avtalslicens i upphovsrättslagen. En generell avtalslicens gör det möjligt att göra kultur i alla former tillgänglig för allmänheten som kulturskaparna får rimligt betalt för sina verk. Det är av stor vikt att upphovsmännens intresse balanseras mot medborgarintresset av tillgång till kultur, kunskap och information. Det skydd som möjligheten till förbud mot utnyttjandet utgör värnar den enskilde upphovsmannen. Utskottet konstaterar att en generell avtalslicens innebär att nya typer av användningsområden i den digitala miljön enklare kan licensieras. Den generella avtalslicensen är särskilt användbar för att lösa massutnyttjanden av verk på ett smidigt sätt bl.a. på internet och i andra digitala miljöer. Den generella avtalslicensen kan komma att få betydelse när det gäller att klarera rättigheter vid massdigitalisering på filmområdet, ett område där det inte tidigare funnits avtalslicenser. Utskottet anser att förslaget gagnar både allmänheten och kulturskaparna. Av betydelse för bl.a. musik- och och för satsningen Skapande skola är också att det behov som kan finnas av att klarera rättigheter för att kunna överföra och framföra verk för undervisningsändamål nu bör kunna lösas med den generella avtalslicensen. Utskottet konstaterar vidare att den generella avtalslicensen också har betydelse inom andra delar av kulturområdet t.ex. i samband med digitalisering av upphovsrättsligt skyddat material som finns hos kulturarvsinstitutionerna och där det finns ett behov av att samverka med näringslivet. Upphovsmannens ställning som avtalspart överlämnade en särskild utredare (dir. 2008:37) delbetänkandet Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24). I delbetänkandet föreslogs ett flertal nya bestämmelser som gällde upphovsrättens övergång (3 kap.). Förslagen i den delen behandlas inte i propositionen. Inte heller de förslag som utredningen lämnade i slutbetänkandet En ny upphovsrättslag (SOU 2011:32) avseende denna fråga behandlas i propositionen. Socialdemokraterna välkomnar i kommittémotion 2012/13:N13 av m.fl. (S) de förändringar som regeringen föreslår i propositionen om förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt. Socialdemokraterna vill dock understryka de synpunkter som framförs av exempelvis Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys) om att det är nödvändigt att stärka kulturskaparens ställning som avtalsslutande part om avtalslicenssystemet ska ha en praktisk verkan. Därför framförs att regeringen bör arbeta vidare med frågan om en förstärkning av kulturskapares avtalsställning genom utveckling av 3 kap. upphovsrättslagen. I flerpartimotion 2012/13:N14 av m.fl. (MP, V) yrkande 2 anförs att ett sätt att förstärka upphovsmännens ställning i avtalsprocessen är att införa en särskild förhandlingsordning, såsom även framförts av och Klys i deras respektive remissvar, samt skrivelser till upphovsrättsutredningen. Detta kan ske genom att man i upphovsrättslagen skriver in en förhandlingsordning till förmån för representativa konstnärsorganisationer som företräder upphovsmän och utövande konstnärer inom olika områden, samt deras motparter. Genom detta, menar motionärerna, stöds också skapandet av bra och väl fungerande avtalslicenser. Biblioteksersättningen är ett erkännande av vad som internationellt brukar kallas Public Lending (PLR), dvs. författarnas rätt att få ersättning för nyttjandet av deras verk vid bibliotek. förmedlar den statliga biblioteksersättningen till upphovsmännen för användningen av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Biblioteksersättningen regleras i en särskild förordning (1962:652) om och omfattas inte av förslagen i delbetänkandet Avtalad upphovsrätt (SOU 2010:24). Vad gäller de nu aktuella motionsyrkandena vill utskottet inte ta ställning för att vissa organisationer ska få en särställning framför andra. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen och ser inte någon anledning att föregripa arbete med anledning av utredningens betänkanden. bör avstyrka motion 2012/13:N13 och motion 2012/13:N14 yrkande 2. Regeringen föreslår att utövande konstnärers och framställares rättigheter till utgivna eller offentliggjorda ljudupptagningar ska gälla . Om en utövande konstnär har överlåtit rätten till en ljudupptagning till en framställare mot en engångsersättning, ska konstnären ha rätt till tilläggsersättning. Rätten till tilläggsersättning ska gälla vid utnyttjanden av ljudupptagningar som är . Om överlåtelsen skett mot återkommande betalning ska konstnären, när upptagningen är , ha rätt till betalning utan avräkning för förskott eller avräkning på någon annan grund. En utövande konstnär ska i vissa fall ha rätt att häva ett överlåtelseavtal när upptagningen är . Vidare föreslås att skyddstiden för musikaliska verk med text, där musiken och texten skapats speciellt för verket, ska gälla till utgången av det sjuttionde året efter dödsåret för den sist avlidne av kompositören och textförfattaren. Propositionens förslag bygger på ett EU-direktiv, och rådets direktiv (2011/77/EU) om ändring av direktivet 2006/116/EG om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (EUT L 265, 11.10.2011, s. 1, Celex 32011L0077). Direktivet innehåller bestämmelser om en förlängning av skyddstiden för utövande konstnärers och framställares rätt till utgivna eller offentliggjorda ljudinspelningar från 50 till samt bestämmelser som syftar till att säkerställa att utövande konstnärer får del av de intäkter som förlängningen av skyddstiden medför. Direktivet reglerar också hur skyddstiden ska beräknas för musikaliska verk med text där musik och text skapats för att användas tillsammans.