bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — Kemikalieinspektionen har även inlett arbetet med en begränsningsdossier för vissa kadmiumföreningar i konstnärsfärger. Enligt budgetpropositionen har regeringens satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag, utöver det som annars skulle ha genomförts, gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att kraftigt öka antalet förslag på reglering av hälso- och miljöfarliga ämnen. Utan regeringens satsning på handlingsplanen hade endast enstaka förslag kunnat lämnas. har ökat sin aktivitet och tillhör nu de mest aktiva medlemsländerna i EU när det gäller att lämna förslag på åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga ämnen. Regeringen uppger att Kemikalieinspektionen också har prioriterat frågor om företags eget arbete med att byta ut farliga ämnen. De branscher som är involverade i arbetet är leksaks-, kosmetika- och textilbranscherna. Branscherna deltar i dialoger och har kommit överens om uppföljningsbara mål för information och utbildningsinsatser samt substitution. Även tillsynsfrågorna har stått i fokus. Handlingsplanen för en giftfri vardag har, utöver det som annars skulle ha genomförts, gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att ha ett omfattande tillsynssamarbete med och . Detta arbete har varit inriktat på leksaker, inklusive gemensamma informationsinsatser till företagen, på att kraftigt öka antalet inspektioner på plats hos företagen, kraftigt öka antalet kemiska analyser för att kontrollera att företagen följer reglerna om farliga ämnen i varor och på att införa ett mer strukturerat och förebyggande arbetssätt genom att fokusera på en hel bransch eller produktgrupp på den svenska marknaden, till exempel golv eller leksaker. Mer resurser har således kunnat läggas på operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt på kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer reglerna om farliga ämnen i varor. Kemikalieinspektionen har i tillsynen upptäckt ett flertal överträdelser som lett till åtalsanmälningar. Andelen åtalsanmälningar har varit störst för leksaker (16 av 238 analyserade varor) och enklare hemelektronik (15 av 107). Överträdelserna har främst gällt att gränsvärdena för bly, ftalater och bromerade flamskyddsmedel har överskridits. Av propositionen framgår också att Kemikalieinspektionen inom ramen för handlingsplanen har genomfört en rad aktiviteter med syftet att stärka myndighetens vetenskapliga underlag för att bättre kunna påverka utvecklingen av EU:s rättsakter. Underlag om hormonstörande ämnen och nanomaterial har tagits fram. Vidare har Kemikalieinspektionen kartlagt hur barns säkerhet hanteras i de EU-rättsakter som berör riskerna med kemikalier. Kemikalieinspektionen har även kartlagt befintliga internationella aktiviteter som ska skydda barn från att utsättas för farliga kemikalier. EU ska besluta om kriterier för hormonstörande ämnen senast . Dessa kriterier ska införlivas i växtskyddsmedelsförordningen och biocidförordningen, men även i andra relevanta . Kemikalieinspektionen har aktivt deltagit i olika planerings- och arbetsgrupper bl.a. för att påverka vilka vetenskapliga aspekter kommissionen bör ta hänsyn till vid utformningen av kriterierna. Anslaget används för internationellt miljösamarbete, medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer samt för internationellt samarbete. Vidare används anslaget för långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Anslaget används också för bidrag till () internationella program för kemikaliesäkerhet (International Programme for Chemical Safety, IPCS), Pesticide Programme, Biocide Programme, on Harmonisation of Regulatory Oversight in Biotechnology, Expanded Special Programme och andra internationella organisationer på kemikalieområdet. Likaså används anslaget för medlemsavgifter till () och bidrag till Technical Assistance and . Även årliga bidrag till som utgör kärnan i finansieringen av FN:s miljöprogram Uneps verksamhet, samt till stöd till olika aktiviteter inom FN:s miljöprogram finansieras genom anslaget. Slutligen används anslaget för medlemsavgifter i de internationella organisationerna Europeiska organisationen för utnyttjande av meterologiska satelliter (Eumetsat), Europacentret för medellånga väderprognoser (ECMWF) och () samt medlemsavgifter i Eumetnet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I propositionen förslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. Enligt partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del behöver anslaget förstärkas med eftersom ambitionsnivån inom klimatpolitiken behöver höjas, vilket innebär att samarbetet med internationella miljöorganisationer behöver intensifieras. I kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del föreslås att anslaget höjs med för att öka bidrag till det internationella miljöarbetet inom FN-systemet och i miljökonventionerna. Även det bilaterala samarbetet med strategiskt viktiga utvecklingsländer bör öka och i viss mån de svenska myndigheternas möjligheter att bidra till det internationella arbete som är av betydelse för utvecklingsländerna. Det föreslagna bemyndigandet är nytt . I budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:7 Internationellt miljösamarbete skulle tillföras medel för långsiktigt miljö- och klimatsamarbete med länder som har stor påverkan på den globala miljön och är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Regeringen föreslog att 6 miljoner skulle kronor tillföras anslaget 2013 och att ska tillföras . följde regeringens förslag. Anslaget används för supermiljöbilspremien, dvs. bidraget till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en ny supermiljöbil. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del anförs att supermiljöpremien inte ger några miljöeffekter, och premien avvisas. Anslaget bör därför minskas med . Enligt kommittémotion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del uppmärksammas att den supermiljöbilspremie som har införts bara gynnar dem som har råd att köpa mycket dyra miljöbilar. Reformen skapar ett otillräckligt omställningstryck. Anslaget bör därför minskas med och ett annat system med miljöbilsbonus och registreringsavgift (se nytt anslag under rubriken till nya anslag). I kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del anförs att regeringens supermiljöbilspremie är en felsatsning, och motionärerna föreslår att anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie upphör. Av budgetpropositionen framgår att en av regeringens viktigaste miljöuppgifter är att skynda på omställningen av den svenska fordonsflottan till mer energieffektiva fordon med mycket låga utsläpp av koldioxid. Trafikens utsläpp av växthusgaser minskade 2012 jämfört med året innan. De nya bilar som säljs har bränslesnålare motorer, och andelen fordon som körs på biobränsle ökar. Dessutom minskade den totala mängden trafik på de svenska vägarna . Alltjämt står dock de inhemska transporterna för nära en tredjedel av de svenska utsläppen av koldioxid. I klimatpropositionen 2009 (prop. 2008/09:162) formulerades den långsiktiga prioriteringen om att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att bidra till att prioriteringen nås, men ytterligare utvecklade styrmedel kommer att krävas. Den supermiljöbilspremie om per bil som infördes har utnyttjats väl och bidragit till en marknadsintroduktion av bilar med extremt låga utsläpp av koldioxid, som premien verkat stödjande för teknikutvecklingen. Nedsättningen av förmånsvärdet för elbilar, laddhybrider och gasbilar har stor betydelse för styrningen av nybilsförsäljningen mot mer miljöanpassade alternativ. Regeringen uppger att man avser att förlänga nedsättningen . Vidare framgår att ett kvotpliktssystem föreslås för att säkerställa fortsatt låginblandning av biodrivmedel på marknaden. Regeringen föreslår att en lag om kvotplikt för biodrivmedel införs (prop. 2013/14:1 Budgetproposition 2014, Förslag till statens budget , Finansplan och skattefrågor). Miljö- och jordbruksutskottet har yttrat sig till finansutskottet om det ovan nämnda lagförslaget. I yttrandet föreslår miljö- och jordbruksutskottet att finansutskottet ska tillstyrka regeringens lagförslag om kvotplikt för biodrivmedel (2013/14:MJU2y). Av budgetpropositionen framgår att det nationella demonstrationsprogram för utveckling av elbilar och laddhybrider som startade utvecklas. Programmet gäller 2011–2015 och har en budgetram på . Som en del i programmet förstärks laddinfrastrukturen över hela landet. EU:s krav på bilars utsläpp av koldioxid spelar en betydande roll för att tydligt minska transportsektorns klimatpåverkan och långsiktigt bygga upp en svensk fordonsflotta med låga utsläpp av växthusgaser. Regeringen kommer fortsatt att verka för att ambitiösa krav ställs. kommer frågan om en ökad differentiering i fordonsbeskattningen för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan att beredas. I budgetpropositionen redovisas vidare att alla transportslag kommer att behöva utnyttjas effektivt i ett framtida transportsystem, och de bör i högre grad bära sina egna miljökostnader. Att underlätta kombitrafik, fler transporter på järnväg och en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen är viktiga delar i en omställning av transportsystemet. Det är också angeläget att samhällsplaneringen generellt främjar en hållbar och transporteffektiv samhällsstruktur. Regeringens infrastruktursatsningar som presenterades kommer att ytterligare begränsa trafikens klimatpåverkan, bidra till att tillgodose nuvarande efterfrågan och möta en förväntad efterfrågeökning på järnvägstransporter. Som ett led i arbetet med en fossiloberoende fordonsflotta utsåg regeringen en särskild utredare som ska kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp. Utredaren ska även identifiera åtgärder som har betydelse för att man ska kunna uppnå den långsiktiga prioriteringen och är i linje med visionen med avseende på transportsektorn. Utgångspunkten för utredningen är att hållbara förnybara drivmedel och elektricitet behöver få fler andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Utredningen ska redovisa sitt betänkande till regeringen . Anslaget används för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del bör anslaget förstärkas med för att stärka arbete med klimatanpassning. Ansvaret för deltagande i IPCC flyttas från till . Finansiering av deltagandet har tidigare skett från anslaget 1:5 Miljöforskning. Regeringen föreslår att överförs för detta ändamål från anslaget 1:5 Miljöforskning till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för utgifter för klimatanpassning, såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget och att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. I partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del anförs att arbetet med klimatanpassning behöver stärkas med förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget bör enligt motionen höjas med för att öka resurserna för klimatanpassningsåtgärder i länsstyrelsernas regi. Enligt propositionen bedrivs arbetet med klimatanpassning av en rad olika myndigheter. Länsstyrelserna och kommunerna har en nyckelroll. Länsstyrelserna har till uppgift att samordna arbetet med anpassningen till ett förändrat klimat på regional nivå. Länsstyrelserna fick i regleringsbrevet i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Lantmäteriet har fortsatt arbetet med en ny nationell höjdmodell för att öka möjligheterna att ange riskområden för bl.a. översvämningar och skred. återstod av landet att kartlägga. () lämnade sin slutrapport om skredriskkartläggningen i till regeringen, som ett led i sitt arbete för att förebygga ras och skred. Myndigheten har genomfört ett omfattande metodutvecklingsarbete och en värdefull datainsamling och analys. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i uppdrag att genomföra förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Översvämningskartläggningar är en viktig del av verksamheten. () driver Nationellt för klimatanpassning. Det har till uppgift att samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning som tas fram regionalt, nationellt och internationellt. Arbetet bedrivs i bred samverkan med aktörer inom klimatanpassningsområdet. Fortsatta insatser för att slutföra en nationell höjdmodell har stor betydelse för det fortsatta klimatanpassningsarbetet ute i landet. Likaså behöver fler områden kartläggas med avseende på ras och skred för att skapa underlag för åtgärder. Klimatanpassningsarbetet måste i stor utsträckning genomföras ute i kommunerna och av sektorsmyndigheter, näringsliv och enskilda. Det är dock av stor vikt att ett samlat underlag för åtgärder och stöd för genomförande finns tillgängligt. Arbetet vid kunskapscentrumet vid utgör därför en viktig grund för bl.a. länsstyrelsernas arbete. Det är också viktigt att länsstyrelsernas dialog med kommunerna om klimatanpassning intensifieras. Utskottet har fått en uppgift om att SGI har ett uppdrag att nyttiggöra och komplettera material från och metodutveckla samt ras- och skredriskkartera i övriga delar av landet. Som ett led i uppdraget ingår att tillämpa en förenklad variant av karteringsmetoden från i de tio områden som prioriterades 2012, dvs. där skred har förekommit i betydande omfattning fram tills (se vidare Prioritering av områden för skredriskanalys, SGI Publikation 6, 2013). har SGI regeringens uppdrag att ge myndighetsstöd till samtliga länsstyrelser och kommuner rörande geotekniska säkerhetsfrågor i planprocessen. Regeringen har även utsett en särskild delegation som ska vara ett kontakt- och samverkansorgan för myndigheter som är involverade i skred- och rasfrågor. Delegation består av institutets generaldirektör, som är delegationens ordförande, institutets sakkunniga inom området ras och skred samt ledamöter utsedda av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , , , , geologiska undersökning och (). Anslaget får användas för utgifter för att samordna det fortsatta arbetet med att genomföra Inspiredirektivet i svensk lagstiftning. Anslaget får även användas för kostnader för en nationell portal och för merkostnader som följer av direktivet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för att utvärdera ovan angivna insatser och åtgärder. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:12 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Enligt partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del bör anslaget förstärkas med . Det behövs ett mer intensivt arbete med att begränsa övergödning och miljögifter samt att restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Även bevarandet av skyddszoner och skötsel av våtmarker behöver ökade resurser. I kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del anförs att anslaget bör höjas med . En satsning bör ske på vissa lokala åtgärder och åtgärder inom vattenförvaltningen för att klara målen i EU:s vattendirektiv. Det behövs också satsningar på åtgärder inom den internationellt antagna handlingsplanen för samt bättre tillsyn av kraftverk, vattenregleringar och dammar. En sanering av förorenade havsområden bör påbörjas. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 5 bör ca inom anslaget 1:12 användas för att utforma ett system där musselodlare och odlare av andra organismer ersätts för sina insatser att binda näringsämnen i havet. Odling av blåmusslor har visat sig vara mycket effektivt ur både ekologisk och ekonomisk synvinkel för att minska övergödningen. En ersättning på per kilo föreslås. Ersättningen ska ges , förslagsvis . I motion 2012/13:MJ265 av (S) anförs att finansieringen av kalkning av sjöar och vattendrag bör fortsätta. I motion 2013/14:MJ259 av (MP) anförs att Sölvbacka strömmar i bör återställas. Detta bör ske genom att regleringsdammen vid utlopp tas bort och utloppet återställs. Åtgärden skulle höja den ekologiska statusen i hela Övre vattensystem samt öppna fria vandringsvägar för fisk och andra vattenlevande organismer. Ett omlöp skulle till en del återställa de naturvärden som gått förlorade men som helhet uppnår man inte samma höga ekologiska värde som en rivning av dammen skulle medföra. Enligt propositionen är havs- och vattenarbetet även i fortsättningen högt prioriterat av regeringen. De åtgärder och mål som fastställts genom propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) och skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213) är fortfarande centrala. För att få verkliga effekter i miljön krävs konkreta åtgärder och ett integrerat åtgärdsarbete för havs- och vattenförvaltning. Havs- och vattenmyndigheten har en central roll i detta sammanhang. Myndigheten ansvarar för frågor om bevarande och hållbart nyttjande av Sveriges sjöar, vattendrag och hav. Verksamheten omfattar vattenförvaltning, havsförvaltning, havsplanering och fiskförvaltning och myndighetens arbete är därför mycket viktigt för att stärka genomförandet av åtgärder. Andra centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner har också viktiga roller för att se till att åtgärdsarbetet fortgår i den takt som krävs för att uppsatta mål ska nås. En viktig del av arbetet för havs- och vattenmiljön är enligt propositionen det pågående genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG). Målet för ramdirektivet för vatten är god ekologisk och kemisk status eller potential för EU:s sjöar, vattendrag och kustvatten samt god grundvattenkemisk och kvantitativ status för grundvatten till 2015. Havs- och vattenmyndigheten, geologiska undersökning samt de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har ett särskilt ansvar i genomförandet av direktivet. Vattendelegationerna vid de fem länsstyrelser som är vattenmyndigheter beslutade om förvaltningsplaner, åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer för vattendistrikten. De myndigheter, länsstyrelser och kommuner som åtgärderna riktar sig till har ett ansvar för att genomföra de åtgärder som krävs för att målen enligt ramdirektivet för vatten ska nås . Parallellt har arbetet med att utforma de framtida åtgärdsprogrammen påbörjats. För havsmiljödirektivet är målet god miljöstatus för havet till 2020. Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram en inledande bedömning av förvaltningsområdena och . Myndigheten har även fastställt föreskrifter för vad som kännetecknar god miljöstatus för dessa förvaltningsområden, samt miljökvalitetsnormer med indikatorer som ska vara vägledande för hur god miljöstatus ska uppnås. Grunden läggs nu för att ta fram det första åtgärdsprogrammet i genomförandet av havsmiljödirektivet, vilket ska vara på plats . Genomförandet ska påbörjas senast . Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för detta arbete. Ett alltmer integrerat genomförande av åtgärder för att nå målen i direktiven blir enligt regeringen ett viktigt verktyg för att uppnå de vattenanknutna miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag samt Grundvatten av god kvalitet. presenterade meddelandet Strategi för att skydda vattenresurser (KOM(2012) 673). Inom ramen för arbetet med strategin utvärderades samtliga medlemsstaters förvaltningsplaner enligt vattendirektivet. En generell slutsats från kommissionen var att genomförandet av befintlig lagstiftning behöver förbättras. För del pekade kommissionen särskilt på vikten av bättre miljöövervakning. De nya krav på övervakning som framgår av vattendirektivet och havsmiljödirektivet kräver utökad miljöövervakning i både sötvatten och i havet. Övervakningen är också mycket central för att utvärdera effekterna av vidtagna åtgärder. Regeringen ser därför ett behov av att göra en översyn av miljöövervakningen samt möjligheten att bättre integrera recipientkontrollen med nationell övervakning för att optimera insatserna. En inriktning på det konkreta åtgärdsarbetet behöver ske på bred front, på internationell, nationell, regional och lokal nivå. Ett åtgärdsinriktat och samordnat internationellt samarbete inom de regionala havsmiljökonventionerna, Ospar för Nordostatlanten och Helcom för , har stor betydelse för genomförandet av havsmiljödirektivet. Inom Ospar prioriterar bl.a. arbetet med skyddade områden, skydd av hotade arter och habitat samt arbetet med marint skräp. Inom Östersjösamarbetet Helcom är fortsatt pådrivande för att öka genomförandetakten så att de flesta av åtgärderna i Helcoms aktionsplan för (BSAP) kommer på plats . BSAP är också en viktig komponent i som skapar ytterligare möjligheter till ett projektinriktat samarbete för att förbättra havsmiljön. Prioriterade frågor är miljöanpassningen av sjöfarten, att motverka övergödning, och då särskilt genom minskade näringsutsläpp från jordbruket, skyddet av biologisk mångfald samt farliga ämnen. Det internationella arbetet är viktigt men det är också nödvändigt att fokusera på nationella och lokala åtgärder i vatten- och havsmiljöarbetet. I svenska kommuner växer sig engagemanget för att delta i internationella projekt, liksom att vidta lokala åtgärder, allt starkare. Att stärka det lokala engagemanget är nödvändigt för att nå resultat i åtgärdsarbetet. Regeringen inför därför en permanent förstärkning om för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Regeringen arbetar för en politik som både ger oss friska hav och vatten och stärker välfärden. Ett aktivt åtgärdsarbete för levande hav och vattendrag har stor betydelse för samhällsekonomin. Ett innovationsinriktat åtgärdsarbete kan även bidra till att skapa nya arbetstillfällen och stärka utvecklingen av miljöteknik, t.ex. inom vattenrening och biogasproduktion. Den maritima strategi som regeringen avser att presentera ska tydliggöra det fortsatta arbetet med svensk havspolitik och hur den ska bidra till att skapa hållbar tillväxt, välfärd och god havsmiljö. De globala vattenfrågorna blir också allt viktigare. Befolkningstillväxt, urbanisering och ekonomisk utveckling ökar efterfrågan på energi och livsmedel och skapar ett ohållbart tryck på de globala vattenresurserna. Regeringen anser därför att det är viktigt med en integrerad förvaltning av vattenresurser, energiproduktion och livsmedelsförsörjning. Utöver ett stärkt åtgärdsarbete krävs även fortsättningsvis arbete med att utveckla lagstiftning och andra styrmedel för att komma till rätta med miljöproblemen i havs- och vattenmiljön. Regeringen tillsatte 2012 (dir. 2012:29) i syfte att se över regelverket rörande vattenverksamheter. Utredningen har lämnat två delbetänkanden (SOU 2012:89 och SOU 2013:69). Slutbetänkandet kommer att lämnas .