bet · H001KU8 · 2013-01-08 00:00:00 — När det gällde behandlingen av fondförordningarna för den nya budgetperioden tog utskottskansliet kontakt med ständiga representant i för att snabbt få information om huruvida andra medlemsstaters parlament ämnade agera. Såsom tidigare nämnts kan utskottet konstatera att tröskelvärdena för att ett förslag ska omprövas av kommissionen, eller annan förslagsställare, inte har uppnåtts i något av de 124 ärenden som har prövats av . Det förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden var förslaget till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (). lämnade ett motiverat yttrande om förslaget. De motiverade yttrandena samlade 13 röster totalt. För att förslaget skulle ha omprövats hade 18 röster krävts. kan utskottet konstatera att parlamenten i de flesta länderna inte prövar samtliga utkast, vilket och ett antal andra länder gör. Detta kan innebära att det finns en risk för att tröskelvärdet sällan kommer att kunna uppnås. Enligt utskottet krävs därför ett utökat samarbete mellan de nationella parlamenten för att, i de fall där det finns invändningar mot ett förslags förenlighet med subsidiaritetsprincipen, kunna samla så många länder som möjligt, om de i protokollet angivna tröskelvärdena för att få ett förslag omprövat ska kunna uppnås. I detta sammanhang vill utskottet återigen framhålla att flera av utskotten har goda erfarenheter av kontakter med ständiga representant i . De nationella parlamentens ständiga representanter i har som uppgift att underlätta det regelbundna utbytet av information mellan parlamenten. Kontakter med ständiga representant kan således vara en möjlig väg att skaffa information om beredningsläget i andra länders parlament, och uppmärksamma andra länder på de invändningar som ett utskott i har i syfte att samla så många länder som möjligt för att få ett förslag omprövat. Utskottet delar vidare den uppfattning som flera utskott ger uttryck för att informationen i IPEX kan förbättras både när det gäller i vilken omfattning som information läggs in i databasen och att det läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra parlament att ta del av. Eftersom tidsfristen börjar löpa i alla länder har man dock sällan nytta av databasen under själva beredningen. IPEX kan aldrig ersätta kontakter med andra parlament eller sådana informella kontakter som ständiga representant kan bidra med. Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. I många, men inte alla, av kommissionens utkast finns en särskild rubrik Subsidiaritetsprincipen under vilken kommissionen lämnar sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. En översiktlig genomgång har gjorts av motiveringarna av subsidiaritetsprincipen i de 124 förslagen . Genomgången visar att motiveringar saknas eller är bristfälliga i 20 av förslagen, dvs. i av förslagen. En kvantitativ förbättring märks vid jämförelse med föregående uppföljningar. Sammantaget vid de två uppföljningar som gällde 2010 saknades eller var motiveringarna bristfälliga i totalt 24 av 71 förslag, dvs. i av förslagen (bet. 2010/11:KU18 och 2011/12:KU4). har miljö- och jordbruksutskottet, liksom , prövat allra flest förslag där motiveringar saknas (eller är bristfälliga). Av miljö- och jordbruksutskottets 28 förslag saknas motiveringar i åtta förslag. Av två förslag saknas motivering i ett förslag. Av skatteutskottets nio förslag saknas motivering i ett förslag. Av justitieutskottets tio förslag saknas motivering i fyra förslag. Av trafikutskottets tio förslag saknas motivering i tre förslag. Av utbildningsutskottets fyra förslag saknas motivering i två förslag. Av näringsutskottets 23 förslag saknas motivering i ett förslag. Yttranden från andra utskott anför att kommissionens motiveringar i subsidiaritetsfrågan ofta är kortfattade. De är inte heller alltid alldeles lättgenomträngliga. I något fall har motivering helt saknats. konstaterar att kommissionen inte har lämnat motiveringar vad gäller flera av de förslag som är aktuella för subsidiaritetsprövning. Utförliga motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen utan schablonmässiga inslag ger enligt utskottet de nationella parlamenten bättre förutsättningar att ta ställning till förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. När det gäller frågan om kommissionens motiveringar noterar socialförsäkringsutskottet att kommissionen när det gällde subsidiaritetsprincipen anförde att beslutet om att ändra förordningens förteckningar utgör en av EU:s exklusiva behörigheter i enlighet med artikel 77.2 a i EUF-fördraget. Kommissionen angav att detta är ett område där man av uppenbara effektivitetsskäl länge har eftersträvat fullständig harmonisering. Enligt utskottets mening skulle det vara av värde att kommissionen i sina förslag lämnar en mer utförlig redogörelse för hur den har resonerat i fråga om förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen, exempelvis vad gäller begreppet EU:s exklusiva behörigheter. anser att det är viktigt att har en tydlig överblick av subsidiaritetsbedömningen i samtliga förslag till lagstiftning från kommissionen. Därför krävs det att kommissionen motiverar sin bedömning i subsidiaritetsfrågan. framhåller det otillräckliga i att kommissionen lämnar en alltför knapphändig motivering i subsidiaritetsfrågan. Detta är otillfredsställande eftersom det är lämpligt att det organ som utreder och lägger fram ett lagstiftningsförlag också bör lämna en tillfredsställande motivering till sitt beslut. Avsaknaden av en fullgod motivering i fråga om subsidiaritet utgör enligt utskottet en svaghet i unionens lagstiftningsarbete. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anför att frågan om livsmedel till de sämst ställda i unionen har, som redan nämnts, behandlats i sammanlagt tre utkast till lagstiftningsakter. Utskottet anförde vid behandlingen av det sista ärendet att förslaget till rättsakt saknade en uttrycklig bedömning av subsidiaritetsprincipen i förhållande till de föreslagna åtgärderna. Utskottet noterade att inget av förslagen har innehållit någon motivering mot bakgrund av subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen med avseende på livsmedelsstödet. Med tanke på att flera nationella parlament efter noggrann prövning har framhållit att de tidigare förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen hade det varit önskvärt om kommissionen i alla fall i det tredje förslaget hade gett en motivering. Utskottet fann det anmärkningsvärt att kommissionen hade underlåtit att uppfylla denna skyldighet som kommissionen har och som är av största vikt för ett brett demokratiskt förtroende för beslutsprocessen inom EU. Utskottet understryker att det är väsentligt att denna fråga uppmärksammas i ett brett perspektiv så att man kan få en generell bild av kommissionens skyldighet att redovisa motiveringar i de utkast till lagstiftningsakter som prövas av de nationella parlamenten. Det är därför viktigt att frågan även ingår i framtida uppföljningar så att det blir möjligt att dra slutsatser i detta avseende. anför i sitt yttrande att kommissionens motivering avseende subsidiaritetsprincipen har saknats helt i ett fall. Det gällde kommissionens förslag till förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (KOM(2011) 611). Utskottet noterar vidare att kommissionen i förslaget till förordning om Sammanhållningsfonden (KOM(2011) 612) förefaller ha återanvänt den motivering som ges i förslag till särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning (KOM(2011) 614). När det gäller kommissionens motiveringar av att den anser att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen kan arbetsmarknadsutskottet konstatera att motiveringarna generellt är mycket kortfattade. I två av förslagen som bereddes av utskottet förlängningen av Globaliseringsfondens krisundantag och ändringen av direktivet om elektromagnetiska fält var motiveringen begränsad till att i allt väsentligt konstatera att förslagen innebar förändringar i en EU-rättslig akt och därför inte kunde åtgärdas på nationell nivå. I två andra förslag gällande Europeiska socialfonden och Programmet för social förändring och social innovation nöjde sig kommissionen med att konstatera att målen för de föreslagna rättsakterna var formulerade så att de inte kunde uppnås på nationell nivå. Endast i förslagen om den nya Globaliseringsfonden och omarbetningen av APEX-direktivet förde kommissionen ett något mer ingående resonemang i sak om varför den ansåg att en EU-lagstiftning kunde bedömas vara nödvändig. Utskottet pekade avslutningsvis på att förslaget till det nya programmet för social förändring och social innovation bestod av tre delar med skilda inriktningar. Utskottet noterade i sitt utlåtande över förslaget (2011/12:AU4 s. 7) att kommissionen inte hade gjort åtskillnad mellan programmets olika delar när den bedömde om förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet kan konstatera att det hade varit av värde om kommissionen hade genomfört en subsidiaritetsbedömning av var och en av delarna. Vid sin bedömning fann utskottet, liksom senare , att det endast var vissa aspekter av en av de tre delarna av programmet som kunde anses strida mot subsidiaritetsprincipen. Trots detta räknades motiverade yttrande mot det samlade förslagets tröskelvärde. Utskottet kan konstatera att denna presumtion för subsidiaritetsinvändning å ena sidan gör det lättare för de nationella parlamenten att nå upp till tröskelvärdet och påverka kommissionens lagstiftningsarbete. Å andra sidan riskerar en sådan ordning att försena delar av en lagstiftning som de nationella parlamenten inte har någon invändning mot. konstaterar att det i jämförelse med de två tidigare uppföljningarna märks en viss kvantitativ förbättring av antalet motiveringar. saknas dock motiveringar i av de utkast till lagstiftningsakter som prövats . Liksom tidigare är det framför allt på miljö- och jordbruksutskottets område som motiveringarna saknas eller är bristfälliga. I 8 av 28 utkast, dvs. i av utkasten, som prövats av miljö- och jordbruksutskottet saknas motiveringar helt. Flera utskott framhåller även att motiveringarna ofta är alltför knapphändiga eller inte alltid är alldeles lätt genomträngliga. Enligt det protokoll om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som fogats till fördraget har kommissionen och andra förslagsställare en absolut skyldighet att motivera sina utkast till lagstiftningsakter i fråga om subsidiaritetsprincipen. Utskottet tvingas konstatera att det återstår en hel del innan kommissionen uppfyller kraven i protokollet. Utskottet får mot denna bakgrund än en gång och med eftertryck betona att uteblivna eller knapphändiga motiveringar i sin tur leder till att och andra nationella parlament får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokollet. Detta utgör, enligt utskottet, en allvarlig brist i unionens lagstiftningsprocess. Utskottet delar vidare uppfattningen att det är av värde att kommissionen i sina förslag lämnar en mer utförlig redogörelse för hur kommissionen resonerat för att komma fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Utförliga motiveringar ger enligt de nationella parlamenten bättre förutsättningar att kontrollera förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterar också att en av de motiveringar som saknades gällde förslaget om ändring av gränskodexen (KOM(2011) 560) som prövades av justitieutskottet. Under beredningen av detta ärende lämnade kommissionen på begäran av utskottet in ett skriftligt yttrande i subsidiaritetsfrågan till utskottet, och företrädare för kommissionen lämnade även sin bedömning av samma fråga vid ett sammanträde med utskottet. Trots detta kunde tidsfristen som löpte ut hållas, och översände ett motiverat yttrande till Europarlamentets, rådets och kommissionens ordförande. vill dock framhålla att om utskotten tvingas att inhämta upplysningar på detta sätt kan det leda till problem med att hålla den tidsfrist som har på sig att behandla ett utkast, vilket ytterligare understryker vikten av att motiveringar lämnas redan i förslagen. () beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över de iakttagelser som redovisas i en promemoria som upprättats av . I yttrandet lämnar finansutskottet kommentarer om det samlade utfallet och den sammantagna utvecklingen på vissa politikområden. Vidare lämnar utskottet kommentarer om den formella beredningen av subsidiaritetsärendena och om tidsramen för subsidiaritetskontrollen. Utskottet anser bl.a. att KU i sin fortsatta uppföljning bör följa upp hur tiden för de nationella parlamentens subsidiaritetskontroll korresponderar med tiden för förhandlingsarbetet inom EU om förslagen till rättsakter. önskar också att KU, mot bakgrund av antalet motiverade yttranden som lämnat, i den fortsatta uppföljningen samlar in information om andra länders subsidiaritetsprövningar. I samband med detta bör man undersöka om andra parlament använder andra kriterier och rutiner än för sina subsidiaritetsprövningar och om sådana skillnader kan förklara förhållandevis höga andel av alla motiverade yttranden inom EU. Utskottet tar även upp frågor om vilka förslag till rättsakter som kommissionen översänder till de nationella parlamenten för subsidiaritetsprövning. Slutligen lämnar utskottet kommentarer om tidsramarna för KU:s uppföljning. Vad gäller frågorna om information från IPEX och kommissionens motiveringar har utskottet inga särskilda iakttagelser utöver de som anfördes i yttrandet . Inom ramen för sin uppgift enligt 10 kap. 6 § riksdagsordningen att följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen vill särskilt få kommentarer och bedömningar om följande: En kommentar om det samlade utfallet på olika politikområden vad gäller lagstiftning på EU-nivå. En bedömning av i vilken utsträckning en reell kompetensöverföring till EU kommer att ske om förslagen genomförs eller har skett i de fall förslagen genomförts och hur den sammantagna utvecklingen på olika områden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En kommentar om ärendenas formella beredning. En kommentar om inhämtandet av information från IPEX och andra parlament. En kommentar om kommissionens motiveringar. KU:s uppföljning omfattar de subsidiaritetsprövningar som har genomförts i . Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar december 2009december 2011 uppmärksammas. Subsidiaritetsärenden som inletts men avslutats först ingår inte. Av KU:s promemoria framgår att KU:s uppföljning omfattar dels den rent formella hanteringen av utkast till lagstiftningsakter i , dels utfallet av genomförda subsidiaritetskontroller. Uppföljningen av utfallet görs genom sammanställningar av hur subsidiaritetskontroller har utfallit på olika politikområden, vilka relateras till olika mål. Målen kan finnas på EU-nivå eller på nationell nivå. I promemorian anges att blir frågan hur kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna har påverkat förutsättningarna för att uppfylla målen. I uppföljningen uppmärksammas om det förekommer flera förslag som inte var och ett för sig innebär att subsidiaritetsprincipen överträds men som sammantagna kan peka på en tendens att subsidiaritetsprincipen är i fara. genomförde finansutskottet elva subsidiaritetsprövningar. I två av dessa föreslog utskottet att skulle lämna ett motiverat yttrande. subsidiaritetsprövade finansutskottet 24 utkast till lagstiftningsakter. I KU:s promemoria redovisas utkasten på politikområden enligt nedanstående tabell. Tabell Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter Rättslig grund i EUF- Totalt antal utkast** art. 50, 52, 53 Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk och monetär politik art. 121, 126, 136 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) * Antalet utkast . ** Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Som framgår av tabellen var det inom politikområdena etableringsrätt, tillnärmning av lagstiftning samt ekonomisk och monetär politik som utskottet subsidiaritetsprövade fler än några enstaka förslag. Genomgången nedan av genomförda subsidiaritetsprövningar omfattar därför endast prövningar inom dessa politikområden. Etableringsrätt och tillnärmning av lagstiftningen som rör den inre marknaden De förslag som utskottet subsidiaritetsprövade december 2009december 2011 som helt eller delvis rör politikområdet etableringsrätt (artikel 53.1 i EUF-fördraget) var följande: Förslag till direktiv om insättningsgarantisystem (KOM(2010) 368). Förslag till direktiv om ändring av direktiv /9/EG om system för ersättning till investerare (KOM(2010) 371). Förslag till direktiv om ändring av direktiven /78/EG, 2002/87/EG och 2006/48/EG i fråga om extra tillsyn över finansiella enheter i ett finansiellt konglomerat (KOM(2010) 433). Förslag till direktiv om ändring av direktiv /71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (KOM(2011) 8). Förslag till direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av och rådet direktiv /87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (KOM(2011) 453). Förslag till direktiv om marknader för finansiella instrument och om upphävande av och rådets direktiv /39/EG (KOM(2011) 656). Förslag till direktiv om ändring av direktiv /109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av kommissionens direktiv /14/EG (KOM(2011) 683). Av dessa har utskottet haft subsidiaritetsinvändningar mot tre förslag, nämligen förslaget om insättningsgaranti (utl. 2009/10:FiU42), om investerarskydd (utl. 2009/10:FiU43) och om behörighet att utöva verksamhet i och tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag (utl. 2011/12:FiU17). De förslag om tillnärmning av lagstiftning (artikel 114 i EUF-fördraget) som utskottet prövade var följande: Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (KOM(2010) 289). Förslag till förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (KOM(2010) 482). Förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (KOM(2010) 484). Förslag till förordning om antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 (KOM(2010) 775). Förslag till direktiv om ändring av direktiv /71/EG och 2009/138/EG med avseende på befogenheterna för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (KOM(2011) 8). Förslag till direktiv om bostadslåneavtal (KOM(2011) 142). Förslag till förordning om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk) (KOM(2011) 651). Förslag till förordning om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning [] om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (KOM(2011) 652). Förslag till direktiv om ändring av direktiv /109/EG om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av kommissionens direktiv /14/EG (KOM(2011) 683). Förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 452). I ett av dessa förslag har utskottet (utl. 2011/12:FiU29) föreslagit ett motiverat yttrande, nämligen i förslaget om en förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersbolag. Ekonomisk och monetär politik prövade finansutskottet, som framgår av KU:s promemoria, fem förslag rörande ekonomisk och monetär politik: Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2010) 522). Förslag till förordning om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (KOM(2010) 524). Förslag till förordning om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (KOM(2010) 525). Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2010) 526). Förslag till förordning om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (KOM(2010) 527). Utskottet hade inte någon subsidiaritetsinvändning mot dessa förslag. lade kommissionen inte fram några förslag inom detta område som föranledde subsidiaritetsprövningar. har dock förslag rörande ekonomisk och monetär politik lagts fram, och beslutade om ett motiverat yttrande (utl. 2011/12:FiU33 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet). ansåg att det i det aktuella förslaget inte finns tillräckliga garantier för att värna den nationella kompetensen för finanspolitiken. Vilka förslag har lett till EU-lagstiftning? har tagit fram uppgifter om vilka av de förslag som kommissionen lämnat och som utskottet har subsidiaritetsprövat, som lett till beslut om EU-lagstiftning. Följande förslag har lett till EU-lagstiftning: Förslag till förordning om Europeiska unionens finansiella bidrag till Internationella fonden för (20072010) (KOM(2010)12. Förslag till förordning om europeiska miljöräkenskaper (KOM(2010) 132). Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (KOM(2010) 289). Lagstiftning i samband med förordningen behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:FiU13. Förslag till direktiv om ändring av direktiven /78/EG, 2002/87/EG och 2006/48/EG i fråga om extra tillsyn över finansiella enheter i ett finansiellt konglomerat (KOM(2010) 433). Förslag till förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (KOM(2010) 482). 2011/12:175 som behandlats av utskottet (bet. 2012/13:FiU13) föreslogs en lag med kompletterande bestämmelser till förordning (EU) nr 236/2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar. Förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (KOM(2010) 484). Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2010) 522). Förslag till förordning om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (KOM(2010) 524). Förslag till förordning om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (KOM(2010) 525). Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (KOM(2010) 526). Förslag till förordning om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (KOM(2010) 527). Förslag till förordning antagande av tekniska krav för betalningar och autogireringar i euro m.m. (KOM(2010) 775). I utlåtande /12:FiU37 behandlade utskottet en grönbok om en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar.