bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Det skulle här vara värdefullt om regeringen med utgångspunkt från de problem som har uppmärksammats i trafikutskottets uppföljning redovisar fortsatta insatser och resultat, även utifrån ett brukarperspektiv. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om trafikutskottets uppföljning. Ett sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp Med anledning av motion 2012/13:T17 (yrkande 8) om ett sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp kan utskottet inledningsvis konstatera att klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och att det därför är viktigt att öka energieffektiviteten och bryta fossilberoendet i transportsystemet. Enligt utskottet behövs det fortlöpande insatser för att begränsa transportsystemets miljöpåverkan. Frågan om att bryta ned totalmålet i olika sektorsmål, där transporter skulle utgöra ett sektorsmål, har beretts tidigare av (bet. 2006/07:TU1). Utskottet välkomnade då översynen av de transportpolitiska målen och framhöll betydelsen av miljöhänsyn inom transportsektorn och att transportsektorn måste bli mer miljövänlig. har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken och till det ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa. Till hänsynsmålet finns en precisering som anger att transportsektorn ska bidra till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. Enligt preciseringen bör 2030 ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. görs en återrapportering i budgetpropositionen av hur målpreciseringen uppnås. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte utredningen fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser (dir. 2012:78). I uppdraget till utredaren ingår att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen om klimatneutrala transporter 2050. Enligt direktivet kan åtgärderna avse alla relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen och visionen med avseende på transportsektorn. I direktivet anges vidare att en utgångspunkt i utredningen bör vara att hållbara förnybara drivmedel och el behöver öka sina andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Enligt uppgift från kommer ett slutbetänkande att presenteras . Utskottet anser att det är positivt att frågan har blivit föremål för noggrann utredning och förutsätter att regeringen återkommer med närmare information om resultatet av utredningen och vilka åtgärder som är nödvändiga för att bryta fossilberoendet i transportsystemet. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet kommittémotion 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 8. Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar för sammanlagt till de anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen och avslår samtliga motionsförslag. bifaller vidare regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar och investeringsplaner inom utgiftsområdet. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I årets budgetproposition föreslås att två nya anslag förs upp på statsbudgeten : anslaget 1.1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Anslagen ersätter de tidigare anslagen 1.1 Väghållning och 1.2 Banhållning. I propositionen anges att bakgrunden till den nya anslagsstrukturen är bl.a. att den nya myndigheten inrättades 2010 och att den senaste långsiktiga infrastrukturplaneringen kännetecknas av ett tydligt trafikslagsövergripande perspektiv som mynnar ut i en nationell trafikslagsövergripande nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2021. Regeringen framför att för att fullt ut kunna ta till vara den potential till ökad effektivitet och optimerad medelsanvändning som den förändrade och transportslagsövergripande organisations- och planeringsstrukturen möjliggör, bör även strukturen för de anslag disponerar genomsyras av ett trafikslagsövergripande perspektiv. Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för: – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – investeringar i statliga vägar och järnvägar och i stora och strategiska farleder och slussar – ränta och amorteringar på upptagna lån för infrastrukturprojekt, – bidrag till anläggningar i anslutning till den kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag), särskilda statsbidrag till storstädernas trafiksystem, statsbidrag till byggandet av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – administration av vägavgifter som inte är systemkostnader – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till Svensk-Danska Broförbindelsen – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med miljöansvar inom transportområdet. Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Anslaget får även användas till system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas till utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur investeringsvolym bestäms av de anvisade anslagen, de lån tar upp och de tillskott som verket får via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och bidrag från EU (TEN-bidrag). Investeringarna omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021 och av länen i de regionala planerna. I propositionen anges att de redovisade beloppen för planerade investeringar i den nationella planen är preliminära. De baseras på anslagsnivåer som är beräknade utifrån beslut om planeringsramar för perioden –2025 och kan komma att förändras med anledning av regeringens beslut om fastställelse av den nationella planen för perioden –2025, som regeringen planerar att fatta . beräknar att genomföra investeringar för ca . Investeringsplanen redovisas i följande tabell. Tabell 2 Investeringsplan 2013–2015 Investeringar i den nationella planen Investeringar i regionala planer Investeringar med överskott från trängselskatt i Investeringar med överskott från trängselskatt i (väg) Investeringar med överskott från trängselskatt i (järnväg) Investeringar i anläggningstillgångar (väg) Investeringar i anläggningstillgångar (järnväg) Medfinansiering, förskottering m.m. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen pekar på att den verksamhet som bedriver ofta innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, t.ex. i . I propositionen anges att mot bakgrund av den nya anslagsstrukturen redovisas inte uppgifter för beställningsmyndiganden och 2013. Dock överensstämmer ingående åtaganden på de nya anslagen med beräknad utestående åtaganden på de gamla anslagen. Regeringen framför att åtagandena på de gamla anslagen således förs över till de nya anslagen. Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart och därutöver vissa andra väganknutna projekt i . De investeringar i väginfrastrukturen som gör med anslaget för trängselskatt i innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet till regeringen bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. I de fall lånen inte är bundna har en kalkylränta på använts. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2048. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken och en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar som gör med anslaget för trängselskatten i innebär att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet till regeringen föreslås avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upptagits. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2039. Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera anläggningstillgångar, vissa prioriterade järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa vägprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Vidare belastas låneramen även av investeringskostnad för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och vägavgifter. får vidare ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investerinsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen Båberg–Väne Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, –samt järnvägsprojekt i . Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021 samt länsplan för regional infrastruktur i innehåller även ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. I detta inkluderas kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för vissa infrastrukturprojekt. Tabell 3 Beräknad låneskuld för vägar och järnvägar 2013–2015 Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Vidmakthållande av statens infrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används till utgifter för: – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom polisens administrations- och fakturahanteringskostnader för detta – stakning av vinterled till – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från den användning av infrastrukturen som har fastställts i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av . Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 4 Budgetförslag för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det nya anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur fördelas enligt följande. Tabell 5 Fördelning av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . I propositionen föreslår regeringen därför att bemyndigandet ska avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Vidare ingår i bemyndigandet framtida räntekostnader på upptagna lån. Om lånen inte är bundna har en kalkylränta på använts. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden eftersom det behövs en viss buffert i bemyndiganderamen för att inte försämra möjligheterna att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Anslaget 1:3 får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området, för modellutveckling och analys inom transportområdet samt för verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får också användas till verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser och administration av trafikavtal. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget används vidare för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som kan hänföras direkt till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet. Anslaget 1:9 får användas för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får även användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) för investeringar i transportinfrastruktur. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas för Transportstyrelsens förvaltningsuppgifter och för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas till Trafikanalys förvaltningsutgifter som omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 6 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk När det gäller anslaget 1:3 anförde regeringen i budgetpropositionen att det effektiviseringsarbete som hade inletts 2011 bedömdes innebära en effektivisering om som kan föras över från administration till väg- och banhållning. I budgetpropositionen lyfter regeringen fram att effektiviseringsarbetet på så sätt har resulterat i mer väg och järnväg för pengarna. I propositionen anges vidare att har beslutat om en ny långsiktig ekonomisk ram för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen för perioden –2025 (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). I den nya ramen ingår medel som enligt beräkningarna kommer att frigöras genom effektiviseringar inom administrationen. Regeringen framför att beräknas effektiviseringarna inom administrationen resultera i åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen för ytterligare ca . I propositionen anges att utgångspunkten även för framtiden bör vara att de medel som frigörs från administrationsanslag genom effektiviseringsarbete ska användas till statens utveckling av transportinfrastrukturen och vidmakthållande av infrastrukturen. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 minskas med för att finansiera insatser som rör utredningsverksamhet och styrning av de transportpolitiska frågorna inom anslaget 4:1 m.m. utgiftsområdet 1 . När det gäller anslaget 1:7 Trafikavtal föreslås en oförändrad anslagsnivå jämfört med innevarande år. I propositionen lyfts fram att inledde en upphandling av färjetrafiken till och från . Mot bakgrund av att konkurrensen har varit svag i alla genomförda upphandlingar och att det 2005 inte inkom något anbud finns det enligt regeringen skäl att vara förberedd på att upphandlingen kan misslyckas. I propositionen framförs därför att i händelse av att inte kan teckna ett avtal om Gotlandstrafiken inom ramen för den pågående upphandlingen, bedöms ett statligt engagemang i fartygsförsörjningen för Gotlandstrafiken vara nödvändigt för att säkerställa färjetrafiken till och från . Regeringen menar att staten under sådana omständigheter bör anskaffa fartyg som ställs till en eller flera transportörers förfogande. De anskaffade fartygen bör finnas tillgängliga innan avtalet om Gotlandstrafiken löper ut . Regeringen beräknar att kostnaden för anskaffande av fartyg uppgår till och avser belasta anslaget för trafikavtal. I propositionen anges att om tecknar trafikavtal till följd av den upphandling som inleddes kommer ovanstående åtgärder inte att genomföras. Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för anskaffande av fartyg för Gotlandstrafiken till 2014–2016 godkänns. När det gäller anslaget 1:7 Trafikavtal kan vidare nämnas att det i enlighet med vad trafikutskottet tidigare efterlyst (bet. 2011/12:TU1) finns en redovisning i budgetpropositionen av hur kostnaderna för den avtalade trafiken fördelat sig över olika trafikslag under föregående budgetår. Tabell 7 Kostnader för avtalad trafik I enlighet med förslag i budgetpropositionen minskas anslagsnivåerna för 1:9 och 1:13 Trafikanalys till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt i statsförvaltningen. För anslagen 1:8 Viss internationell verksamhet och 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk föreslås oförändrade anslagsnivåer jämfört med innevarande år. Vad avser anslaget 1:12 Transportstyrelsen framför regeringen att anslaget –2013 minskades med prisnivå som en kompensation för att myndigheten engångsvis tillfördes medel för att balansera det ackumulerade underskott som fanns vid övergången till redovisning mot inkomsttitel för Transportstyrelsens avgiftsfinansierade verksamhet. I propositionen framförs vidare att regeringen föreslår att denna tillfälliga anslagsminskning permanentas eftersom Transportstyrelsens effektiviseringsarbete har resulterat i lägre kostnader för den avgiftsfinansierade verksamheten. Regeringen framför att den inte föreslår någon ytterligare minskning av anslaget, trots att kostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten budgeteras till ett lägre belopp än i tidigare budgetpropositioner. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen påminner i propositionen om att vissa trafikavtal som rör transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, främst flygavtal och avtal om färjetrafik till och från , innehåller rörliga ersättningsvillkor och att detta framför allt avser förändringar av oljepris m.m. För att ta hänsyn till denna rörliga komponent föreslår regeringen att den bemyndigas ingå ekonomiska åtaganden för ramanslaget 1:7 Trafikavtal i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst som grundar sig på allmän trafikplikt, samverkansavtal samt upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2027. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. är avsett för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet och fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. får användas för utgifter för statsbidrag för att täcka underskott vid drift av och . Anslaget får användas för utgifter för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Som framgår av tabellen nedan föreslår regeringen att anslaget 1:5 ökas med och anslaget 1:4 med permanent och för isbrytningsverksamhet inom . Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. I propositionen anges att ekonomiska resultat har påverkats negativt av konjunkturläget och av flera stränga vintrar ur ett isbrytarperspektiv. För perioden –2016 prognostiserar i sin treårsplan att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från ca 2014 till 2016. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen anger att den ekonomiska utvecklingen är bekymmersam och att ett stort fokus måste läggas på att vända denna utveckling. I propositionen anges att skärpta krav för svavelhalten i marint bränsle beräknas leda till ökade kostnader för sjöfartsnäringen. I syfte att motverka effekten av de ökade kostnaderna föreslår regeringen en tillfällig ökning av anslagen till –2016 med sammanlagt .