bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Mot bakgrund av vad som har framkommit i uppföljningen gör gruppen följande bedömningar när det gäller samverkan och samarbete. – Det är ännu inte tillräckligt tydligt vem som har ansvar för att samordna att transportsystemet är tillgängligt, och de oklara ansvarsförhållandena inom området gör systemet skört. Det är viktigt att tydliggöra aktörernas roller och ansvar för att hela resan ska fungera. Det är även viktigt att potentialen i trafikmyndigheternas organisation används. Det är vidare viktigt att aktörerna arbetar tillsammans så att det fungerar i skarvarna mellan olika delar av en resa. Detta är frågor som behöver uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. – Det är viktigt att det blir tydligt vilken statlig myndighet som har ansvaret för tillgänglighetsarbetet inom sjöfartsområdet. – Det finns behov av en tydlig kartläggning av vilka aktörerna egentligen är och vad de ska göra. – Det är viktigt att de ansvariga myndigheterna fortsätter att utveckla dialogen med funktionshindersorganisationerna och det är av stor vikt att de erfarenheter som finns tas till vara. – Det stödjande arbetet inom skulle kunna utvecklas och få ökad prioritet för att tillgodose de behov som finns på de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Uppföljning, utvärdering och tillsyn Det är flera olika myndigheter som gör uppföljningar inom området. Inom transportområdet är Trafikanalys den myndighet som bl.a. har till huvuduppgift att med utgångspunkt i de transportpolitiska målen utvärdera och redovisa effekterna av de åtgärder som har vidtagits. Handisam har på uppdrag av regeringen ansvaret för att utveckla ett sammanhållet system för att följa och analysera utvecklingen inom funktionshinderspolitiken. , och ska rapportera till regeringen hur det går med genomförandet av delmålen utifrån den funktionshinderspolitiska strategin. Uppföljningen visar att trots det uppföljningsarbete som bedrivs finns ändå mycket lite uppgifter om hur olika insatser har påverkat resandet för personer med olika funktionsnedsättningar och hur dessa resenärer upplever transportsystemets tillgänglighet. I uppföljningen har framkommit att det är svårt att redovisa hur olika insatser påverkar resandet för personer med funktionsnedsättning. Som det ser ut är kunskapen begränsad när det gäller hur bra olika insatser är och deras egentliga betydelse för resenärer med olika funktionsnedsättningar. Uppföljningen visar också att det behövs bättre kunskap om hur personer med funktionsnedsättning upplever resandet med kollektiva färdmedel och hur det utvecklas . Till Transportstyrelsens huvuduppgifter hör att utöva tillsyn inom transportområdet i enlighet med de föreskrifter som gäller för respektive område. I detta ingår bl.a. att utöva tillsyn över de regionala trafikförsörjningsprogrammen som de regionala trafikmyndigheterna ska ta fram. Från Transportstyrelsen har framförts att tillsynen enbart styrs av lagar och förordningar och att det knappt finns några tydliga tillsynsuppdrag uttryckta när det gäller krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. När det gäller tillsyn av passagerares rättigheter i enlighet med EU-förordningarna är ansvaret delat mellan Transportstyrelsen och . För t.ex. järnvägsområdet innebär detta att Transportstyrelsen ansvarar för tillsyn av de tekniskt präglade bestämmelserna medan ansvarar för de konsumenträttsligt präglade bestämmelserna. Från funktionshindersorganisationerna har framförts att de båda myndigheterna främst har juridisk kompetens, inte sakkompetens, vad gäller transporter och tillgänglighet. Enligt funktionshindersorganisationerna innebär detta att tillsynsmyndigheterna har svårt att göra sakliga bedömningar och tillsynen upplevs därmed som svag. Mot bakgrund av vad som har framkommit i uppföljningen gör gruppen följande bedömningar när det gäller uppföljning, utvärdering och tillsyn. – Kunskapen om resultaten av insatserna är begränsad. Myndigheternas fortsatta uppföljningsarbete behöver inriktas på att förbättra och ge en mer tydlig återrapportering när det gäller vad som är tillgängligt och vad som inte är det. Det finns behov av en förbättrad och mer systematisk uppföljning av vilka insatser som genomförts och vilka resultat de har fått när det gäller att ge faktiska förutsättningar för att personer som har funktionsnedsättning ska kunna genomföra hela resan med kollektiva färdmedel. Man skulle kunna införa ett mer uttalat brukarperspektiv i uppföljningsarbetet genom att myndigheterna involverar funktionshindersorganisationerna och på ett mer systematiskt sätt tar till vara deras erfarenheter när uppföljningar genomförs. – Tillsynen inom området behöver stärkas. Det är viktigt att det är tydligt för resenärerna vilken tillsynsmyndighet som har tillsynsansvar för vad. Därför är det nödvändigt att tydliggöra rollfördelningen. Detta är en fråga som måste utredas vidare. Regeringen anger i årets resultatredovisning till att det finns en tendens till att skillnaden i mobilitet mellan personer med funktionsnedsättning och övriga har minskat samt att skillnaden i resandet med allmän kollektivtrafik minskar. Regeringen redovisar vidare att fortsatte att åtgärda hållplatser och stationsområden för personer med särskilda behov, men i en lägre takt än 2011, samt att andelen fordon i kollektivtrafiken med anpassningar för personer med funktionsnedsättning har ökat . Den sammanfattande bedömning som regeringen redovisar är att trenden var positiv. Mot bakgrund av vad som har framkommit i uppföljningen gör gruppen följande bedömningar när det gäller regeringens återrapportering till . – Det är viktigt att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till även fortsättningsvis redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statliga insatser. – Det skulle vara värdefullt om regeringen med utgångspunkt från de problem som har uppmärksammats i denna uppföljning redovisar fortsatta insatser och resultat, även utifrån ett brukarperspektiv. debatterar och beslutar nu om regeringens sista höstbudget. är det många som var och en till mans gör bokslut. Nyårsafton och valåret närmar sig. Vad har man gjort bra? Vad har gått mindre bra? Efter åtta höstbudgetar, sju vårbudgetar och med moderatledd regering kan det vara dags att göra detsamma här i kammare.Det började inte så bra. som nyutnämnda ministrar tvingades lämna regeringen i strömhopp på grund av obetalda licensavgifter deklarerade finansministern att hade överinvesterat i järnväg - överinvesterat i järnväg. Då hördes ingenting om decennier av misskötsel, som hörs snart sagt varje gång en infrastrukturminister - eller för den delen en skolminister - får en mikrofon under näsan.Då skulle skolan bli bättre om bara , och den socialdemokratiska regeringens slösaktiga satsningar på överinvesteringar i järnväg skulle vändas i nedskärningar. Det kan vara värt att komma ihåg det som denna, när vi ska göra bokslut med en moderatledd regering.Hur har det då gått med järnvägen? Precis som i skolan har reformtakten varit hög. Avregleringen, bolagiseringen och marknadsöppningen har accelererat. Enligt regeringen har det lett till hög punktlighet samt effektivt och kostnadseffektivt underhåll. Men hur ser det ut i verkligheten?I verkligheten har aldrig fler resenärer drabbats av förseningar än . I verkligheten har var tredje medborgare valt bort järnvägen av rädsla för att bli försenad. I verkligheten har antalet allvarliga fel i järnvägen fyrdubblats. I verkligheten har över 700 underhållsarbetare vid järnvägen sagts upp.Bokslutet med moderatledd regering blir tyvärr en ganska enkel historia. Hade suttit i skolministerns skolbänk hade betyget utan tvekan blivit icke godkänd.Fru talman! Klimatet är vår tids ödesfråga. Utsläppen från vägtrafiken utgör av totala utsläpp. Även om lågkonjunkturen och energieffektiviseringen har lett till delvis minskade utsläpp från personbilstrafiken ökar utsläppen från den tunga trafiken.I går konstaterade regeringens egen utredare att förslag till nationell plan inte klarar målen och inte bidrar till de miljö- och klimatmål som riksdag och regering har satt upp. Samma sak har tidigare , , och Transportstyrelsen konstaterat. De menar att det behövs ett alternativt underlag, med en trafikplan som hjälper till och bidrar till att regeringens och klimatmål nås.Om tre månader ska regeringen anta förslaget till ny plan. Jag vill därför ta tillfället i akt att fråga , som i går tog emot utredningen, om ett sådant underlag kommer att tas fram för att möjliggöra ett så bra infrastrukturbeslut som möjligt.Fru talman! Trots att utsläppen från den tunga trafiken ökar har regeringen inte aviserat en enda verkningsfull åtgärd mot utsläppsökningarna. I stället har regeringen fördubblat banavgifterna på järnvägen och planerar en femdubbling av järnvägens banavgifter. Det är inte utan att man undrar hur regeringen har tänkt. När utsläppen ökar från lastbilarna vill regeringen femdubbla banavgifterna för järnvägen. Vilken effekt kommer det att få för utsläppen?Vd:n för ett av största tågföretag, , går ett steg längre och frågar om regeringen vill ta död på hans företag. Är det detta som är meningen när regeringen femdubblar banavgifterna på järnvägen utan att föreslå ett öres höjning av kostnaderna för att transportera på väg?Anser regeringen att en femdubbling av banavgifterna är rimlig? Är det rimligt att ta ut avgifter för en infrastruktur som inte fungerar mer än hjälpligt och som har mest missnöjda resenärer? Är det rimligt att inte påföra vägarna ett enda öre i ökade kostnader som regeringen väljer att femdubbla banavgifterna för järnvägen?Fru talman! Medan regeringen jagar järnvägen med en femdubbling av banavgifterna breder den olagliga lastbilstrafiken ut sig på våra vägar. avslutades första delen av cabotagestudien vid . Det är en skrämmande läsning som visar på att det regelmässigt pågår tusentals olagliga inrikestransporter på våra vägar.Trots denna kunskap har regeringen inte vidtagit några verkningsfulla åtgärder. I stället har regeringen valt att återigen utreda åtgärder som har utretts tidigare och som borde vara enkla att införa. Det handlar om att hindra fortsatt färd genom så kallad klampning. Det handlar om att kräva internationella frakthandlingar vid cabotagekörning. Det handlar om att införa rimliga sanktioner vid regelöverträdelser. Regeringen borde också - utöver de här enklare åtgärderna - pröva att införa den så kallade holländska modellen, det vill säga att chauffören ska vara anställd i det företag som uppbär trafiktillståndet.Ingen av dessa åtgärder har regeringen vidtagit trots vid makten. Då är det kanske inte så konstigt att den svenska transportministern inte fanns med bland de sju trafikministrar i EU som undertecknade ett brev till med krav på tydligare regler kring cabotage och åtgärder mot fusket.Jag måste fråga statsrådet - även om hon inte har kommit än - och regeringen: Varför vidtas inga åtgärder? Varför är inte regeringen drivande i EU? Varför har inte statsrådet skrivit på brevet, som hennes kolleger har gjort? , , , , och har skrivit på. Varför är inte den drivande i EU?Fru talman! I morse mötte jag några av alla de underhållsarbetare i järnvägen som har varslats om uppsägning regeringen säger sig ha storsatsat på järnvägen. Några av dem sitter här på läktaren och följer debatten. Det är , , och . Det vore klädsamt om statsrådet och regeringen kunde förklara för dem varför deras jobb försvinner när regeringen påstår sig satsa. Över 700 underhållsarbetare har varslats om uppsägning som regeringen har påstått sig ha satsat. Hur är det möjligt?Rikrevisionens granskning kanske kan bidra till förklaringen. riktade i en avslutad granskning allvarlig kritik mot underhållet av järnvägen:"har i stor utsträckning haft svårigheter att omsätta extra anslagsmedel i genomtänkta åtgärder vid regeringens tilldelning av extra anslagsmedel. "Det är helt enkelt så att regeringens så kallade satsningar kan se fina ut på och i tabeller och stapeldiagram. De har dock inte lett till bättre underhåll. I stället har ryckigheten i underhållsanslagen lett till att två underhållsarbetare har varslats om uppsägning som antalet allvarliga fel i järnvägen har fyrdubblats.Sverige har världens mest uppsplittrade underhåll, men tyvärr inte världens bästa underhåll. Detta har vi i oppositionen kritiserat , och granskning bidrar nu till att stärka den bilden. skriver:"organisering av myndighetens underhåll av järnvägsnätet fungerar inte ändamålsenligt." Man fortsätter: "Till exempel bidrar nuvarande kontraktsutformning till att kortsiktigt avhjälpande underhåll genomförs på bekostnad av det förebyggande långsiktiga underhållet. "Infrastrukturministern verkar dock inte ha tagit intryck av . På påstår ministern att underhållet har blivit effektivare. Jag måste därför fråga ministern:Vad bygger ministern sitt påstående på? Vilken forskningsrapport har ministern läst som missat? Varför framförde ministern inte den siffran eller rapporten när fick möjlighet att faktagranska och komma med synpunkter på ? Om underhållet enligt ministern både har blivit effektivare och fått mer resurser, hur kommer det sig då att branschen varslar om uppsägning i stället för att nyanställa?Sanningen är att underhållet uppvisar sådana brister att såväl som konstitutionsutskott har riktat allvarlig kritik mot regeringens och ministerns skötsel av järnvägar.Fru talman! , infrastrukturministern, kom in i . har fattat beslut om anslag till underhåll av järnvägar 35 gånger - . ska för 36:e gången sedan infrastrukturministern kom in i fatta beslut i frågan. Vid några av omröstningarna har statsrådet inte varit närvarande då hon tjänstgjorde som landstingsråd i . Men i de i 35 omröstningar om anslaget för järnvägsunderhåll som hållits här i kammaren sedan infrastrukturministern kom in i har inte eller ministern vid något enda tillfälle föreslagit en enda krona mer än Socialdemokraterna. I de allra flesta fall har de föreslagit lägre underhåll. Av de 35 chanserna har noll tagits. Inte vid en enda omröstning, , har du röstat för en enda krona mer till järnvägen, trots att du har haft nästan 35 chanser. har du kanske den sista chansen - inte första gången gillt, inte gillt, men väl 36:e gången gillt. Dra tillbaka nedskärningen du lagt på bord - de du vill minska underhållet med gentemot förra årets budget. Vi socialdemokrater vill i stället höja anslagen med gentemot regeringens förslag. Då skulle de varslade underhållsarbetare som följer debatten - , , , och deras kolleger - kanske kunna ha kvar sina jobb och inte behöva sägas upp. Då skulle tågen få en chans att komma . Då skulle vi ta ett viktigt första steg mot en fungerande järnvägstrafik. Det är aldrig för sent att bryta en dålig vana. Ta chansen och låt den 36:e omröstningen bli den första på hela din riksdags- och regeringstid där du och röstar för högre anslag än Socialdemokraterna. (Applåder)I detta anförande instämde , , , , och (alla S). I går presenterades regeringens utredning Fossilfrihet på väg. Det är efter att regeringen antog sitt mål om en fossiloberoende fordonsflotta till år 2030.Eftersom det är regeringen antog sitt mål skulle man kunna tycka att det i regeringens budget borde finnas tydliga tecken på att man har bestämt sig för att nå sitt eget mål. Det borde finnas en klar kursändring från decenniers satsningar på fossildriven vägtrafik till den eldrivna tågtrafiken, till kollektivtrafik och cykel i städerna och till den energieffektiva sjöfarten.Men i regeringens budget finns inte någon kursändring - här har regeringens eget mål ännu inte lyckats sätta några avtryck.Då har utredningen lyckats bättre. Jag var och lyssnade på i går när han presenterade sin utredning. Det finns många bra förslag i den, och jag vill här ta upp två viktiga förslag.Det första handlar om den nationella transportplanen. Så här står det i utredningen:"Utredningen konstaterar att föreslagen nationell transportplan inte är framtagen för att stödja utvecklingen mot klimatmålen, inklusive en fossiloberoende fordonsflotta. Planen bygger också på en prognos som inte är förenlig med dessa mål. "Detta är ju, precis som sade, något som , , och många andra redan har påpekat. Vad som är mer intressant är det som utredningen föreslår: "Utredningen föreslår därför att planen revideras så att åtgärder som krävs för att uppnå en fossiloberoende fordonsflotta prioriteras in på bekostnad av objekt som kan motiveras. "Den nationella planen måste med andra ord klimatrevideras. Regeringen och får bakläxa av utredningen. Även jag är mycket intresserad att höra om man tänker göra den läxan till i mars nästa år.Fru talman! En åtgärd som utredningen vill lyfta in i planen är ett stadsmiljöprogram till en kostnad på . Det fick mig osökt att tänka på vårt gröna alternativ till det förslag till nationell plan som ligger på regeringens bord.I förslag lägger vi 12 miljarder fram på statlig medfinansiering av tunnelbana och spårvägar i städerna. Vi lägger 9 miljarder på statsbidrag till cykelvägar. Och vi använder de pengar som regeringen vill använda till att bygga motorvägen till kollektivtrafiken i . innebär det 600 miljoner till spårsatsningar i städerna, 750 miljoner till cykelbanor och 400 miljoner - drygt 1,1 miljard om vi räknar med även trängselpengarna - att använda till kollektivtrafiken i stället för att bygga en motorväg i Stockholm.Det är ett grönt stadsmiljöprogram. har ett särskilt yttrande i detta betänkande där vi presenterar vad som behöver göras för att få den kursändring regeringens egen utredare säger är nödvändig. I yttrandet presenterar vi vår budget för kommunikationer . Det handlar inte bara om trafiken i våra städer. Det handlar också om en närtidssatsning för att öka kapaciteten för godstransporter på järnväg och sjöfart. Det handlar om mer pengar till att bygga nya spår och till att underhålla de spår vi har. Och det handlar om att höja statsbidraget för att köra persontrafik på mindre banor på landsbygden.Fru talman! Att tåget är försenat har blivit så vanligt att det börjar upplevas som ett normaltillstånd. Det händer allt oftare att förseningarna på de tåg som jag åker med inte ens ropas ut i högtalaren. var nästan vart fjärde fjärrtåg försenat.De senaste veckorna har det presenterats skrämmande fakta om hur dåligt vår järnväg mår. presenterade regeringens utredare sitt delbetänkande En enkel till framtiden?, och senare presenterade sin rapport om tågförseningarna och deras orsaker. spårade ett godståg ur vid , och SVT presenterade sin granskning av de många tillbuden inom järnvägen. har även hittat en ny metod för att minska tågförseningarna vid snökaos - en metod som helt enkelt går ut på att man stänger av spåren och ställer in tågen. Det är att kapitulera. Tågen måste kunna gå även när det snöar och stormar, sa en uppgiven järnvägsman till mig. Jag kan inte annat än hålla med. Jag köper inte att tågoperatörerna inte får köra tågen för att det är risk att det ramlar ned träd över rälsen. Jag ställer i stället frågan: Varför står det träd vid rälsen - varför har ingen tagit bort dem? Jag köper inte heller att tågen måste ställas in för att det kan bli snö på rälsen och växlarna kan frysa fast. Jag ställer i stället frågan: Varför finns det inte folk som röjer spåren och tinar upp växlarna?Fru talman! Ett svar på mina frågor är självklart brist på pengar. har för lite pengar till banunderhåll. Det finns för lite pengar till att trädsäkra, snöröja och byta ut slitna kontaktledningar och gamla växlar. får till järnvägsunderhåll från regeringen. När vi fick regeringens budget såg vi att skulle få 1 miljard mindre , alltså 6,7 Miljarder. Ministern talade om att det har varit en extrasatsning som har gjorts på tågunderhållet, och därför ska man nu sänka det. Man tyckte att det var dags att sluta med extrasatsningen. Vi har diskuterat frågan mycket vid olika debatter i kammaren , i interpellationsdebatter och vid frågestunder. läser jag i att regeringen har tänkt om - man tänker ändå anslå extra pengar till tågunderhåll . Det är så jag tolkar det, men vi får väl höra vidare i debatten. Om det skulle vara så att man har tänkt om välkomnar jag det. Vi i har i vårt budgetalternativ 600 miljoner mer till järnvägsunderhåll än vad regeringen har. Det handlar dock inte bara om pengar. är tydlig i sin kritik: Precis som sade i sitt anförande pekar de bland annat på att med dagens system ägnar sig de som får kontrakt på banunderhåll mer åt kortsiktigt avhjälpande underhåll, på bekostnad av det förebyggande långsiktiga underhållet. Även är inne på samma sak i sin utredning: Att avreglera och stycka upp underhållet av järnvägen har inte varit den framgångssaga regeringen gärna vill påstå att den är.Alexanderssons utredning är något som drevs igenom av oppositionen . Det första delbetänkandet kom . ska vi ha ett remissmöte här i , och vi riksdagsledamöter kommer då att få lyfta fram vad vi tycker att utredningen ska gå vidare med. Banunderhållets organisering är en viktig punkt. har i sina rekommendationer en väldigt försiktig formulering om vad man bör göra, nämligen "överväga om , för att klara sin roll som beställare, åtminstone bör ha egna resurser för kännedom om och kontroll av anläggningen".Ja, fru talman, det är väl det minsta man kan begära - att ska ha kunskap om sin egen anläggning och hur den mår. tror att vi måste gå längre än så. Vi kan inte låta det gå lika långt som i , där det uppstyckade och privatiserade underhållet ledde till allvarliga dödsolyckor innan politikerna drog i nödbromsen och tog tillbaka ansvaret, bildade och anställde egna banarbetare.Fru talman! Detta om järnvägsutredningen och morgondagens aktiviteter - nu vill jag återgå till och gårdagens presentation. Utredningen är tydlig med att det vid sidan av banavgifter behövs en motsvarande vägavgift för den tunga trafiken, alltså en kilometerskatt för tunga lastbilar. Det är glädjande och klokt att denna centerpartistiskt styrda utredning har kommit fram till det förslaget. Jag vill avslutningsvis välkomna att vi nu verkar ha en bred politisk syn på detta viktiga styrmedel för att styra över mer transporter från väg till järnväg och sjöfart. Det är ett styrmedel som kommer att leda till minskade klimatutsläpp från transportsektorn och leda oss närmare målet om en fossiloberoende fordonsflotta.Fru talman! Självklart ställer jag mig bakom samtliga reservationer och vårt särskilda yttrande i detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation nr 1. I detta anförande instämde (MP). Jag vill inledningsvis helt kort säga att vi inte har några direkta yrkanden, utan jag bara vill beröra vårt särskilda yttrande när det gäller Utgiftsområde 22 Kommunikationer. Det skulle man kunna tala länge om, men det tänker jag inte göra. Vi har under hela mandatperioden legat över regeringen vad gäller framför allt järnvägssatsningar. Det är naturligtvis grundat på det enorma behov som föreligger och den enorma nonchalans som ligger bakom den svenska politikens sätt att förvalta den gemensamma egendomen. Vi trodde att vi också skulle ha fått behandla vägavgifter och liknande, men det lär dröja till nästa år.Vi har företeelser som medfinansiering, följt av vägavgifter, och vi har en total avreglering av järnvägen. Båda sakerna anser jag vara en tveksam utveckling, och det särskilt i kombination med det enorma behovet av renovering och investeringar. Icke förty går vi på det bestående som är tills vi vet något bättre. Vi anslår alltså totalt drygt 2,8 miljarder mer än regeringen. Vi vill ha en banhållning för . Vi vill också ha en marknadsanpassad pott för investeringar, och den har vi beskrivit i motioner som föreligger i handlingarna. Kort och gott går det ut på att den snabbt ska kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen.Det vi vet nu är att det ligger 520 miljarder - någonting sådant - i ett långsiktsprojekt med en osäker framtid. Vi kommer att hinna med att byta regering under de det handlar om.