bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — anser liksom tidigare att en mer öppen och transparent europeisk försvarsindustrimarknad ligger i intresse. Den i verksamma försvarsindustrin är en av de mest utvecklade i och starkt exportberoende och gynnas därmed av en större avsättningsmarknad där produktens kvalitet och pris är avgörande. har därför ställt sig positivt till genomförandet av det europeiska försvarsupphandlingsdirektivet, som syftar till att skapa en mer öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad inom EU. De möjligheter direktivet erbjuder när det gäller att tillvarata viktiga aspekter såsom försörjningstrygghet och informationssäkerhet har också ansetts minska behovet av att göra undantag från av skäl som kan hänföras till nationell säkerhet. har försvarsutskottet betonat vikten av att hänsyn till väsentliga nationella säkerhetsintressen även fortsättningsvis ska kunna medföra undantag från konkurrensutsatt upphandling på försvarsmaterielområdet, helt i enlighet med de undantag som medges enligt EU-direktivet. ser positivt på att kommissionen övervakar och följer upp införlivandet och tillämpningen av försvarsupphandlingsdirektivet för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av bestämmelserna i medlemsstaterna. välkomnar vidare att regeringen har tagit initiativ till en uppföljning på området som också ska beakta hur andra medlemsstater arbetar med nationella strategier för att identifiera och värna väsentliga säkerhetsintressen. förutsätter att regeringen, i enlighet med vad tidigare uttalat i frågan, definierar de väsentliga säkerhetsintressen som enligt kan motivera avsteg från konkurrensupphandling och inleder ett långsiktigt utvecklingsarbete. Med hänvisning till vad som ovan anförts gör försvarsutskottet bedömningen att motionärernas ståndpunkter i frågan i huvudsak ligger i linje med regeringens och att det som eftersträvas i motion 2012/13:U12 yrkande 25 till viss del kommer att tillgodoses. föreslår därför att motionen avstyrks. Sammanfattning av näringsutskottets yttrande i protokollsutdrag hänvisar i sitt yttrande i protokollsutdrag till tidigare behandlingar av handelspolitikens inriktning i betänkande 2012/13:NU13 Handelspolitiska frågor och i genomförda överläggningar om Inremarknadsakten II med handelsminister (prot. 2012/13:11 § 5 och 2012/13:13 § 7). konstaterar att ett stort antal samråd i nämnden fortfarande har gällt situationen och utvecklingen i EU:s södra grannskap och då främst . Fredsprocessen i har diskuterats upprepade gånger liksom kärntekniska program. , särskilt inklusive , och Sydsudan samt utvecklingen i , har stått på agendan ett flertal gånger. Förändringar i relationer med omvärlden och EU:s förbindelser med är andra områden som har diskuterats i nämnden. Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till frihet, fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Utskottet konstaterar att samarbetet inom unionen intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. Utskottet står fast vid sin tidigare uttalade ståndpunkt att EU:s förmåga att agera som en säkerhetspolitisk aktör är en funktion av resurser och sammanhållning (bet. 2012/13:UU7). Utskottet anser att det därför är av största vikt att motverka inre splittringar inom EU. Ett i flera hastigheter försvagar EU som säkerhetspolitisk aktör. EU vinner i globalt inflytande och trovärdighet genom att stå enat och agera gemensamt. I ljuset av den ekonomiska krisen och efterföljande maktförskjutningar anser utskottet att EU mer än någonsin behövs för att utveckla globala normer och institutioner. Utskottet välkomnar , , och initiativ till att arbeta fram en bred utrikespolitisk strategi för EU. Utskottet, som aktivt följer arbetet, anser att framtagandet av en strategi, i en situation med resursbrist, är desto viktigare för att uppnå ett effektivt resursutnyttjande inom de mest relevanta områdena. Utskottet vill understryka vikten av ett nära samarbete med andra aktörer inom ramen för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottet välkomnar därför att för praktiskt stöd till FN inom ramen för internationell krishantering har fortsatt att implementeras . Ett effektivt samarbete mellan EU och Nato är också av stor betydelse för internationell krishantering. Behovet av nära samarbete är särskilt stort i områden där både Nato och EU är närvarande och aktiva med fredsfrämjande personal, t.ex. i Kosovo. Utskottet noterar också att samarbetet med regionala afrikanska organisationer har fortsatt och spelar en framträdande roll i EU:s arbete för att stärka fred och säkerhet i . Utskottet noterar även att EU aktivt har stött kapacitet inom rustningskontroll och militär transparens samt konfliktförebyggande och krishantering samt har arbetat för att stärka mänskliga dimension (mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati) inklusive mediefrihet. Vad gäller samarbetet med välkomnar utskottet att ett gemensamt ramverk för demokratiarbete och normutveckling av arbetet med mänskliga rättigheter har utvecklats. Utskottet vill understryka vikten av att EU fortsätter att stödja den när det gäller att förebygga folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och se till att straffrihet för förövarna av dessa brott upphör. Det är enligt utskottet angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat att möta de globala utmaningar som och världen står inför. Utskottet konstaterar att det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, är under fortsatt stark tillväxt. EU:s roll i internationell krishantering har förstärkts markant , och antalet militära och civila insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) fortsätter att öka. GSFP är en integrerad del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Utskottet anser att även i fortsättningen aktivt bör bidra till såväl den konceptuella som den operativa utvecklingen av GUSP och driva på utvecklingen av EU som en global aktör. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning (2011/12:UU4y) att medverkan och ledarskap i EU:s stridsgrupper innebär att tar ansvar för freden och säkerheten i och utanför vårt närområde. Stridsgruppens snabbinsatsförmåga bidrar till EU:s möjligheter att hantera kriser och stärker EU som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Utskottet förutsätter att även i fortsättningen kommer att informeras kontinuerligt om stridsgruppens utveckling och användning. Det är utskottets uppfattning att EU:s militära och civila krishanteringskapacitet där stridsgruppen kompletterar unionens diplomatiska, ekonomiska och biståndspolitiska verktyg bidrar till FN:s och det övriga internationella samfundets förmåga att agera snabbt och effektivt vid svåra humanitära kriser såväl i EU:s närområde som på mer avlägsna platser. Det är enligt utskottet angeläget att EU:s stridsgrupper vid behov även kan ställas till förfogande om FN så efterfrågar. Utskottet vill också betona vikten av att arbetet med att genomföra för bekämpning av illegal spridning av små och lätta vapen fortsätter. Utskottet välkomnar i sammanhanget att EU aktivt bidragit till att översynskonferens för om små och lätta vapen (SALW) antog ett slutdokument som bekräftar att åtagandena i handlingsplanen ligger fast. Utskottet konstaterar att EU är en global utvecklingsaktör som tillsammans med medlemsstaterna står för mer än hälften av världens totala utvecklingsbistånd. Utskottet har tidigare noterat att biståndet från EU och dess medlemsstater har minskat (bet. 2012/13:UU12). Utskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden poängterat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att EU och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering som gjorts vid ett flertal tillfällen. Utskottet vidhåller detta. Det är viktigt att framhålla att EU även har ett antal andra instrument än bistånd till sitt förfogande och arbetar med andra politikområden som bör bidra till global utveckling. Artikel 208 i Lissabonfördraget anger att utvecklingsmålen ska beaktas vid beslut inom EU:s olika politikområden som kan påverka utvecklingsländer. Rådsslutsatser om en ny strategisk inriktning för EU:s bistånd, Agenda för förändring, antogs av rådet . Utskottet välkomnar att slutsatserna betonar samarbetsländernas respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer när inriktningen på och omfånget av EU:s utvecklingssamarbete bestäms. Beslutet slår också fast att EU:s bilaterala bistånd bör koncentreras till de fattigaste länderna med störst behov. Mer resurser riktas till områdena mänskliga rättigheter, demokrati och andra nyckelfrågor för god samhällsstyrning samt till inkluderande och hållbar tillväxt. Utskottet har granskat kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling (utl. 2012/13:UU18). Utskottet instämmer i stort med den inställning som kommissionen föreslår och anser att meddelandet utgör en god grund för framtida diskussioner. Det är viktigt att EU kan enas om ett antal principer inför den globala debatten om utvecklingsagendan . EU har, som världens största biståndsgivare och handelspartner, en central roll att spela. Den framtida globala utvecklingsdagordningen bör gälla för alla länder och ha fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling som främsta mål. EU bör driva samstämmighet för utveckling som en central fråga. Vidare understryker utskottet att miljö och klimat, demokrati och mänskliga rättigheter samt främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är grundläggande förutsättningar för att stimulera utvecklingens drivkrafter. Utskottets konstaterar att ramen för EU:s samarbete österut utgörs av det östliga partnerskapet, som har tillkommit på polsk-svenskt initiativ. Genom partnerskapet har EU:s politik gentemot de östliga grannländerna stärkts. Utvecklingen av det östliga partnerskapet i alla dess delar är av centralt intresse för . Utskottet välkomnar att arbetet för att fördjupa och utveckla det östliga partnerskapet har fortsatt och att förhandlingarna om associeringsavtal med , , och har fortsatt med goda resultat. avslutade sina förhandlingar med EU om ett associeringsavtal inklusive ett fördjupat frihandelsområde. Utskottet beklagar att den politiska situationen i landet försvårar vidare framsteg i samarbetet, inklusive undertecknande och ratificering av avtalet. I kommissionens och den höga representantens rapport om den europeiska grannskapspolitiken ((2013) 4) görs en genomgång av hur EU och partnerländerna har lyckats i genomförandet av de gemensamt överenskomna reformmålen inom ramen för partnerskapet. Ländervisa genomgångar görs för att bedöma genomförandet av politiken i de länder med vilka handlingsplaner eller liknande dokument överenskommits. I meddelandet finns två regionala lägesrapporter med en översyn av de framsteg som gjorts när det gäller genomförandet av det östliga partnerskapet respektive av partnerskapet för demokrati och delat välstånd med länderna söder om . Kommissionen konstaterar att framstegen i genomförandet av reformerna har varit ojämna. Kommissionen understryker dock att detta inte får leda till att arbetet upphör. Tvärtom måste EU intensifiera sitt engagemang i processen, också på lång sikt. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet konstaterar att är en viktig global och regional aktör. Den ryska staten lever dock inte upp till målen att stärka rättsstaten, bekämpa korruptionen och främja uppkomsten av ett starkt civilt samhälle. Viktiga mål för EU:s politik bör därför vara att bidra till att stärka rättsstaten och bidra till framväxten av ett starkt civilt samhälle i . Utskottet anser att en uppriktig och vid behov kritisk dialog med är ett naturligt inslag i de fördjupade och förtroendefulla relationer som eftersträvas. upptogs som fullvärdig medlem i WTO. Detta är enligt utskottets uppfattning ett viktigt steg i det bilaterala ekonomiska förhållandet mellan och . WTO-anslutningen innebär först och främst en möjlighet till långsiktigt strategiskt samarbete och förbättrade handels- och investeringsmöjligheter i . Det ryska medlemskapet innebär även stora direkta vinster för EU och i form av minskade importtullar samt en ökad förutsägbarhet och större transparens på den ryska marknaden. Utskottet noterar att EU har fortsatt att i starka ordalag kritisera de fundamentala bristerna för demokratiska spelregler och respekten för mänskliga rättigheter i och krävt att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras. Det alltmer försämrade läget beträffande mänskliga rättigheter motiverar de restriktiva åtgärder som EU successivt har infört mot landet. Det är viktigt att fortsätta markera stöd för det vitryska folket, inklusive stöd till det civila samhället. I detta sammanhang välkomnar utskottet att EU har erbjudit förhandlingar om ett viseringsförenklings- och återtagandeavtal för att förenkla resande för vanliga vitryska medborgare. I utskottets utlåtande /12:UU5 konstaterade utskottet att händelserna i södra visade att EU:s hittillsvarande stöd till politiska reformer i området generellt sett haft begränsad inverkan. Utskottet vill än en gång betona vikten av att EU lär av de misstag som har begåtts i grannskapspolitiken , inför utformningen av en ny politik som i högre grad är inriktad på stöd till demokratin. För grannländerna och deras medborgare måste fördelarna med ett fördjupat samarbete bli tydligare. Grannskapspolitiken bör utformas så att medborgarna i grannländerna kan se tydliga exempel på vilka positiva effekter de närmare förbindelserna kan bidra till. Utskottet välkomnar att förhandlingar har inletts om fördjupade frihandelsavtal med , , och . En förutsättning för att man ska kunna ingå ett fördjupat handelsavtal är att det finns en utveckling mot ökad demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Utskottet vill också betona vikten av att kvinnor deltar i arbetet med att utforma och anta ny lagstiftning. Detta är av avgörande betydelse för en positiv politisk och ekonomisk utveckling i regionen. Att stödja kvinnors rättigheter och deras deltagande i politiken bör därför även i fortsättningen vara en prioriterad fråga inom EU:s samarbete med och . Jämställdhet är både ett mål i sig och en förutsättning för demokratisk och ekonomisk utveckling. Utskottet konstaterar att unionen för sjösattes , då den tidigare Barcelonaprocessen för EU:s samarbete med detta område fick ett nytt namn och starkare politisk förankring. Samarbetet är unikt genom sin betoning på gemensamma värderingar som demokrati och mänskliga rättigheter samt på sitt delade ägarskap mellan EU och partnerländerna. Utskottet behandlar det parlamentariska samarbetet inom ramen för unionen för mer utförligt i betänkande 2012/13:UU16. Utskottet har utförligt behandlat situationen i i betänkande 2012/13:UU8. Utskottet känner fortfarande en stor oro över utvecklingen i och dess regionala följder. Utskottet stödjer EU:s slutsatser och sanktioner liksom de uttalanden som gjorts av EU:s höge representant. Därutöver vill utskottet understryka vikten av att EU även i fortsättningen stöder det arbete som FN:s och särskilde representant, , genomför för att få partnerna att påbörja en politisk dialog. Utskottet vill också understryka vikten av att det internationella samfundet lever upp till sitt ansvar att bidra till en lösning av konflikten i . Utskottet beklagar att läget i är låst och välkomnar att såväl som EU tydligt uppmanar medlemmarna i säkerhetsrådet att ta sitt ansvar för att lösa konflikten. Den humanitära situationen i försämras alltmer. Utskottet noterar att är en av de största humanitära givarna till och välkomnar att det finns beredskap såväl från som från EU att bidra med ytterligare stöd. Utskottet har utförligt behandlat och de palestinska områdena i betänkande 2012/13:UU8 och konstaterade då att EU och är djupt engagerat för att bidra till en lösning på den israelisk-palestinska konflikten. Utskottet delar fortfarande det synsätt som kommer till uttryck i EU:s rådsslutsatser om fredsprocessen i och konstaterar att och EU även i fortsättningen kan bidra till en konstruktiv dialog mellan parterna i konflikten. Utskottet konstaterar att EU:s och grundläggande hållning är att en fullständig fred, i form av ett fredsavtal baserat på en tvåstatslösning, måste uppnås på grundval av relevanta resolutioner från , Madridprinciperna, färdplanen, de överenskommelser som parterna tidigare nått och det arabiska fredsinitiativet. Utskottet välkomnar också att fått ställning som observatörsstat i FN och att en majoritet av EU:s medlemsstater röstade ja till resolutionen i . Enligt utskottets bedömning måste EU, för att öka sitt inflytande på den globala arenan, koppla samman sin interna politik med de yttre åtgärderna. I det sammanhanget vill utskottet betona vikten av att EU:s åtgärder i internationella sammanhang utgår från de principer som anges i Lissabonfördraget (artikel 21.1), dvs. demokrati, mänskliga rättigheter, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga och i folkrätten. Utskottet anser liksom regeringen att mål för den gemensamma handelspolitiken bör vara att främja frihandel genom att värna om och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima spelregler för internationell handel och investeringar. Detta gynnar såväl export, import och investeringar som utvecklingsländernas möjligheter att delta i världshandeln och dra nytta av globaliseringens fördelar. bör även i fortsättningen verka för att detta ska få genomslag i EU:s gemensamma handelspolitik såväl inom WTO som i EU:s bilaterala och regionala handels- och associeringsavtal. delar försvarsutskottets ställningstagande i yttrande 2012/13:FöU1y och näringsutskottets ställningstagande i yttrande i protokollsutdrag (, § 3) Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2012/13:U12 yrkande 1 i denna del och yrkande 25, 2012/13:U13 yrkandena 5, 7, 8 och 27 samt 2012/13:U306 yrkande 56, 57 och 60. Ekonomiska och finansiella frågor Regeringen redogör i skrivelsen för ekonomiska och finansiella frågor (s. 96124). De olika avsnitten berör ekonomi och finans, finansmarknaden, skatter, EU:s budget och skydd av EU:s finansiella intressen. Regeringen konstaterar att det är samordning av den ekonomiska politiken som utgör det ekonomiska samarbetet inom EU. Det syftar bl.a. till ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning och hög konkurrenskraft. Arbetet inriktades på såväl krishantering som långsiktigt preventivt arbete. Det framgår av skrivelsen att det gemensamma EU-arbetet fortfarande har varit fokuserat på hanteringen av den ekonomiska och finansiella krisen. Finanskrisen 20082009 och den efterföljande skuldkrisen avslöjade betydande svagheter i . Behovet av en mer regelbaserad och tydlig struktur för krishantering, i synnerhet för medlemsstater med euro som valuta, tydliggjordes. har ett arbete pågått för att stärka regelverken och bygga ut krishanteringssystemet inom EU. har flera medlemsstater inom EU fortfarande mycket allvarliga statsfinansiella problem. och får finansiellt stöd för att genomföra anpassningsprogram. och gick in i anpassningsprogram respektive 2012 och de pågår fortfarande. inledde förhandlingar om lån . I kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. yrkande 14 argumenterar för att någon form av beskattning av finanssektorn bör prövas. En sådan skatt bör grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Det nu aktuella initiativet från lever inte upp till de målsättningar motionärerna ställer och bör därför inte delta i detta. I yrkande 15 anförs att den mervärdesskattebefrielse som gäller för ideella föreningar i och i vissa andra medlemsstater måste få bestå. I yrkande 16 påtalas vikten av teknikneutrala momsregler. I yrkande 17 anser man att ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattas av flera stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globalisering inte öppnar dörrarna för skatteundandragande. I yrkande 18 understryks vikten av att både antibedrägeriavtal och informationsutbyte i skattefrågor med , , och kommer till stånd. I yrkande 19 anförs att inom EU och bör följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken och för förbättringar av standardavtal. I yrkande 20 menar motionärerna att EU ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. I yrkande 21 föreslås att skatteredovisningen i alla länder öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. (SD) yrkande 14 argumenteras för att regeringen ska verka för att den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) avskaffas. Enligt yrkande 15 bör regeringen verka för att , liksom bl.a. , får ett formellt undantag från att införa euron. I yrkande 24 menar motionärerna att 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen får oöverblickbara konsekvenser för det nationella självbestämmandet, och vill därför avvisa strategin i dess helhet. konstaterar att den ekonomiska krisen i hög grad präglat Europasamarbetet . Ansträngningarna har fokuserat på att skapa förutsättningar för att komma till rätta med de svagheter som har blottlagts i det ekonomiska och finansiella regelverket. Enligt finansutskottet är det viktigt för att den ekonomiska och monetära unionen (EMU) fungerar väl. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-27 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. har därför ett stort intresse av att löser sina problem, bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik och därmed bidrar till att stabilisera den ekonomiska och sociala utvecklingen i . bidrar konstruktivt genom att engagerat delta i förhandlingarna inom EU-27 med detta syfte. Det finns en bred samsyn i om reglering och tillsyn över de finansiella marknaderna på EU-nivå. När det gäller de konkreta förslagen inom finansutskottets område är de svenska ståndpunkterna väl kända, tydliga och väl förankrade i . När det gäller yrkande 14 i motion 2012/13:U13 om att regeringen ska verka för att den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) avskaffas framhåller finansutskottet att den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ska ersätta EFSM och den europeiska finansiella stabiliseringsfonden (EFSF). framhåller vidare att EFSM kommer att bli en temporär krislösningsåtgärd och fasas ut efter hand som dess åtaganden löses. finner därför inte skäl att uppmana regeringen att agera för att avskaffa EFSM. noterar även att godkände ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget vad gäller en stabilitetsmekanism för euroländer. Mot bakgrund av detta finner finansutskottet att yrkandet bör avstyrkas av utrikesutskottet. står vidare fast vid sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från valutaunionen. Att har godkänt fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (den s.k. finanspakten) påverkar inte rättsliga ställning i förhållande till euron. Fördraget påverkar inte heller förutsättningarna för att införa euron som valuta. ser därför ingen anledning att nu omvärdera sin tidigare bedömning. anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 15 i motion 2012/13:U13 om att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta. har tidigare framhållit vikten för hela av att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs.