bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — En läsambassadör har tillsatts av för att få fler unga att läsa. gjordes en satsning som innebär att idrottsföreningar tillsammans med bibliotek ska ordna olika aktiviteter för att få fler unga att börja läsa. Insatser för att öka läsandet finns även i den nya bibliotekslagen som träder i kraft vid årsskiftet.I propositionen Bildning och tillgänglighet - radio och tv i allmänhetens tjänst, som vi beslutade om , höjdes medlen till Utbildningsradion med för att stärka utbildningsuppdraget, med tanke på att Utbildningsradion kan göra viktiga insatser för att öka intresset för läsning.Jag vill också passa på att säga några ord om insatserna för de nationella minoritetsspråken. Alliansregeringen har på olika sätt stärkt minoritetsspråkens ställning. Detta är extra viktigt för mig och ligger nära mitt eget hjärta. Jag är ju finne från början, och finska är mitt modersmål. Jag tycker alltså att det här är viktigt.I Läsa för livet stärker vi minoritetsspråkens ställning, men det har vi gjort även i språklagen, i det nya beslutet om public service och nya bibliotekslagen. Behovet av språkvårdande insatser växer, och personer med svenska som andraspråk måste lära sig att använda sitt eget språk för att utveckla tvåspråkighet. Detta är mycket viktigt ur integrationssynpunkt. Listan kan göras mycket längre, men dessa exempel visar att alliansregeringen och förstår hur viktigt det är med god läsförmåga.Herr talman! God läsförmåga utvecklar minnet, förmågan att koncentrera sig och det abstrakta tänkandet. Att kunna läsa och skriva och att förstå det man läser är en förutsättning för att kunna bearbeta fakta, fatta beslut och tänka kritiskt. Det handlar inte bara om att läsa orden. Man måste också förstå vad det betyder och kunna tyda sammanhanget och förstå det. Jag brukar ofta ta upp det när texterna blir för krångliga och säga att om inte jag - som sitter i riksdag - förstår, hur ska då någon som är dålig på att läsa eller inte har bra läskunskaper kunna förstå. Därför ska vi skriva enkelt. Det är en anledning till att jag är nöjd med projektet som jag talade om tidigare.Förmågan att uttrycka sig är också oerhört viktig för ett öppet och demokratiskt land. Den som inte kan kommunicera och göra sig förstådd har heller inte möjlighet att ta del av den offentliga debatten och viktig samhällsinformation och hamnar därför utanför samhället. Den som vill påverka måste behärska språkets mekanismer. Utan detta begränsas och försvagas det offentliga samtalet.Herr talman! Läsförmåga är en demokratifråga, och det tror jag att vi alla här i kammaren är överens om. Däremot är vi inte överens om vägen dit. Det är mycket viktigt med uppföljning och utvärdering. Man måste få veta om en reform har varit bra eller dålig. Oppositionen vill skapa en ny myndighet för utvärdering och uppföljning, men vi anser att det kan skötas av en myndighet som redan finns. Till skillnad från oppositionspartierna vill vi moderater inte detaljstyra, och vi vill inte skapa nya myndigheter i onödan.Läsning i förskolan är också viktigt. Däremot tycker vi inte att den rätta vägen att gå är genom läsombud. Detta kan utvecklas vidare inom ramen för kultursamverkansmodellen.Till sist vill jag säga några ord om skolbibliotek. De är mycket betydelsefulla för läsfrämjande insatser. Skolorna har dock mycket olika förutsättningar beroende på om det är en liten byskola eller en skola i en storstad. I skollagen står det att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Jag vet att det tyvärr finns brister, men det är upp till skolans huvudmän att åtgärda dessa.Herr talman! Propositionen Läsa för livet innehåller många kraftfulla läsfrämjande förslag, inte minst för barn och unga, vilket är mycket bra. (Applåder)I detta anförande instämde (M). Det lät verkligen jättebra, men jag har en liten fråga med tanke på det anslag som man så att säga destinerar utifrån folkbildningsanslaget. Hur tänkte ni då? Jag beskrev att folkbildningen pysslar mycket med de sakerna . Ni kritiserar ganska ofta detaljstyrning. Det här är väl ett sätt att detaljstyra, dessutom i en verksamhet som redan håller på med det här?Jag måste få höra hur ni tänkte . Jag vill börja med att säga att det är en viktig och bra proposition. Alla i ska få möjlighet att lära sig läsa och att göra det på ett bra sätt. Därför måste vi göra flera olika insatser för att öka läsfrämjandet. Det räcker inte att göra bara en insats. Man försöker bredda och göra många olika insatser, bland annat när det gäller folkbildningen.Folkbildningen är viktig och har en viktig roll när det gäller läsfrämjande. Det handlar om folkhögskolor, studieförbund och övriga civila samhället. För att bredda det här och nå ut till så många som möjligt tycker vi att vi kan öronmärka till läsfrämjande insatser. Det är också en mycket liten del av den totala budgeten som går till folkbildningen. Det är förvisso sant, men då undandrar man ett basbelopp som man har kunnat arbeta med på ett frivilligt plan. Jag blir lite fundersam över hur tanken var egentligen. Det är dock en helt annan historia.Nästa fundering är om ser någon som helst koppling mellan att läsförståelsen sjunker som skillnaderna i samhället blir allt större. De som står utanför samhället - det är oftast de som bidrar till sämre resultat - får inte verktygen hemifrån och känner redan från start att de är i ett underläge. Det finns hur mycket forskning som helst på det.Tror att jobbskatteavdragen stimulerar till utveckling av den här trenden? Jobbskatteavdragen stimulerar till väldigt mycket. Hela Alliansen tror att det är bättre att människor får tjäna egna pengar och själva besluta vad man ska använda pengarna till. Det säger jag lite grann med tanke på att vi tidigare talade om kulturskolor. Det är bra att man får mer pengar i plånboken och själv kan välja vad man ska använda pengarna till.Barn vilkas föräldrar har högre utbildning och är vana vid att läsa stimuleras förstås mer hemifrån till att läsa. Därför är det viktigt att barn som inte får stimulans kompenseras i skolans värld. Vi har tillfört skolan stora resurser. I kulturpropositionen satsar vi bland annat 300 miljoner i kompetensutveckling för lärare i både och gymnasiet. Skolan har alltså en viktig roll.Det vi också gör, och som jag tog upp i mitt anförande, är att satsa på samarbetet mellan bibliotek och idrottsföreningar. På så sätt når man ungdomar utanför skolans värld, vilket är viktigt. Det finns inte en enkel lösning, utan vi får försöka jobba på flera olika plan. Jag håller med om att propositionen är intressant. marknad, marknadens läsare är också intressant. Den serverar en sorts landskap med problem, att alltför få släpper in boken, pojkarnas läsning och annat. Det som saknas är åtgärder för att råda bot på problemen. Skolan är, som redan sagts, en viktig plats. Där finns alla i en viss generation. Skolan är, som jag ser det, den viktigaste arbetsplatsen i landet.Jag blir lite bestört när jag lyssnar. bag är inget som ska kånka på, men vi läser i tidningen - apropå elever som kommer för sent - att vi ska låsa dörren för dem. Hur ser på problemet att många elever hamnar utanför och absolut utanför om man låser dörren för dem? Det gäller ju att få eleverna motiverade att komma till klassrummet och undervisningen.Många som skolkar känner helt enkelt bristande delaktighet i skolan. Jag skulle vilja veta hur ser på litteraturens och språkets möjlighet att involvera och välkomna alla i ett klassrum. Det var mycket om skolan. Jag håller med om att skolan är en viktig plats för läsandet. Jag skulle vilja påstå att det är den viktigaste platsen för läsandet. Det är där man lär sig att läsa. Det är där man tar de första stegen till att behärska läsandet.Bengt frågar mycket om skolan. Det är nästan så jag börjar tro att det här är en skoldebatt och inte en kulturdebatt. Att låsa dörren när elever kommer för sent har väl inte så mycket att göra med den proposition vi nu debatterar, men jag tror att ordning och reda i skolan betyder mycket för att eleverna ska få lugn och ro och lära sig saker i skolan. Om man sedan ska smälla igen dörren framför näsan på dem vet jag inte, men att elever ska komma till skolan tycker jag är viktigt. Jag ska ställa en mer precis fråga som verkligen har med propositionen att göra. Ett exempel på hur regeringen tar medel från ett ställe och lägger på ett annat och sedan basunerar ut att det är en stor satsning på gång finns på s. 57 i propositionen, där det står: "Regeringen bedömer att medel regeringen tillfälligtvis anslagit för litteratur bör användas för dessa satsningar . Det innebär att de medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete bör upphöra." Min fråga är om tror att problematiken är löst 2014. Jag måste säga att jag inte riktigt förstår vad menar, men om jag svarar lite mer övergripande kan jag säga att jag inte alls tror att allting är löst 2014. Jag tror inte att det finns något beslut som vi fattar i som löser alla problem.Om man lägger ihop propositionen Läsa för livet och det som jag tog upp i mitt anförande om bibliotekslagen, public service-propositionen - där vi ger 50 miljoner till Utbildningsradion - och språklagen ser man att vi gjort mycket stora insatser för att öka läsandet. Det kommer att förbättras, och det tycker jag är bra. Jag tänkte på det som sade, att det verkar som om vi har en skoldebatt i stället för en kulturdebatt. Det är väl så att kultur ingår i mycket. Kultur är inte bara en staty på torget eller någon vacker yta att titta på, utan kultur handlar om vad som händer runt omkring oss, hur vi uppfattar och ifrågasätter saker. Det handlar också om hur vi lär in. Därför är konst och kultur viktigt för bildningen, för att stimulera vår hjärna. Kanske ökar det även vår förmåga att tillgodogöra oss kunskap.Jag tänkte fråga om skolbiblioteken. Det har jag frågat om i kammaren. Det har visat sig att där det finns skolbibliotek med skolbibliotekarier har man lyckats lite bättre med läsningen och har därmed lite bättre resultat. Också förordar inrättandet av skolbibliotekarier. Fakta visar att det ger bättre resultat. Att satsa på bibliotekarier vid skolbiblioteken är alltså ett ganska säkert kort för att medverka i läsfrämjandet.Därför undrar jag vad argumentet från Alliansens och sida är beträffande bibliotekarierna. kanske inte vill svara på det. Att man inte går vidare med den satsning som förordar tycker jag är lite märkligt. Jag tror att vi alla är övertygade om att skolbiblioteken är mycket viktiga. Det står i skollagen att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Ju bättre utbildad personal vi har vid skolbiblioteken desto bättre är det för eleverna - eller borde det i alla fall vara. Sedan är det svårt att detaljstyra, för skolbiblioteken är kommunernas ansvar.Som framgår av betänkandet kan man ha väldigt olika utbildningar. Man kan ha en treårig utbildning eller en femårig utbildning, och därför anser vi inte att vi ska bestämma exakt vilken utbildning de ska ha. Det tror jag att kommunerna själva kan avgöra.Det har inte heller alltid med utbildning att göra. Den lärare som Per berättade om, som halvknäckte honom i början, var ju utbildad lärare och borde ha förstått bättre. Det beror alltså mycket på vem man är som person om man kan inspirera barn och unga till att läsa. Det är klart att kommunerna kan ha en roll att spela, men det är inte det som är problemet. Eftersom det inte finns en klar och tydlig vilja från regeringen, eller direktiv om att det ska finnas utbildade bibliotekarier vid skolbiblioteken, kan man ha skolbibliotek utan bibliotekarier. Det är det som är problemet, och det tycker jag att man missar. Det sägs i att det är en god idé, och det finns positiva resultat där man verkligen har det.Vi har ett komplext samhälle. Vi kan ha uppfattningar om hur det är, men när man sedan börjar gräva i saker märker man att det är mer komplext än man trott. Ju mer man lär sig om någonting desto mer förstår man att man inte kan.För att underlätta elevers lärande behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval, kritisk analys och så vidare. Det finns mycket i detta som vi inte bara kan låta passera. När man genomförde skolbibliotekslagen, som i sig är bra, missade man det väsentligaste, och då blir lagen inte lika bra längre. Man har missat bibliotekariernas roll. Därmed har man också missat möjligheten att ställa krav och se till att det finns skolbibliotekarier som kan lotsa eleverna i kunskapsinhämtningen.Det går att samarbeta med folkbibliotek också. De möjligheterna måste man kunna se. Men man ska ha personal i skolbiblioteksverksamheten med den utbildning som krävs. Om det inte finns utbildade bibliotekarier på skolbiblioteken har man missat det väsentligaste, säger . Jag är inte riktigt beredd att hålla med om det. Det ska finnas personal på skolbiblioteken, men det är kommunerna som ska se till att det är personal som klarar av jobbet. Jag tror att vi får lita på att kommunerna kan göra den bedömningen.Även utbildningsutskottet har tillfrågats, och inte heller där tycker man att vi ska detaljstyra vad personalen på skolbiblioteken ska ha för utbildning. Som jag sade i mitt anförande är det väldigt olika förutsättningar i en liten byskola och en stor skola i en storstad. Vem ska bestämma vad det ska vara för personal i en liten byskola? Ska det vara samma personalstyrka som i en storstadsskola? Det blir jättesvårt.Vi fick veta på förra utskottssammanträdet att Skolinspektionen, som utövar tillsynen, ganska beslutat om vite gentemot en skola som inte fullföljt sitt uppdrag. Det finns alltså en myndighet som kontrollerar att kommunerna sköter sig. om skolans tillstånd i och har upptagit en stor del av den här debatten, framför allt vad gäller läsförståelsen hos ungdomar. Jag kan inledningsvis kort säga att bekräftade det som vi folkpartister ofta blev anklagade för att vi överdrev när vi påstod, nämligen att resultaten är sjunkande i svensk skola . Man undersökte 15-åringar som gått i den gamla svenska och inte i någon väsentlig del påverkats av de reformer som är genomförda. Rapporten är snarare ett domslut över den gamla skolpolitiken och ett gott argument för många av de reformer som Alliansen genomför.Per talade om pengar och resurser. Det bör påpekas rent sakligt att det inte har blivit mindre resurser och pengar till skolan . Tvärtom har de ökat. Om man ser någon tendens är det att lärartätheten ökat . Slutligen kan man konstatera att speciallärarna så smått är på väg att komma tillbaka, eftersom vi nu har fått en ny speciallärarutbildning.Hur som helst är vi alla överens om att förmågan att läsa är en viktig nyckel till delaktighet i vårt samhälle. Det är naturligtvis sorgligt - det tycker vi alla, oavsett politisk uppfattning - att se flickor och pojkar som kommer hopplöst efter i skolan på grund av att de inte har knäckt läskoden. Vi vet också att många vuxna personer som inte förstår en vanlig nyhetsartikel är hopplöst utanför vårt aktiva samhällsliv.Vi vet även att litteratur, konst och musik, förutom att vara nöje och avkoppling, skapar en ny insikt och kunskap som inte alltid går att få via faktaböcker. All kultur som berör en människa inspirerar till nya tankar och livsuppfattningar. Böcker, tavlor, filmer och musik som vi blir känslomässigt berörda av gör att vi förändras som människor.Skolpolitiken har liksom kulturpolitiken en nyckelroll när det gäller läsning. Tydliga kunskapsmål, uppföljningar med nationella prov och att speciallärarna som sagt kommer tillbaka är viktiga förändringar som är gjorda när det gäller skolan, liksom den nya skollagen, som säger att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek.Man kan klaga över detaljer i den lagen. ska jag bli lite tråkig och säga att jag varit med länge här. Jag har suttit i . Jag vill påminna om att vi fick ett krav på skolbibliotek i förra årets skollag. Något sådant krav hade inte funnits tidigare. då jag var med här i opposition och de rödgröna styrde fick vi inte ens någon ny skollag över huvud taget, trots att vi hade väntat på en sådan . Men man kan säkert utveckla och diskutera delar i den nya skollag som vi fick förra året.I propositionen Läsa för livet, som vi behandlar , läggs det fram en övergripande nationell strategi för läsning och litteratur. Den innehåller ett antal förslag för ett läslyft för , ett läslyft för barn och ungdomar och - inte heller att förglömma - ett läslyft för vuxna. Det övergripande målet är att alla, med utgångspunkt i sina särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till kultur av hög kvalitet. För att nå det målet sätter regeringen upp tre delmål som statens insatser ska syfta till:1.Läsförmågan ska förbättras jämfört med , vilket går att följa upp och utvärdera.2.Fler än ska ta del av fack- och skönlitteratur.3.Kunskapen ska öka om läsningens betydelse för utbildning och delaktighet i samhället.Bland annat ska ta fram ett handlingsprogram för läsfrämjande arbete utanför skolorna. Därför föreslår regeringen att får en ökning av sina resurser med . För de pengarna ska de ta initiativ till att samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse.I dag är det ganska otydligt hur läsfrämjande insatser utanför skolan ska samordnas. Rättare sagt finns det sedan gammalt ingen riktig samordning. Därför utökar vi nu uppdraget och ger i uppgift att samordna insatserna. ska även vara med och arbeta med projekt som myndigheten är med och finansierar samt stödja och följa upp, inte bara ge bidrag. Rådet får som sagt ett samordnande uppdrag att följa upp olika läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Där ska ingå att ta fram ett handlingsprogram för läsfrämjande utanför skolan. Utbildningspolitik och kulturpolitik stöder varandra i detta arbete.Framöver ska också läsfrämjande ingå bland de områden som regionalt ska få stöd via samverkansmodellen, som vi alla känner till. Det innebär att staten nu tydligt pekar ut till regionerna att en satsning på läsning och litteratur ska vara ett inslag i den regionala kulturpolitiken. Målen ska inte på något sätt begränsa det omfattande uppdrag som förskolan och skolan redan har, utan skolan och kulturen ska som sagt stödja varandra.Sedan är det ett antal andra åtgärder som får anslag via budgetpropositionen och som bidrar till att åstadkomma ett läslyft - det läslyft vi alla vill se. föreslår regeringen till exempel en fortbildningsinsats för lärare i skolan med 300 miljoner som handlar just om läs- och skrivutveckling. tillförs resurser för att förmedla och tillgängliggöra e-böcker och särskilt böcker på annat språk än svenska. Man ska också bygga upp och stödja distributionen av e-böcker till bibliotek.Stödet till bokhandeln för bokevenemang och digitalisering av äldre litteratur förlängs. får också ett uppdrag att främja svensk litteratur i utlandet och öka det internationella utbytet.Slutligen: Folkhögskolor och bildningsförbund har alltid gjort väldigt viktiga insatser för vuxnas kunskapssökande. Sammantaget får de kraftigt ökade resurser i budgeten och dessutom ett uppdrag att tydligt använda en liten del av dessa resurser till att hjälpa vuxna som inte läser men vill börja läsa.Vi är också glada över att regeringen i propositionen ställer sig bakom den viktiga principen att biblioteksersättning inte är ett bidrag utan en ersättning till författarna för deras insatser. Vi kan också konstatera att det har blivit ett avtal mellan Författarfonden och regeringen angående biblioteksersättningen . Propositionen säger tydligt att man slår vakt om att det ska vara en ersättning som ska betalas ut bland annat i förhållande till lånestatistiken.I det här sammanhanget vill jag också säga att det är dags att, vilket flera har snuddat vid, diskutera hur e-böcker ska påverka rätten till ersättning för förlorade inkomster på grund av gratisutlåning. Självklart ska biblioteken erbjuda e-böcker gratis, men en viktig fråga är hur författarna och förlagen ska kompenseras för minskad utlåning och försäljning. Om e-boksutlåningen ökar och pappersboksutlåningen minskar kraftigt - det har ju skett i , till exempel - kommer biblioteksersättning inte att behöva betalas ut i lika stor utsträckning som . Jag menar, och det kommer jag också att föreslå mina alliansvänner, att vi behöver börja utreda hur vi kan se till att statens ersättning till författarna inte minskar på grund av e-boksutlåningen. Om man inte kan göra så mycket mer med biblioteksersättningen på grund av att pappersboksutlåningen minskar får man se till att i stället kanalisera ersättningen på annat sätt. Detta är viktigt, för det kan gå fort. I vissa länder har e-boksutlåningen skjutit i höjden som en raket på bara . Den här hösten kan vi alltså se ett antal skolsatsningar på läsning, en ny bibliotekslag och en litteraturproposition, Läsa för livet. Som helhet samverkar dessa insatser till att stärka läsningen och litteraturens ställning. Skolan, folkbildningen och kulturen bidrar gemensamt och drar åt samma håll. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Tyvärr råkade jag springa ut på toaletten medan du höll ditt anförande, , men jag fick klart för mig att du hade hänvisat till att PISA-resultaten hade gått ned under väldigt lång tid.Jag kan upplysa om att pekar på att läsförståelseresultaten steg . Sedan vek det av. Detta förändrar förmodligen ingenting i sak, men jag säger det som en sakupplysning.En annan intressant faktor som ni folkpartister framför nästan är att det är någon annans fel. En enkel fråga är då: Hur länge är det någon annans fel? Det måste väl ändå finnas något uns av ansvarstagande hos den sittande regeringen för det som sker? Om jag inte är helt galet ute tror jag att det är borgerliga regeringar som har gjort förändringar i läroplanen de tre senaste gångerna. Jag kan ha fel, men det är nog ganska nära sanningen. Det blir kanske lite mycket skoldebatt här, men jag får väl svara på frågan, som egentligen inte gällde den här propositionen. Det har inte så stor betydelse vilket år man tar, men 2003 är innan den nya läroplan som alliansregeringen sjösatte. Det är sant att läsförståelse var det som svenska ungdomar länge var ovanligt bra på, medan resultaten i naturkunskap och matematik sjönk. Sedan började läsförståelsen sjunka också.Visst är det sant att de senaste läroplanerna är införda av en borgerlig regering. Det gjordes 2011-2012. PISA-undersökningen gjordes 2012, och de ungdomar som undersöktes hade alltså inte gått en enda dag i nya skola.Det intressanta är väl egentligen inte vems fel det är, även om jag tror att jag vet vems fel det är när det gäller själva skolpolitiken. Det intressanta är väl vad vi vill göra. I stället för att hitta olika sätt att säga att ni inte kan hjälpa att det ser ut som det gör i PISA-undersökningen borde ni tala om vad det är för fel på alla reformer som genomförs, och vilka reformer skulle Socialdemokraterna vilja genomföra i stället? Det har jag inte hört någon av er säga något om här . kan man tycka att rätt ska vara rätt. Vi ska väl inte bara räkna från nutid? Antogs det inte en läroplan 1994? Sedan antogs det ytterligare någon. Rätt ska vara rätt.Det vi alla här har pekat på är sådant som ni inte har berört. Tror man att lösningen är att skapa större klyftor mellan människor? Eller finns det andra lösningar? Här hänvisar man ju till jobbskatteavdraget, och det gynnar dem som har jobb, men de som inte har jobb skjuts ännu mer åt sidan. Jag tror att det är stora grupper vi talar om när det gäller läsförståelse, och de finns i den grupp som inte har det så himla bra. Där har vi nog väldigt olika åsikter, tror jag.Tror och att ökade klyftor gynnar utvecklingen av läsandet? Nej, jag tror verkligen inte att ökade klyftor ökar delaktigheten. Det är ett av skälen till att vi satsar och tycker att skolan och lässatsningen är så viktiga.