bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Det är människor med kunskaper om bibliotekens roll och verksamhet, med litteraturkunskap, informationskunskap och mer därtill.En bibliotekarie arbetar med att strukturera och söka information och att rekommendera litteratur. De flesta bibliotekarier har också ett personligt ansvarsområde på sin arbetsplats med olika verksamheter. En viktig uppgift är också att vägleda användarna i hur de själva kan söka information. ligger detta nya förslag till bibliotekslag på bordet för att beslutas om. Med tanke på att en ny bibliotekslag har varit efterfrågad och önskad skulle man ju kunna vara nöjd med detta. Som politiker intresserad av vad som händer på bibliotek, vilka utmaningar man står inför och vilket ansvar politiken ska ta har jag också tagit upp flera frågor i interpellationsdebatter här i kammaren . Jag har interpellerat om e-boksfrågan, om biblioteksersättningen och om en ny bibliotekslag.I höstbudgeten 2008 kom en avisering om att det skulle ske en revidering av bibliotekslagen. , , lämnades ett utredningsförslag. I en interpellationsdebatt om en ny bibliotekslag efterfrågade jag just en ny lag. I svaret från ministern sades att det pågick ett arbete med en reviderad bibliotekslag. debatteras förslaget här i riksdag. Det är vi fick höra att det skulle komma. Hur blev då lagförslaget?Jag tycker att det finns en hel del saker som blivit tydligare, men det finns annat som inte alls har blivit tydligare. Därför finns det en hel del reservationer. Vi i anser att det fattas en hel del och att det är otillräckligt. Vi hade väntat oss lite mer efter dessa fem år.Jag tänkte nu ta upp några av de reservationer vi har. Det är mycket bra att regeringen formulerar att det allmänna biblioteksväsendet ska vara öppet för alla och att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska. Vi anser dock att biblioteken ska vara öppna och tillgängliga även för människor som vistas i vårt land utan tillstånd, de så kallade papperslösa. Detta finns i reservation 2.Vi har en gemensam reservation med Socialdemokraterna och om att lagen bör innefatta bestämmelser om bibliotekspersonalen med dess speciella kompetens. Det är som jag sagt tidigare mycket märkligt att regeringen inte ser att betydelsen av bemannade bibliotek med utbildad personal är A och O eller kanske A till Ö för att biblioteken ska kunna leva upp till sin rätta roll. Detta finns i reservation 5.En reservation handlar om folkbibliotekens utbud och innehåll och det demokratiska uppdraget, där neutralitet bör prägla utbudet. Vi lyfter också frågan om avgiftsfrihet för alla medier i en reservation.Den nuvarande bibliotekslagen formulerar allmänhetens rätt att utan avgift låna litteratur. Begreppet litteratur är inte bundet till ett specifikt tekniskt format. Tvärtom kan den publiceras i såväl analoga som digitala medier. Men eftersom man i gängse språkbruk ofta åsyftar litteratur i traditionell fysisk bemärkelse uppstår en risk för att lagen tolkas som om endast fysisk litteratur avses. Därför är det bra att det tydliggörs att den föreslagna lagen är teknikneutral och att litteratur ska tillhandahållas allmänheten oavsett om den publiceras i fysisk eller digital form. Vi anser att det inte endast är litteratur som ska kunna lånas utan avgift. I dagens medielandskap finns många andra sortens medier, och även dessa är bärare av information. Det handlar om ljud, film, musik och så vidare. Vi anser att avgiftsfriheten inte ska omfatta bara litteratur, utan den bör omfatta alla medier samt internet- och datoranvändning.Vi tar upp skolbiblioteken och frågan om bemanningen. Vi föreslår att bemanning av skolbibliotek ska skrivas in i lagen.En reservation handlar om samverkan. Det allmänna biblioteksväsendet ska kunna samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. De offentligt finansierade biblioteken ska avgiftsfritt kunna låna ut litteratur till varandra. Vi tror att när biblioteken samverkar utvecklar man biblioteksväsendet på många olika sätt. Det handlar om att utnyttja de möjligheter som finns, och med teknikneutralitet har man ännu större möjligheter. Vi tycker att det är bra om man suddar ut gränserna mellan biblioteken.Vi har också en gemensam reservation om den nationella strategin, som vi hörde om innan, där vi tycker att man ska främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning.Vi tar från sida även upp biblioteksersättningen i dagens ärende. Biblioteksersättningen utgör en kärna i arbetet med att främja landets litteraturproduktion. Vi tycker att det är väldigt viktigt att förhandlingsrätten kvarstår och att man ser vikten av att höja biblioteksersättningen.Vi tycker att det saknas flera viktiga åtgärder och förslag som borde ha varit med efter en så lång hantering, inte minst. Här presenterar vi flera angelägna förslag. har sina förslag. Socialdemokraterna har sina förslag. Några har vi också gjort gemensam sak av. Allianspartierna har tydligen enats, och detta är det bästa man kan åstadkomma. Det är lite halvljummet, tycker jag. Ett hundraprocentigt stödparti finns i den här frågan för Alliansen. Det är uppenbarligen . De har tydligen inga åsikter, och de är inte här i dag.Det svenska biblioteksväsendet fyller en viktig funktion för många människor, men har antalet biblioteksbesök minskat. Och många folkbibliotek har avvecklat sin verksamhet. Boklånen har minskat. Teknikutvecklingen går snabbt framåt, och med den skiftar människors medievanor. Därför behövs en framåtsyftande och utvecklande politik som löper i takt . Vi i visar på flera av de här förslagen och har tidigare debatterat flera ämnen som berör området.Att man ska få läsa, få tillgång till litteratur och få kännedom om sin omvärld är en del av allt som står för. Det handlar om att bygga låga trösklar till litteraturens rum och slå vakt om dessa demokratiska platser och att i politiska dokument och nya lagar se att betydelsen kan göra skillnad och faktiskt rädda liv.När vi hade en budgetdebatt i kammaren fick jag en bok av kulturministern med titeln , skriven av . säger i en intervju i Biblioteksbladet:Jag är en autodidakt. Allt jag kan och all kunskap jag har fått har jag fått gratis från bibliotek och böckerna där. Av egen erfarenhet vet jag att bibliotek kan göra skillnad på liv och katastrof. har flera reservationer tillsammans med och Socialdemokraterna. Vi har i mångt och mycket en samsyn när det gäller kulturen. Jag vill bara lyfta fram en reservation från vår sida, nämligen nr 5.När jag satt här och lyssnade kom jag att tänka på ett citat av , den gamle gode klassiske arbetarförfattaren. Han sade: Du är inte bara där dina skor står utan också där dina drömmar finns.Det tycker jag på något vis också är något av bibliotekens innersta kärna.Men, herr talman, jag ska nu läsa en annan text som jag tycker är väldigt värdefull, nämligen folkbildningsmanifest, version:"Frihet, välfärd, samhällelig och personlig utveckling är grundläggande mänskliga värden. De kan bara förverkligas genom välinformerade medborgare med möjlighet att utöva sina demokratiska rättigheter och därigenom spela en aktiv roll i samhällslivet. Medborgarnas eget deltagande i utvecklingen av demokratin är beroende av fullgod utbildning samt fri och oberoende tillgång till kunskap, tankar, kultur och information.Folkbiblioteket som lokalt kulturcentrum utgör en grundförutsättning för ett livslångt lärande, ett självständigt ställningstagande och en kulturell utveckling för den enskilde och för olika grupper i samhället. "Denna portalparagraf uttrycker på ett bra sätt tanken bakom folkbibliotekens syfte och verksamhet. Det handlar om yttrande- och åsiktsfrihet och om bibliotekens samhälleliga uppdrag.Av hävd utgör biblioteksverksamheten i vårt land en av hörnpelarna i det demokratiska samhällsbygget. Det är inte längre bara den fysiska pappersboken som innefattas i dess verksamhet utan även nya medier som den tekniska utvecklingen fört med sig, som databaser, internet, e-böcker och annat.Därför efterlyser vi i inrättandet av digitala bibliotek med en fungerande ordning för ersättningen till upphovsmännen, som ska säkerställas.Herr talman! Förslaget till en ny bibliotekslag visar att det finns behov av att göra biblioteken tillgängliga för alla, för dem som är funktionsnedsatta och för personer med annat modersmål än det svenska. Och det ska vara ett särskilt hänsynstagande till barn och ungdom. Allt detta är gott och väl, men det krävs större tydlighet om vad som krävs för att i verkligheten uppfylla kvalitetsmål, allsidighet och tillgänglighet.Förutsättningen för bibliotekens oberoende av såväl politiska som ekonomiska intressen är att verksamheten finansieras genom skattsedeln.Herr talman! motsätter sig privatiseringar av folkbibliotek i allmänhetens tjänst. Varje kommun ska ha minst ett bra bibliotek med hög standard och utbildad personal. Detta gäller givetvis också för alla skolor.De nationella biblioteksplanerna ska vara ansvarsknutna till kommuner och landsting, men vissa investeringar måste givetvis göras med hjälp av statlig finansiering.Herr talman! Bibliotekens tillgänglighet och tillgången på ett fritt och mångsidigt flöde av litteratur bidrar i högsta grad till att skapa ett varmare och humanare samhällsklimat. Vi lär oss att olikhet och mångfald är bra komplement till tradition och kulturarv. I vårt globaliserade tidevarv bör vi också kunna lämna plats för det som är nytt och det som vi tycker är annorlunda.Den goda tradition som folkbildningen utgör gäller barn, unga och vuxna - alla i samhället - oavsett var man kommer ifrån. Det förutsätter vissa saker. Hit hör avgiftsfriheten för lån av böcker och nyttjandet av olika medier och kunskapskällor.Förutom att vara en social mötesplats med möjlighet till tanke- och erfarenhetsutbyte spelar biblioteken en viktig roll för utbildning, forskning och, på det personliga planet, det livslånga lärandet.Herr talman! menar att alla bibliotek som är offentligt finansierade också ska vara öppna för alla. För att möjliggöra dessa ambitioner behövs en nationell biblioteksplan för att säkra såväl tillgången som kvaliteten i ett jämbördigt bok- och mediebestånd över hela landet. Detta gäller även för högskolebibliotek, sjukhusbibliotek och specialbibliotek - ja, alla offentligt finansierade bibliotek.För barn och ungdomar är språkförståelsen och läsandet extra viktigt för att främja deras personliga utveckling och för att ge dem nödvändiga verktyg för det liv som väntar dem.Vi har ett gemensamt ansvar för bra skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Detta gäller inte minst de fristående skolorna, som alltför ofta flytt från sitt ansvar.Herr talman! Det krävs målmedvetna satsningar och stora ekonomiska investeringar för att göra alla i rimligt delaktiga i den språkliga gemenskapen. Dessa krafttag måste komma mycket tidigt i barnens uppväxtmiljö.Det handlar om fortbildning i läsfrämjande för dagis- och skolpersonal, för fritidsassistenter och för lärare. Studieförbunden och folkbildningen kan spela en viktig roll, precis som de ideella läsrörelserna.En landsomfattande kraftsamling är vad som behövs . Denna ska inte vara kortsiktig av kampanjkaraktär utan äga en mycket konkret handlingsplan som lägger störst insatser på dem som behöver dem mest.Herr talman! Den mångkulturella aspekten ska också ingå i den nationella biblioteksstrategin för att förverkliga det övergripande demokratiska målet med allas rätt att delta. vill öka insatserna för att tillfredsställa de olika språkliga minoriteternas behov. Vi vill också att olika språk- och läsinsatser särskilt ska riktas till kulturellt eftersatta områden. Dessa kan finnas såväl i förorten som på landsbygden. Ja, överallt där dessa områden finns ska resurser sättas in.Herr talman! Förutsättningen för att vi med stolthet kan upprätthålla bibliotek i allmänhetens tjänst, höja biblioteksstandarden och ge alla möjlighet att ta del av biblioteken är bokskaparna - både författare och bildmakare. Därför är en höjning av biblioteksersättningen också en investering på sikt.Jag vill tacka för ordet med ett gammalt vackert citat från när Ungsocialisterna ville sprida kunskap och kultur över landet: "Ljus över landet, det är vad vi vilja! "(Applåder)I detta anförande instämde (V). Citaten är ovanligt många i kammaren . Det är väl för att kulturutskottet debatterar. Det är härligt!Om jag vore skulle jag säga att vi debatterar fantasins fyrbåk. Det är vad biblioteken kan vara. Den lag vi nu debatterar är en lag för framtiden. Den tid vi lever i har många möjligheter men rymmer enormt många utmaningar. Betänkandet och propositionen som vi debatterar handlar kortfattat om vad ett modernt bibliotek ska vara. Vad är det , och vad ska det vara ?Det finns kulturdebattörer - inte här i dagens kammare - som tycker att ett bibliotek även i fortsättningen ska vara ett tystnadens palats där det bara ska finnas böcker och tidskrifter i pappersform som ska lånas ut och vara en kontrast till dagens uppskruvade tempo med ständig uppkoppling och ett enormt medieutbud. Andra menar, precis som jag, att bibliotekens utbud ska vara större än så, vara en mötesplats för olika saker, inte bara mötesplats för litteratur.I förslaget till bibliotekslag, som vi ska fastställa i riksdag, finns det en mycket bra balans mellan bibliotekens tidlösa uppdrag att förmedla litteratur i olika former och teknikneutraliteten.Ett exempel på den nya teknikens möjligheter är att nå nya grupper med hjälp av olika medier, till exempel ljudböckerna. De har blivit mycket populära . Många nya grupper har börjat intressera sig för läsning tack vare ljudböckerna. Se bara exemplen med långtradarchaufförerna. De var tidigare inte de som sprang ned bibliotekshyllorna, men sitter de under långa arbetspass utefter vägarna i och njuter bok efter bok.Gamla människor har också fått en betydligt bättre tillgång till litteratur med hjälp av den nya tekniken. Det finns en dam i , , och hon har blivit lätt synskadad och kan inte läsa. Men hon kan lyssna! Och hon lyssnar på olika skönlitterära verk. Den gamla damen som har varit hemmafru och tidigare sparsam med bokslukandet har blivit litterär på gamla dar. Det är väl fantastiskt vad tekniken kan göra!En god princip för politiskt arbete är att utforma tydliga mål, inte att detaljstyra. Inom det område som den nya bibliotekslagen gäller är det inte bara den lagen som tar upp frågan. Biblioteken är så pass viktiga. Även skollagen och läroplanen slår fast att varje kommun ska erbjuda sina medborgare ett väl fungerande bibliotek, och alla elever ska ha rätt till ett skolbibliotek. I skollagen står det också att skolbiblioteken definieras som en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolornas pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Så är det!Det räcker inte med detta, herr talman. I läroplanerna är biblioteken centrala. De är rektorernas absoluta ansvar. Av läroplanerna framgår att rektorns speciella ansvar för skolans arbetsmiljö gäller inte bara förskoleklasserna utan också , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmen. Arbetsmiljön ska utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka kunskap genom till exempel bibliotek, datorer och andra hjälpmedel.För gymnasieskolan tillkommer förutom det jag nu har sagt att man kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Bibliotek är oerhört centralt, om inte publiken här redan har förstått.I den nuvarande bibliotekslagen, och i det förslag vi nu debatterar, ingår skolbiblioteken i det allmänna biblioteksväsendet. Det är fastslaget på så många punkter. I det förslag till bibliotekslag som läggs fram i propositionen tydliggörs att såväl offentliga som enskilda huvudmän inom skolväsendet självständigt ansvarar för skolbiblioteken. I och med detta tar vi ännu ett steg framåt för bibliotekens ställning i samhället.Hur framstår då oppositionen i detta betänkande? Deras övertygelse är att ju fler detaljregler som kommer från , desto bättre och likvärdigare verksamhet. Det är i grunden helt fel. Svenska kommuner och svenska skolor ser mycket olika ut. En stor skola med många elever kan erbjuda ett fantastiskt skolbibliotek med anställd personal. Det är bra. Men en liten skola som ligger på gångavstånd till ett folkbibliotek kan inte göra detta. Det har faktiskt bättre förutsättningar att samverka med folkbiblioteket som ligger i närheten.Det viktiga är att alla elever får tillgång till ett bra bibliotek. Detsamma gäller oppositionens krav på utbildad personal på biblioteken. Svensk sjukvård blir inte bättre för att socialutskottet bestämmer hur många läkare det ska finnas på i . Skolan blir inte bättre för att utbildningsutskottet detaljreglerar antalet förskollärare i . De kommunala biblioteken blir inte bättre och inte mer rättvisa för att vi från talar om för dem vilken specifik utbildning personalen bör ha på biblioteken.Det viktiga som lagen slår fast är att varje kommun ska erbjuda bra bibliotek med bra personal och att alla skolor ska erbjudas bra skolbibliotek. Vägen dit kan se väldigt olika ut. Vi måste i det här fallet respektera hur det kommunala ser ut. En sak till som jag vill ta upp är roll, som blir allt viktigare. Mindre kommuner, till exempel, behöver mer konsultativ hjälp när de arbetar med biblioteksfrågan, för de har inte den kompetensen själva. Kommunerna har jättemycket att lära av varandra när det gäller biblioteken. Därav den samordnande roll som pekas ut att få och delvis redan har. Det kan göra mycket. utvidgade roll är att se om det behövs nya strategidokument och hur de ska se ut. Där spelar roll.Detta är redan på plats. Jag återanvänder ett ord som använde, herr talman, när hon talade om att slå in öppna dörrar. Det är precis vad man gör med reservationen i denna del.Slutligen: Den nya bibliotekslagen är väl avvägd med tydliga mål där kommunernas absoluta ansvar slås fast. Den är teknikneutral och modern men tar hänsyn till kommunernas olikheter.Förslag till en modern bibliotekslag i tiden är med andra ord det som jag yrkar bifall till, och yrkar jag avslag på samtliga reservationer. (Applåder)I detta anförande instämde (M). Jag får börja med att fylla i det som jag missade i mitt anförande. Jag ställer mig naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar bifall till reservationerna 5 och 17. Jag tror inte att jag har missat yrkandena förut i talarstolen, men är den första, som med allt här i världen.På anförande hör jag att hon är väldigt nöjd med den nya bibliotekslagen och alla förslag däri. Jag har lyssnat noga. Men det kommer alarmerande uppgifter om att vi saknar bibliotekarier och att vi saknar skolbibliotek. Med tanke på den betydelse som vi med all säkerhet vet att allt detta har för unga människors möjlighet att ta del av information, bli lotsade vidare i informationssamhället, ta del av språkböcker och så vidare undrar jag om inte känner någon oro för att det i bibliotekslagen inte finns med någonting om själva bibliotekariernas roll, om bibliotekariernas betydelse. Är det inte viktigt att detta verkligen finns med i en lag? Biblioteken är oerhört centrala i många människors liv. Det var de, och är fortfarande, i mitt eget liv. Mitt bibliotek, som ligger mitt över gatan hemma i , håller på att byggas om och byggas ut till att bli en fantastisk skapelse, verkligen en fantasins fyrbåk som kommer att glädja göteborgarna. Biblioteken är väldigt viktiga.Precis om sade i sitt anförande är biblioteken inte bara en samling böcker, utan biblioteken är både böckerna och de människor som förmedlar fantasin, kunskapen och de fakta som finns där. Bibliotekspersonalen är i högsta grad en del i det bra . Det finns med i alla de lagar som jag redogjorde för att det ska finnas ett bibliotek minst i varje kommun, och det är kommunernas ansvar att förse invånarna med möjlighet till bibliotek. Biblioteken är böckerna och de anställda där.Nej, jag tycker inte att det finns något problem här, utan jag är fullständigt förtröstansfull med att varje kommun uppskattar sitt bibliotek och de anställda där. Jag håller med om att det är allvarligt att många kommuner väljer bort att prioritera biblioteksverksamheten. Det kan vi inte reglera från riksdagshåll, utan vi får uppmuntra våra kommuner att jobba bättre och avsätta mer medel för denna verksamhet. Jag konstaterar att jag inte får något riktigt svar, eller jag får ett svar där man säger att det inte går att reglera från riksdagshåll. Men det gör det faktiskt; det går att reglera i en lag att det ska finnas personal. Det är det vi debatterar här. Det är bekymmersamt att man inte tar det här på större allvar.Vi ser att det är tufft i många kommuner. Man har svårt att klara det man ska göra. På vissa ställen får man skära ned på antalet bibliotekarier. Jag läste en artikel om där man plockar bort bibliotekarien på en gymnasieskola. Eleverna där är otroligt oroliga för hur de ska lotsas. De har jättemycket hjälp av med att lotsas runt i informationstekniken och med att hitta. Allting finns, men det gäller att hitta. Det är en konst och någonting man behöver lära sig . Där har bibliotekarierna en mycket viktig roll och kan vara ett otroligt stöd inom skolans värld.Eleverna säger att matsalen och är de två ställen som utgör hjärtat i skolvärlden. Plockar man bort bibliotekarien från kanske man ska plocka bort matsalspersonalen från matsalen så att alla får laga sin mat själva. Var går gränsen till den trygga möjlighet att utvecklas som vi ändå ska vara med och skapa i politiken? Jag tycker att det skulle ha funnits en tydligare skrivning och tydligare ambitioner i lagen när det gäller personalens betydelse, och det skulle lagstadgas. Jag håller med om att det är ett problem om bibliotek läggs ned, och jag vill inte se den utvecklingen att fler bibliotek läggs ned eller att fler bibliotek försvinner. Det är ett allvarligt problem, som vi får försöka lösa tillsammans med kommunerna, uppmuntra dem och få dem att inse hur viktigt det är med bibliotek, om de ännu inte gör det. Jag är övertygad om att de allra flesta kommuner uppskattar sina bibliotek och de anställda inom biblioteken.Precis som jag sade i min förra replik är biblioteken inte bara är boksamlingen, utan biblioteken är människorna, låntagarna och de anställda. Men det kanske behövs andra kategorier än bibliotekarier. Vi har goda exempel från i kommun. När man anställde andra personalkategorier än bibliotekarier och kompletterade bibliotekarierna med andra kompetenser ökade besöken och bokutlånen stort.Självklart är människan i oerhört viktig. Det är jag helt överens med om. Men att vi skulle reglera det i den nya bibliotekslagen är, för att använda ord om igen, som att slå in öppna dörrar, för det räknas redan in. Det var lite smått och gott det där, . Jag kan väl hålla med om att det är bättre än om det vore dåligt. Jag tycker att du har en väldigt idealistisk syn på den verklighet som vi lever i och de villkor som biblioteken verkar under.I slutet av ditt anförande kom du in på KB, , som ju är en sorts paraply över hela landets biblioteksväsen. har inte fått de 13 miljoner man har äskat, och det är beklagligt att en så rik nation som inte har råd att upprätthålla ett så bra centralt system som möjligt.Det sägs då att ska uppfylla nya strategiska mål. Då skulle jag vilja höra din syn på det: Vilka är de målen? Hur ska man kunna utföra samma viktiga idoga arbete med 20 färre i en personalstyrka som inte är alltför stor?Jag kan skicka med några mer lokala frågor, eller ett mindre bibliotekssammanhang, nämligen skolbiblioteken som vi alla värnar om. Vi borde gemensamt kunna uttrycka en stor oro när det år kommer rapporter om att biblioteken är undermåliga.