bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Det behövs forskning och utbildning och utveckling av metoder för ekologisk produktion. En del av SLU:s anslag borde kunna komma andra aktörer till godo, exempelvis Beras (Baltic Ecological Recycling Agriculture and Society) som just nu behöver säkerställa sin finansiering för att kunna slutföra ett mångårigt projekt rörande växtnäring och . Man kan också tänka sig att Linnéuniversitetet i eller skulle kunna få forskningsmedel för projekt och utbildning rörande ekologisk produktion. vill stödja utvecklingen för fler ekologiska jordbruk och livsmedelsproducenter med anledning av kunskapen om det ekologiska jordbrukets fördelar för bin och pollinerare. Som biodlare får man inkomster av de produkter bin producerar, i princip endast från honung. De pollineringseffekter som vi fokuserar på kallas för kollektiva nyttigheter. Dessa nyttigheter borde uppmuntras och ges en viss ersättning, förslagsvis inom landsbygdsprogrammet. Vi anser att det genom en pollineringsersättning ska finnas utrymme för att gynna honungsbiet, biodlaren, den biologiska mångfalden, landsbygdens företagare och den inhemska honungsproduktionen. Ett förslag till ett nytt nationellt program har utarbetats för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung för åren 2014–2016. Inom programmet avser man att finansiera bl.a. en bihälsokonsulent med uppdrag att öka kunskaperna om bl.a. förebyggande sjukdomsarbete och marknadsföring. Vi anser att rådgivningen även ska finnas och vidareutvecklas som stöd för den ekologiska biodlingen. Metangas är en stark växthusgas och det är därför ytterst angeläget att tillvarata och nyttiggöra energiinnehållet i stallgödsel och annat som avger metangas. I förslag till biogasstrategi finns ett förslag på stöd för att tillvarata gödsel som annars bidrar till växthuseffekten, ett s.k. metanreduceringsstöd. anser att ett sådant stöd för mindre gårdar som producerar bioenergi av gödsel bör införas omgående och uppgå till producerad gas som produceras från gödsel. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 2 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Ett viktigt mål med politik är att ha ett livskraftigt företagarklimat på landsbygden där jordbruket är en omistlig komponent. Vi eftersträvar produktion av livsmedel av hög kvalitet levereras till skäliga priser med stor hänsyn tagen till djurskydd, kulturlandskap och miljö. Vi ser jordbruket som omistligt och en del av nationens ryggrad och en förutsättning för en livskraftig landsbygd där människor kan verka och bo. På samma sätt är jordbruket en förutsättning för att bevara våra vackra landsbygdsmiljöer med öppna fält och hagar. Det är viktigt för en nation att ha kontroll över sitt livsmedel och förmågan att förse sin befolkning med mat. Detta utesluter givetvis inte handel med livsmedel med andra länder, men de senaste årtiondenas trend av kraftigt minskad nationell livsmedelsproduktion måste brytas och självförsörjningsgraden måste öka väsentligt. Vidare är det mening att nuvarande politiker slagit in på fel linje i flertalet frågor som berör framtiden för den svenska landsbygden. Det är vår mening att det finns industrier som kan frodas i landsbygdsmiljö, att det går att motverka avfolkningstrenden och att verktygen för att uppnå detta inte främst återfinns bland skatter, stöd och subventioner utan genom att skapa optimala förutsättningar för tillväxt och sysselsättning på landsbygden. Vi föreslår en ökning av anslaget 1:1 med jämfört med regeringens förslag. Enligt har miljöhänsynen inte alltid levt upp till en acceptabel nivå. vill skjuta till ytterligare resurser till för att den enklare och oftare ska kunna bistå med rådgivning till markägarna. Vi föreslår också en ökning av anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med . sysselsätter skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Utgångspunkten för skogspolitik är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. höjer anslaget 1:8 med och anslaget 1:24 med . Vi vill öka anslagen till både och Linnéuniversitetet, som agerar huvudman för skogs- och träprogrammet. För att göra djurhållning mer attraktivt och ge större möjligheter för djurhållare att ta ut semester eller få hjälp om man blir sjuk vill vi ge regeringen i uppdrag att återinföra statliga stöd för avbytartjänster. Stödet ska vara avsett för små- och familjeföretag inom animalieproduktionen. vill även återställa stödnivåerna till det svenska fäbodbruket. Stödnivåerna för att bedriva fäbodbruk har sänkts och de förändringar som skedde 2007 slog väldigt hårt på verksamheten. För de som hade mer än tio djurenheter har stödnivåerna ungefär halverats i genomsnitt, vilket också fått till följd att antalet fäbodbruk försvinner i en oroande hög takt. vill också se över möjligheter och nivåer för att ge producenter av biogödsel stöd. När slaktavfall används till biogas och restprodukten avses användas som en gödselprodukt (biogödsel) kräver gällande regelverk att biomassan hettas i för att restprodukten ska få spridas på . Denna process är kostsam, men ger en tillförlitlig produkt. Vi föreslår även en höjning av anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning med . Intresset för en framtid inom näringen ökar i takt med att politiken väljer att prioritera en näringslivsvänlig inriktning för skogen och är en av de ledande nationerna inom skogsforskning. Textilier, bioplaster, superstarka kompositer, kolfibermaterial och en ny generation drivmedel utvecklas och produceras redan på laboratorier och i fabriker. skjuter till medel till forskning inom skogsnäringen. Jordbruk har på många håll i världen en stor påverkan på miljö och natur och i strävan efter ett hållbart jordbruk är det nödvändigt med forskning och ny teknik. En av de viktigaste pusselbitarna att få på plats är nya miljöfrämjande grödor med egenskaper som mildrar och reducerar påverkan på naturen. Vi vill därför att ska bli världsledande inom forskningen på miljöfrämjande grödor. föreslår vidare att anslås på ett nytt anslag, Djurvälfärdsersättning, för att kompensera bönder för de höga kraven inom svenskt djurskydd. har ett av världens mest ambitiösa djurskydd. Det är något är stolta över och som vi vill värna. Det är dock viktigt att skapa de förutsättningar som krävs för att upprätthålla djurskyddet, inte minst genom att vår livsmedelsproduktion inte ska straffas ut i konkurrensen med länder vi handlar med. Därför ser vi det som rimligt att samhället delvis kompenserar djurhållare för kostnader som uppstår, relativt andra EU-länder, för strängare djurskyddslagar. Vi vill även avsätta på ett nytt anslag, Höjd återbetalning av koldioxidskatt, då har bland de högsta skatterna på diesel inom jordbruket. har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. odlades det ca fisk i vårt land. I vårt grannland är motsvarande siffra närmare en miljon ton. vill utöka antalet fiskodlingar och skjuter till resurser för att öka odlingen av matfisk till ca , speciellt genom landbaserade odlingar. Trots en utredning som redogör för de positiva sysselsättningsskapande effekterna har regeringen uppvisat en närmast flagrant passivitet. Vi föreslår därför att anslås på ett nytt anslag: Vattenbruk och fiskeodlingar. föreslår också att anslås på ett nytt anslag, Fiskevård och fiskebestånd, då vi vill värna och vårda det svenska fiskebeståndet. De arter som främst utsätts är lax och öring. Detta trots att fler fiskarter är hotade i vår närmiljö. Vi vill därför undersöka möjligheterna till ett mer varierat utsläpp. Vidare anser organisationen att fisket efter gädda och abborre längst ostkusten kraftigt har försämrats. Dessa två arter är viktigast för att upprätthålla ett populärt sportfiske. Utöver det rena nöjet bidrar denna aktivitet till både motion, naturupplevelser och avkoppling. Vi föreslår vidare att avsätts på ett nytt anslag: Livsmedelskontroller. Det förekommer skandaler med fusk inom livsmedelsindustrin. Myndigheterna saknar resurser för att på ett fullgott sätt kontrollera att det kött som handlas med är det som faktiskt står på förpackningen. Vi avsätter därmed resurser till fler livsmedelskontroller. Avslutningsvis föreslår att anslås på ett nytt anslag: Kompensation minskade anslag landsbygdsprogrammet. För programperioden –2020 har EU:s medfinansiering för landsbygdsprogrammet sänkts. För att detta inte ska få en negativ inverkan på landbygden och dess näringar vill öka den svenska medfinansieringen så att landsbygdsprogrammets totala budget håller samma nivå som . Regeringen har valt att kompensera en liten del av de förlorade stöden, dock inte allt. skjuter därför till mellanskillnaden. Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, punkt 2 (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Vi ser nu hur välfärdssamhället krackelerar alltmer och att inte klarar 14 av 16 miljömål. Högerregeringen har lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på den gemensamma välfärden i kommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. har vårt samhälle blivit alltmer av ett risksamhälle där ingen av oss längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen, som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring, finns där för oss när vi behöver dem. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning, och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. räknar vi med att våra satsningar på välfärden och investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande m.m. ger nästan 30 000 jobb. Vi i måste ta vårt ansvar för våra historiska utsläpp. Därför lägger fram förslag på nya skarpare klimatmål för och EU. Vi vill att utsläppen ska bringas ned till under till 2020. Vi driver också att EU ska minska sina utsläpp till 2020. Våra förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna, och den står också i motsats till en effektiv jobbpolitik. finansierar sina satsningar fullt ut genom att avvisa ett antal av de skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare som regeringen genomfört. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola, äldreomsorg och miljö. Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. förslag inom utgiftsområde 23 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. För utgiftsområde 23 förordar en höjning av ramen med i jämförelse med regeringens förslag. Vi föreslår även en successiv ökning av utgiftsområdets ram jämfört med regeringens förslag –2017. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vi ökar skogsskyddet genom ökade anslag för biotopskydd och naturvårdsavtal. föreslår vi ett stort anslag för omställning till hyggesfri skogsskötsel. ökar anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med för hyggesfri skogsskötsel och skydd av värdefull natur till . Av dessa medel ska användas till utbildning, utveckling och arealstöd för omställning till hyggesfri skogsskötsel, och ska avsättas till skydd av skog i form av naturvårdsavtal och biotopskydd för att uppnå miljömål samt för att vi ska leva upp till våra internationella åtaganden om biologisk mångfald. anslår även till arbete för ökad avkastning från marker där man använder trakthyggesbruk. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . ökar anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. med för stöd till förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp samt för ersättning för skador som orsakas av varg. I förslag prioriteras en miljö- och klimatanpassad livsmedelssektor med fokus på närproducerade livsmedel, och får därför höjda anslag och nya uppdrag. Som ett led i en större satsning på ekologiskt och miljöanpassat jordbruk och bättre mat avsätts medel för miljöförbättringar och en ny satsning på mat, – det hållbara matlandet. Regeringen startade projektet – det nya matlandet. anser att det är en intressant verksamhet, men vi saknar konkreta miljö- och klimatambitioner. Därför föreslår att projektet övergår till – det hållbara matlandet. Med projektet vill vi främja hållbar mat; maten ska bidra till minskade utsläpp och ett gott djurskydd. Vår målsättning är att ska ha en hög självförsörjningsgrad på livsmedel och att fler ska arbeta med att producera och förädla livsmedel. Vi vill därför utveckla god, hälsosam, miljövänlig, närproducerad och djuretisk mat. Vi kallar det hållbar mat. Med denna satsning vill vi öka intresset för god och näringsriktig mat samt öka konsumtionen och produktionen av ekologisk och vegetarisk mat. Målet ska också vara att de klimat- och miljöpåverkande utsläppen inom livsmedelsproduktionen minskar och att andelen lokalproducerade livsmedel ökar och sysselsättningen stimuleras. Vi anser att tusentals nya arbetstillfällen och småföretag kan skapas, främst på landsbygden. Vidare ska den offentliga sektorns arbete med att stärka kunskapen om klimatsmart och hälsosam mat förbättras. Vi vänder oss särskilt till den offentliga sektorn, t.ex. skolor, förskolor, sjukhus och äldreboenden. Vi anslår på anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor –2016 för – det hållbara matlandet. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . Ett starkt djurskydd i ska värnas, och vi ökar anslag för djurskyddsverksamhet samt inför en djuretisk ombudsman. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 1:8 med jämfört med regeringens förslag . vill stärka arbetet för djuren och anslår på anslaget för att inrätta en djuretisk ombudsman. Ombudsmannen ska verka för en god etisk grund inom all verksamhet som inbegriper djur samt utvärdera djurskyddskontroller. anser att det behövs en myndighet med ett övergripande ansvar för djurskyddsarbetet. För att minska antalet djurförsök anslår vidare på anslaget 1:8. Anslaget avser validering av djurförsök och utveckling av alternativ till djurförsök. Vi anser också att adekvata resurser bör anslås för djurfria metoder inom toxikologisk forskning och att det bör finnas ett tydligt myndighetsansvar för detta. saknas riktade forskningssatsningar inom den nya toxikologin. Det finns inte heller någon myndighet som har ett tydligt ansvar för att ta fram strategier och handlingsplaner för nya testmetoder. Vi föreslår även ett stöd till gårdsslakterier och mobila slakterier på 2014–2016 för att minska behovet av djurtransporter och stimulera närproducerade livsmedel. har slakterierna fått bekosta de kontroller veterinärerna gör på slakterierna. finansierar regeringen detta via statsbudgeten i stället genom anslaget 1:15 . behöver det svenska jordbrukets konkurrenskraft och hållbarhet stärkas. Vi anser att motsvarande medel som återinförs som egenfinansiering för slakterierna ska återföras som stöd till mobila slakterier. Genom stödet stärks småskalighet och lokal livsmedelsförädling, och behovet av djurtransporter minskar. Den subvention på det innebär att slakterier inte längre behöver betala sina veterinärkontroller och kostnaden i stället hamnar hos avstyrks av . Till anslaget 1:8 tillför vi motsvarande anslag för stöd till gårdsslakterier och mobila slakterier. För att arbeta fram en handlingsplan för att minska klimatpåverkan från hela livsmedelskedjan tillför vi vidare anslaget 1:15 –2016. För att ytterligare öka åtgärderna för att minska matsvinnet anslår vi . Sammantaget föreslår en minskning av anslaget 1:15 med jämfört med regeringens förslag . För att öka takten i bredbands- och fiberutbyggnaden på landsbygden genom ökad nationell finansiering via åtgärder i landsbygdsprogrammet ökar anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med . vill även stärka stödet för naturbetesmarker med ökad nationell finansiering inom landsbygdsprogrammet med . Med stödet vill vi stärka förutsättningarna för närproducerade livsmedel med positiva effekter för den biologiska mångfalden. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . föreslår att handelsgödselskatten ska återinföras eftersom den har varit ett betydelsefullt styrmedel för att minska övergödningen. Motsvarande medel ska användas till stöd för miljöförbättrande åtgärder i jordbrukssektorn. föreslår ett kraftigt ökat anslag för att stödja åtgärder för minskat näringsläckage, minskad användning av bekämpningsmedel, ekologisk produktion samt bevarande av biologisk mångfald. Vi ser inte minst ett ökat behov av resurser för att bevara skyddszoner utmed vattenmiljöer och för skötsel av våtmarker, då minskade miljöersättningar från EU riskerar att försvaga detta arbete . anslår på anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för detta ändamål. föreslog att ett metanreduceringsstöd skulle införas. Därför är det med tillfredsställelse vi tar emot regeringens förslag att nu realisera detta utmärkta förslag, om än i annat namn. Regeringen gör dock en trevande satsning med Från gödsel till biogas och genomför det som ett pilotprojekt i . föreslår att Från gödsel till biogas genomförs i hela landet från start och ökar anslaget med . Sammantaget föreslår en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag . anslår vidare på anslaget 1:23 Främjande av rennäringen m.m. i stöd till rennäringen för främjande av åtgärder som genetiskt förstärker vargstammen genom naturlig invandring genom renskötselområdet. Åtgärder ska genomföras i samarbete med rennäringen. För att stärka det Svenska artprojektets arbete med att öka kunskapen om vår biologiska mångfald och sprida denna genom folkbildningsprojektet i bokform förstärks anslaget 1:24 med . Arbetet ska ske i fortsatt regi av och organiseras av Artdatabanken. Vi anser också att vidareförädling av skogsråvara ska vara ett prioriterat område för forskning på . En sådan vidareförädling har stor utvecklingspotential inom många produktområden. Exempelvis kan produkter baserade på skogsråvara ersätta oljebaserade produkter och byggande i trä kan utvecklas i betydligt högre utsträckning än . föreslår att tjänster som ekorådgivare inrättas med syfte att underlätta och stimulera nyetablering av ekologiskt jordbruk och föreslår att anslås på ett nytt anslag: Ekorådgivare. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015, 2016 och 2017–2018. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 11 2015–2022. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2015–2022. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en forskningssatsning på ekologiskt lantbruk med resurshushållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en forskningssatsning på ekologiskt lantbruk, exempelvis via Beras. 2012/13:MJ474 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja fortsatt forskning för bättre djurvård och djurhälsa, inte minst för att förbättra hovhälsan. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att lägga om EU:s jordbrukspolitik till att stödja omställning till ekologiskt jordbruk och naturvärden. 2013/14:Kr218 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för att fortsätta att stödja forskning för bättre djurvård och djurhälsa, inte minst för att förbättra hovhälsan. 2013/14:T517 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om it och bredbandssatsningar inom ramen för EU:s landsbygdsprogram. 2013/14:T526 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanhållen strategi för förnybara råvaror, som även inkluderar berörda branscher. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående införa ett s.k. metanreduceringsstöd. 2013/14:MJ226 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta vara på den kompetens som finns vid SLU i för forskningen om framtidens gröna näringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att för att ska kunna bli ett matland i världsklass överväga att se till att forskning och utveckling främjas för att vi ska kunna ligga i framkant med kunskap och innovationer om livsmedelsproduktion. 2013/14:MJ232 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att arbeta fram hur svensk livsmedelsproduktion ska kunna utvecklas och hur det kan skapas fler jobb i de gröna näringarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av systemet för kostnader och regler inom livsmedelsproduktionen med en harmonisering med övriga europiska lantbrukare som mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att samordna och effektivisera tillsynen så att den blir både mer kostnadseffektiv och mer tidseffektiv samt att minska och förtydliga regelverken. 2013/14:MJ235 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera forskningen om växtförädling. 2013/14:MJ243 av (S):