· H101MJU3 · 2013-11-06 10:23:15 — Jag noterar bara att inte tyckte att detta med , att vi får in flyget i utsläppshandelssystemet och får en global mekanism för att sätta pris på flygets utsläpp var ett historiskt beslut. Jag tycker att det är historiskt. Jag beklagar att inte ser storheten i det.Helena väljer att fortsätta tala om prisgolv. Jag tror att det viktiga är att få till en bra prissignal, sänka taket och få en prissignal som ett tryck uppifrån. Ett prisgolv i skulle innebära sämre konkurrenskraft för våra företag, och det skulle inte påverka utsläppen inom EU och inom bubblan alls. Då har vi inte vunnit något. Vi har bara varit inne och mekat i systemet. Det tror jag är dumt. Vi ska ha långsiktiga förändringar, som att locka in flyget i handelssystemet och få en följdeffekt som är historisk. Det är den typen av förändringar som vi ska göra. Vi ska ha klart för oss, när vi gör förändringar, vad vi vill ha för effekt.EU skulle kunna visa ledarskap just , eftersom man i och med EU:s utsläpp nästan har uppnått 2020-målet. Det skulle vara en väldigt enkel åtgärd att höja målet till redan till 2020. Vi är nämligen på väg att nå dit. Det skulle öppna för tryck i klimatförhandlingarna, och det skulle ge den här prissignalen på ett smart sätt till både svenska och europeiska företag. debatterar vi som sagt betänkande MJU3, om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen.Inledningsvis vill jag säga att vi sverigedemokrater principiellt inte har ifrågasatt systemet med utsläppshandel även om systemet har visat sig ha ganska stora brister när det gäller till exempel momsbedrägerier. invändningar ser jag i allt väsentligt som relevanta utifrån de givna förutsättningarna.Det kan tilläggas - några debattörer har tidigare tagit upp det - att problemet med de alltför låga priserna på utsläppsrätter har en stor förklaring i att vi har haft en lågkonjunktur som vi ännu inte har tagit oss igenom. Det är många krisande länder i som behöver få fart på sin ekonomi.Dock menar vi från sida att om handeln med utsläppsrätter ska få någon signifikant effekt på de globala utsläppen av växthusgaser räcker det inte med att EU gör stora utsläppsminskningar. Jag är inte den första som tar upp det i dag.Jag har vid tidigare tillfälle ifrågasatt att ensidigt ska tillämpa en gå-före-politik med stora mål om utsläppsminskningar jämfört med vår omvärld. Detta har jag bland annat motiverat med att utsläpp är väldigt beskedliga jämfört med övriga industriländers och att våra utsläppsminskningar i praktiken saknar en mätbar effekt på koncentrationen av koldioxid i atmosfären.Samtidigt får en väldigt ambitiös politik på området återverkningar på landets ekonomi. Det blir mindre pengar över till sådant som barnomsorg, skola, äldrevård, pensioner och jobbskapande reformer. Det inverkar naturligtvis också på svensk konkurrenskraft.Herr talman! I tycker jag inte att vi har någonting att skämmas över när det gäller utsläpp av koldioxid. Trots att är ett av världens mer nordligt belägna länder, med det klimat som det innebär, är vi relativt små förbrukare av fossil olja och kol. En stor grund i detta är givetvis att vi ungefär halverade vår oljeanvändning. använde vi den i stor utsträckning, bland annat till uppvärmning. Vår elproduktion är som sagt också i princip fri från koldioxidutsläpp och användning av fossila bränslen.I dag handlar debatten om den europeiska klimatpolitiken. har mycket av den politiska retoriken hos föregående talare gått ut på att ska vara pådrivande för att EU ska anta en ännu mer ambitiös gå-före-politik gentemot resten av världen. Vissa menar att den beslutade 20-procentsminskningen till 2020 i stället ska bli 30, 40 eller någon annan siffra - det är lite olika bud. Men även här bör och måste man kanske ifrågasätta den faktiska effekten av att EU ensidigt minskar sina utsläpp. EU är förvisso en 50 gånger större enhet än , men EU består likväl bara av av världens människor.För att göra en bedömning av läget, för egen del, har jag hämtat de siffror som jag kommer att använda fortsättningsvis hos Emission Database for , Edgar.De här siffrorna sträcker sig förvisso bara till 2011, men man kan ändå dra en del slutsatser. har ökat sina utsläpp motsvarande alla EU:s utsläpp sammantaget gånger 1,6. Då är naturligtvis , 2012 och 2013, inte medräknade. ökning är alltså 1,6 EU.Att ett land som utvecklas ekonomiskt också ökar sina utsläpp är mer eller mindre ofrånkomligt. Hundratals miljoner kineser har givetvis samma människovärde som vi här i . Många har gått från extrem fattigdom och misär till att bli en del av en växande medelklass i . Det tycker jag är någonting som är mycket gott, även om det finns mer att önska av den kinesiska staten på en lång rad områden.Vad vill jag nu ha sagt med det här? Jo, jag menar att och gör stora felsatsningar inom klimatpolitiken så länge de går ut på att man ska gå före med kostsamma utsläppsminskningar som bara sker här, för vi kan de facto inte på egen hand påverka de globala utsläppen i någon signifikant utsträckning genom skatter och utsläppshandel. Matematiken är egentligen ganska enkel. EU står för av de globala utsläppen. Om hela EU minskar utsläppen till noll är utsläppen globalt tillbaka på dagens nivåer redan efter tre , i huvudsak därför att andra länder går från fattigdom till mer drägliga levnadsförhållanden. Detta faktum kan man inte blunda för när man utmejslar politiken.Vissa debattörer, kanske inte just här men vid många andra tillfällen, vill göra gällande att olika klimatpolitiska insatser är lönsamma. De är faktiskt motsatsen. De kostar extrema summor pengar.I stället för att satsa pengar på en gå-före-politik, vare sig det gäller eller EU, menar jag att man ska gå den enda framkomliga vägen, som faktiskt är teknikutveckling, såvida vi inte kan förmå människor att frivilligt stanna kvar i fattigdom, men det är väl en del moraliska problem med det.Herr talman! Jag ska avsluta mitt anförande med att citera den danske professorn . Jag vet att han inte är en speciellt populär klimatdebattör i alla läger i denna kammare. Han ingår kanske inte i kategorin med så kallade seriösa forskare, vilken man endast kan tillhöra om man okritiskt omfamnar det mest planekonomiska tänkandet när det gäller framtidens miljöutmaningar.Nåväl, Lomborg skrev i alla fall så här i för inte speciellt länge sedan:"Den obekväma sanningen om klimatförändringen är att såvida vi inte gör grön energi betydligt billigare kommer vi (speciellt i utvecklingsländerna inklusive och ) att fortsätta använda fossila bränslen. I denna stund spenderas miljarder på subventioner av ineffektiva men samvetsdövande solpaneler. Om vi verkligen vill ha en förändring måste vi satsa på forskning och utveckling för att med nydanande idéer få ner priset på nästa generation grön energi.Vi kommer aldrig att lyckas göra fossila bränslen så dyra att ingen vill ha dem. Men vi kan forska fram grön energi som är så billig att alla vill ha den. "Det är precis så. Den rika världen kommer aldrig att kunna förmå utvecklingsländerna att avstå från ekonomisk tillväxt. Därför bör merparten av den rika världens utsläppsminskningsambitioner riktas om till energiforskning för att få fram energislag som på marknadsmässig grund konkurrerar ut de fossila bränslena. Jag är helt övertygad om att detta är möjligt. Om det bara vore sverigedemokratiska klimatförnekare som för den här sortens resonemang skulle man kanske kunna leva med det, men eftersom liknande resonemang om att är så litet och därför inte behöver göra någonting även förs av ingen mindre än vår statsminister tycker jag att det förtjänar att bemötas.Man skulle kunna tänka sig att det sattes en gräns så att bara länder som har en miljard invånare skulle behöva bry sig om klimatet; alla andra kunde gå hem och lägga sig. Väldigt praktiskt för oss som råkar ha delat in vårt land så att vi inte är så många här, men kanske inte särskilt rättvist. De flesta länder har inte en miljard invånare, inte ens i närheten. Men det är just summan av alla små människor i små eller stora länder som bidrar till utsläppen.I har vi utsläpp på kanske per person när man räknar med de utsläpp som sker i . När vi även räknar med de utsläpp som vi orsakar utomlands med konsumtion, import och export är det kanske det dubbla. Vad är då en hållbar nivå? Egentligen ska utsläppen ned mot noll, eller åtminstone under ett ton per person brukar man prata om. Vi har alltså en resa att göra i . Vi kan inte luta oss tillbaka och säga att vi har gjort vårt; nu är det andra som ska göra jobbet. Så länge vi har ohållbart stora utsläpp och så länge vi har utsläpp som ligger högre än det globala snittet måste vi ställa om i Sverige.Det är ingen idé att skjuta upp den frågan. Det blir inte billigare av att vänta, tvärtom. Om vi redan nu gör rätta investeringar i den klimatsmarta tekniken i stället för att bygga in oss i ett fortsatt fossilberoende kommer vi att ha igen det. Den här omställningen kommer vi att behöva göra. Vad är det vi ska vänta på? Ska vi vänta på att har vuxit klart så att sedan kan plana ut på den utsläppsnivå där vi är , och sedan ska alla börja minska sina utsläpp? Är det inte bättre att vi börjar här och ? Då måste ta sin del av ansvaret. missade som vanligt att berätta att inte bara är litet i den stora världen utan också har den industrialiserade världens absolut lägsta utsläppsnivå, möjligen med något enstaka undantag. Det tycker jag är väldigt viktigt i sammanhanget. Vi gjorde en stor omställning redan innan klimatfrågan kom upp på dagordningen, nämligen när vi slutade värma upp våra hus med olja och i större utsträckning gick över till andra uppvärmningssätt. Bland annan halverade vi användningen av olja. Jag ser stora problem med de alltför höga tonerna i debatten och de höga ambitionerna därför att det driver fram diverse panikåtgärder, som jag menar slår precis bakut. Till exempel ser vi hur vi förstör våra landskap med vindkraft - som inte gör att utsläppen minskar utan snarare ökar - inte därför att klimatet skulle vara ett problem utan för att man är mot kärnkraft. Jag tycker däremot att kärnkraft är ett bra alternativ, och inte bara när det gäller utsläpp. Jag menar att det är där lösningen är för framtiden, även i utsläppsfrågan och även för andra länder, om vi kan utveckla säkrare kärnkraftverk som vi kan känna oss trygga med och som kan producera stora mängder el billigt. Den möjligheten finns, alla möjligheter finns, för att utveckla nästa generations kärnkraftverk, så kallad generation 4. Vi har duktiga forskare på det här i som tyvärr inte får medel för att kunna bedriva den forskningen. Visst skulle jag kunna berätta om att det finns andra länder i den industrialiserade världen som har större utsläpp än . Men vad hjälper det så länge våra utsläpp är ohållbart stora? Vi kan inte gömma oss bakom andra.Självklart måste alla andra länder också ta sitt ansvar. Men vi råkar vara svenskar; vi råkar vara ledamöter i riksdag. De utsläpp som vi har lättast att påverka är de svenska utsläppen. Så länge de är ohållbart stora måste de ned. Sedan får andra länder göra sin hemläxa. Jag tror inte att det blir svårare om vi visar att det går, tvärtom. Om vi visar att det går att ställa om utan att hota jobb och välfärd blir det fler som vill följa efter. Vi kan ha olika åsikter om vilken energipolitik som är den bästa. För egen del tror jag kanske inte att en massiv utbyggnad av kärnkraften runt om i världen skulle vara något särskilt hållbart när man tittar på även andra aspekter än bara klimat. Oavsett vilket är det rörande att ändå vill ha någon form av energipolitik för minskat fossilberoende. Det är väl så man ändå får tolka det här? Om vi åtminstone kan vara överens om att vi behöver ställa om energisystemet är det en början.Självklart ska vi investera mycket i forskning. Men att bara lägga pengar på forskning och hoppas att det ska lösa sig är lite klent. Sådana saker som hur vårt samhälle ser ut är viktiga - om vi bygger vägar eller järnvägar, om vi bygger våra hus så att människor lätt och smidigt kan ta sig dit de ska eller om de måste åka bil hela vägen, om de är isolerade eller inte. Det är sådant som vi bygger gemensamt i ett samhälle. Det är ingenting som bara handlar om att forska fram lösningar. Det handlar om hur vi bygger samhället, och vi måste ha en politik för det. Att bara peka på andra länder och säga att de ska göra någonting gör att vi missar möjligheterna i . Om vi ställer om nu kan vi skapa ett samhälle där det är lättare att vara klimatsmart och där den som vill kan ta sitt klimatansvar och kan göra det på ett lätt och smidigt sätt. Man måste inte ha det både krångligare och dyrare. Det behöver vi en politik för. Det var kanske inga direkta frågor, som jag uppfattade det, i repliken från . Om vi kan komma överens om att den klimatpolitik som förs i faktiskt kostar pengar, att det tas pengar från andra delar av ekonomin för att satsa just på klimatpolitiken - bara så att vi är överens om det fundamentet i den här diskussionen - blir frågan: Finns det inte ganska många andra fickor att stoppa pengar i med de utgångspunkter som jag åtminstone hävdar men som inte vill se, att är det lilla land som initialt har väldigt låga utsläppsnivåer? Har vi inte brister i sjukvård, skola, omsorg, pensioner? Har vi inte pensionärer som lever med väldigt små marginaler? Har vi inte de problemen? Kan vi bara ta medel från statsfinanserna och lägga över på det här utan att det får allvarliga verkningar på vårt samhälle i övrigt? Jag är inte av den uppfattningen. och tycker inte att vi ska minska våra utsläpp i och inte i EU. Vi ska i alla fall inte ensidigt göra det. Det är uppenbarligen någon annan som ska göra det. Då måste jag fråga : Vem är det i världen som ska minska sina utsläpp?Jag har en annan fråga till . Jag läste vad skrev på sin tidigare blogg under rubriken : Jag har inte sett några problem och definitivt ingen global uppvärmning. Detta skrev , som är riksdagsledamot för SD.Sverigedemokraterna i vill lägga ned allt miljöarbete i kommunen, har tidningen rapporterat om, därför att den globala uppvärmningen inte finns. Koldioxidutsläpp leder inte till någon uppvärmning. vill jag veta vad , , tycker: Finns det en global uppvärmning? Är det i så fall ett problem, och behöver utsläppen minska?Man skulle kunna tycka att vi kan strunta i den här debatten. Det är bara och , och vem bryr sig om dem? Problemet är större än så. Det är ju som gör att den borgerliga regeringen får igenom nio av tio förslag i denna kammare. har inte ett enda konkret förslag i det här betänkandet, ingen motion, ingenting. Vad tycker egentligen om utsläppshandel? Vilka förslag har ni för att reformera det här systemet? Tycker att det fungerar bra? Vill ni ha färre utsläppsrätter så att man får upp priset? Vill ni se till att intäkterna går till klimatåtgärder? Vill ni ha obligatorisk ajournering när det gäller utsläppsrätterna?Det är några viktiga frågor som vi debatterar här, och har inte ett enda konkret förslag. Berätta nu för oss, ! Det var väldigt många frågor. Jag kan börja med att säga att vad min kollega skriver som enskild riksdagsledamot på sin blogg är ganska irrelevant för den här debatten. kanske inte håller med mig. Det finns ganska många ledamöter i den här kammaren som har uppfattningar i en rad olika frågor som inte alltid överensstämmer med partilinjen.Egentligen är det väl samma sak när frågar mig vad tycker. Det är inte relevant, eftersom jag är här för att representera mitt partis åsikter. Det kan vi ta ute i korridoren efteråt i så fall. Mitt parti gör ett ställningstagande som kort och gott är att vi är för utsläppshandelssystemet i EU. Givetvis måste de brister som uppdagas i systemet täppas till, till exempel momsbedrägerierna. Men vi har som utgångspunkt att vi inte ska öka ambitionerna i EU ensidigt om vi inte kan få med resten av världen, eller stora delar av världen åtminstone, på liknande system och liknande avtal om utsläppsminskningar. Annars får EU:s utsläppsambitioner endast konsekvensen att ekonomi försämras och att europeiska industrijobb flyttar till de delar av världen som struntar i de här frågorna. Det blir effekten.Jag hinner inte ta fler frågor. Du får ställa dem igen. Ifall jag sade att jag ville veta vad tycker var det självklart åsikt som jag ville höra. Men det är du som står här i talarstolen, så jag talar till dig.Anledningen till att jag frågar ifall anser att den globala uppvärmningen finns över huvud taget, och ifall det är någonting vi behöver göra någonting åt, är att det finns ett antal ledande företrädare för som uppenbarligen förespråkar att den globala uppvärmningen inte finns. När man lyssnar på berättar han bara allt vad inte vill göra för att minska våra utsläpp.Då blir man lite orolig, och då undrar man: Är det här baserat på någon lomborgsk argumentation, som tidigare citerade, att det inte är kostnadseffektivt, att vi väntar och att vi ska låta andra göra det? Eller är argumentationen baserad på uppfattningen att den globala uppvärmningen egentligen inte finns? Jag tycker att det är ganska viktigt och relevant för debatten att veta vad egentligen tycker.Sedan tycker jag också att det är viktigt, , att ni i kan berätta vad ni tycker i det konkreta ärendet, eftersom ni inte har lagt ett enda konkret förslag i detta konkreta ärende om hur man ska kunna förbättra utsläppshandeln och minska utsläppen. Då utgår jag från, , att tycker att den borgerliga regeringens politik i allt väsentligt är jättebra. Vi ska sitta med armarna i kors, och vi behöver inte göra någonting. Annars får du berätta här och vad er politik egentligen är. Till att börja med är sverigedemokratisk politik en ganska frihetlig politik, där man värnar svensk självständighet och där man ser problemen med att politisk makt flyttas ut från . Vi vill inte ha någon världsregering som ska sitta och bestämma över klimatpolitiken, som man i vissa klimatdebatter ibland kan få intrycket att vissa vill.Om den globala uppvärmningen finns: Ja, har gått, och då har jordens temperatur ökat med . Det råder väl ingen tvekan om den saken. Ska man tro forskningen står mänsklig påverkan för merparten av den ökningen. Jag tror att debatten kommer att fortsätta framöver om hur stor den mänskliga påverkan är och så vidare. Det kan vi nog diskutera i många årtionden till.Jag menar fortfarande att om vi i ensidigt sänker våra utsläpp och de andra inte gör det spelar det ingen roll, eller får det åtminstone ingen signifikant mätbar effekt, om utvecklingen ser ut som den gör i resten av världen. Då menar jag att det vi faktiskt kan göra är att satsa stora medel på att ta fram nästa generations energiframställning. Det är till exempel generation 4 av kärnkraft som i relativ närtid har en enorm potential att fungera och bli sann. sade i sitt anförande att inte ska ha en gå-före-politik när det gäller klimatet. En tydlig del av den svenska klimatpolitiken är omställningen till att gynna förnybara bränslen. Biobränslena i den svenska energimixen är större än oljan. Det är svenska gröna näringar, jord- och skogsbruk, som levererar de biobränslena, . Förutsättningen för att de ska vara konkurrenskraftiga är att biobränslen är befriade från skatt och att fossila bränslen har en skatt för sina utsläpp.När går på här kan jag inte tolka honom på annat sätt än att han menar att den konkurrensfördel som biobränslen har ska tas bort. Då tycker jag att ska säga det tydligt till de människor som bor och driver företag på landsbygden, för deras verksamhet skulle missgynnas kraftigt av den klimatpolitik som just har förespråkat här i kammare. Det här är en mycket intressant diskussion. Jag gissar att till och med har läst min motion i ämnet. Vi kommer att få anledning att återkomma till det här på ett bredare plan.Det jag har vänt mig emot har ingenting att göra med svenskproducerad bioenergi, där man kanske tar rötter och toppar av träd och gör flis som man använder till fjärrvärme. Det har jag inte vänt mig emot. Jag tyckte att det fanns en liten antydan till det.Det jag har vänt mig emot när jag har motionerat i frågan om konventionella biobränslen är att man skattebefriar biodrivmedel, biodiesel och bioetanol, som tillverkas av livsmedelsgrödor. Det får ofta till följd att man måste anlägga nya jordbruksarealer, till exempel när man röjer för att få nya arealer att producera sockerrör eller annat på. Därmed kan vi klappa oss på ryggen och känna att vi gör något bra när vi kör på biodrivmedel fast det får stora och svåra konsekvenser i andra delar av världen.Det är en liten sammanfattning av den huvudsakliga kritiken. Tack, , för att du är så ärlig! Det du säger är att produktionen av till exempel etanol eller biobränslen - du säger livsmedelsgrödor - sker på jordbruksmark, underförstått. Man kan producera mat, men man kan också producera förnybara bränslen. Du tycker uppenbarligen inte att svenskt lantbruk ska hålla på med det.Om du är tydlig med det i en bygdegård eller var du pratar inför dina väljare kommer de att bli många färre. Det är väldigt viktigt för konkurrenskraften, både för jordbruket och för skogsbruket, att man kan leverera dels råvaror till sågverken, massaindustrin eller livsmedelsindustrin, dels biobränslen.Det var en kampanj där det var stort fokus på etanolen, och där fanns det bilder på en och hur många limpor man kunde trycka in i den. har tydligen gått på den kraftiga lobbykampanjen, som var finansierad av världens oljeindustri. Jag är den förste att beklaga det.Men jag tycker att det är ärligt av att tydligt säga att han är emot att vi ska kunna producera biobränslen på svenska åkrar till konkurrenskraftiga priser. är det inte bara svenska åkrar som används för produktion av etanol som drivmedel. Jag har inte siffrorna här eftersom jag inte förväntade mig den här debatten just , men om jag inte minns fel är det hälften av vår etanol som importeras . Och framöver, när regeringen inför ännu högre krav, kommer produktionen att halka efter och vi kommer att behöva importera ännu mer.Vidare är det väl inte så att svensk produktion är knuten till svensk marknad, utan det är en världsmarknad. Priset sätts ju på världsmarknaden. Om svenska jordbrukare får lönsamhet i att producera etanol får de göra det. Men jag tycker att det finns moraliska betänkligheter mot att regeringen lägger en bra bit på att vi ska köra bil på livsmedelsgrödor.En bit - det står i er egen budget, men jag har som sagt inte den exakta siffran. Det är ganska mycket pengar, och jag tycker återigen att det är helt fel satsning när vi har väldigt stora hål att fylla inom skola, vård, äldrevård, pensioner till våra fattigpensionärer och så vidare. Det finns många fickor att stoppa de här pengarna i. De gör väldigt marginell miljönytta - om ens någon. Jag är sist ut i denna debatt, och jag sade just till en kollega att jag egentligen skulle ha velat ägna hela anförandet åt ett replikskifte med senaste talare.Det kanske är läge att komma ut ur dimman med tanke på vilken dag det är i almanackan. Jag ser hellre, för att lägga en slutreplik till det som var inne på, att vi producerar förnybar energi på våra åkrar med arbetskraft som också kan generera inkomster och får ett socialt fungerande samhälle som också bidrar till biologisk mångfald och så vidare. Det gäller att se sambanden, talman! Det var inte det som stod överst i det lilla fuskmanus jag har i handen, men jag kunde inte låta bli. Jag tror nämligen att det som är viktigt för oss alla här och för mig som kristdemokrat är det ord jag brukar börja med varenda gång jag går upp i de här frågorna: förvaltarskap.Vi har ett ansvar att förvalta vår natur, vår miljö och oss själva på ett hållbart sätt - ekologiskt, ekonomiskt och socialt. Det gör att klimatarbetet är oerhört centralt för oss.