bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Frågan om skattereduktion för gåvor till ideella föreningar behandlades senast av utskottet i yttrande 2012/13:SkU1y. Då fann utskottet med hän- visning till att regeringen vid reglernas införande uttalat att en utvärdering av reglerna efter en tids tillämpning är naturlig (prop. 2011/12:1 s. 448), att man bör avvakta en sådan utvärdering innan man överväger att förändra reglerna. Utskottet står kvar vid denna bedöm- ning och avstyrker motionerna under denna punkt. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om förändringar i reglerna om skattereduktion för HUS-arbete. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE infördes en skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15). Det hushållsarbete som omfattas av skattereduktionen kan avse städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behö- ver, barnpassning inklusive hämtning och lämning av barn på förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomter eller trädgårdar i form av häck- och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. infördes ett förtydligande av reglerna så att de också inklu- derar skattereduktion för husarbete för den som anlitar någon att hjälpa barn i och gymnasiet med läxor och annat skolarbete. Regeln har införts i en egen punkt, se 67 kap. 13 § 8. Skattereduktionen för hushållsarbete omfattar även reparationer, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbeten). Det huvudsakliga syftet till införandet var att motverka svartarbete inom byggsektorn och öka arbetsutbudet. För att skattereduk- tion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Skattereduktion ges bara för arbetskostnaden. Den totala skattereduktionen för hushållsarbete och ROT-arbete är per beskattningsår och person. Socialdemokraterna föreslår i partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. yrkande 12, att RUT-avdraget kvarstår, men att skattereduktio- nen begränsas till . Det innebär att taket för köp ska vara , att jämföra med där taket är . Med ett halverat tak riktas avdraget mer till vanliga barnfa- miljers och pensionärers behov av hushållsservice. Vidare anser motionärerna inte att verksamhet som i huvudsak är privat- undervisning i hemmet ska omfattas av skattereduktionen. Individuell under- visning i hemmet av kvalificerad personal är inte kostnadseffektivt och bör inte betalas av staten. Motionärerna anser att alla barn ska erbjudas läxhjälp. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del, att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas. Det nya ROT-avdraget ska också kunna gå till skollokaler, och denna satsning görs på utgiftssidan. Dessutom vill man att det befint- liga ROT-avdraget breddas till att även omfatta reparation av maskiner och inventarier. Motionärerna föreslår också att ROT-avdraget breddas till att gälla flerbostadshus och uppmuntra till energieffektiviseringar. Vidare föreslår motionärerna att RUT-avdraget för läxhjälp slopas efter- som hjälp med läxorna inte ska vara förunnat bara några barn. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 föreslår i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 3 i denna del att avdraget för personer som fyllt utvecklas, och man vill helt ta bort den skatt som seniorer betalar på hushållstjänster. vill också införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 12 att skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT- avdraget, rivs upp. Vidare föreslår motionärerna att ROT-avdraget för villor och bostadsrät- ter tidsbestäms så att det finns kvar t.o.m. utgången av 2016. Man avser återkomma med krav på energieffektiviseringar så att ROT-stödet används till klimatanpassningsåtgärder. Av fördelningspolitiska skäl föreslår man att den maximala skattereduktionen sänks till 2015 och 2016. En utgångspunkt för utformningen av skattereduktionen för HUS-arbeten har varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen utför själva eller som de har köpt svart i större omfattning. Den reducerade skat- ten på HUS-arbeten har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden på området att konkurrera med den svarta marknaden. Grup- per med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Det handlar enligt utskottets mening om en långsiktig och strukturell åtgärd som är nödvän- dig om man som utskottet ser allvarligt på svartarbete och dess följder i form av otrygga jobb, brister i försäkringsskydd, obefintligt konsument- skydd etc. Utvidgningen av det permanenta HUS-avdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturamodellen har förstärkt effekterna ytter- ligare. Utskottet anser att möjligheten till skattereduktion för utgifter som omfat- tas av HUS-avdraget har visat sig ha stora fördelar för såväl samhället som hushållen. Skattereduktionen är riktad till hushållen och avser arbeten som är utförda i bostaden. Utskottet anser inte att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för HUS-arbeten som därmed skulle komma att utvidga det nuvarande systemet ytterligare. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT- arbete har utskottet tidigare uppmärksammat att regeringen har tillsatt en utredning, Översyn av beskattning av hyresrätter och vissa andra boende- former (dir. 2012:32), som ska se över beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföreningar eller koopera- tiv hyresrätt. Kommittén ska bl.a. lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt, och upp- draget ska redovisas . BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE anledning att förekomma den pågående beredningen av hur beskattningen av bl.a. hyresrätter ska komma att ändras. Någon utvidgning av kretsen avdragsberättigade är således inte aktuell. Utskottet anser inte att det finns skäl att vare sig avskaffa, utöka eller på annat sätt förändra reglerna för HUS-avdrag. med samtliga motionsyrkanden som behandlas under detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om avdragsrätt för medlem- skap i facklig organisation och a-kassa. Jämför avvikande mening 4 (V). föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del att avdragsrätt för medlemskap i facklig organisa- tion samt för medlemsavgiften i a-kassan införs. Motionärerna anför att den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att det finns starka parter på arbetsmarknaden. De fackliga organisationerna är de viktigaste aktö- rerna i arbetet för att förbättra villkoren i arbetslivet och öka arbetstagar- nas inflytande på arbetsplatserna. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshets- kassa avskaffades fr.o.m. . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Därefter har regeringen vidtagit åtgärder för att det ska vara enklare och billigare att bli medlem i en a-kassa genom att det tidigare kravet på viss arbetad tid togs bort. kan därför även föräldralediga, sjuka eller arbetslösa bli medlemmar i en a-kassa. Enligt utskottets mening finns det därför ingen anledning att överväga att införa skattereduktionen för fackföreningsavgift eller medlemsavgift i a- kassa. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utredning om optioner till nyckelpersoner i företag Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skattereglerna för finan- siella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade incita- ment som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning, bör utredas. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att beskatta personal- optioner som inkomst av kapital i stället för inkomst av tjänst. Jämför avvikande mening 2 (MP). Regeringen föreslår att skattereglerna för finansiella instrument, t.ex. optio- ner och andra aktierelaterade incitament, som företagen ger till nyckelper- soner som en del av sin ägarstyrning utreds. Syftet med utredningen är att förbättra skattereglerna för optioner och andra aktierelaterade incitament som framför allt snabbväxande företag erbjuder sina anställda. I detta arbete ska grundläggande skatterättsliga principer beaktas. föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att personaloptioner ska beskattas som inkomst av kapital i stället för inkomst av tjänst, i likhet med onote- rade aktier. Utskottet anser att de ändringar av skattereglerna för företagande och inve- steringar som har genomförts sedan regeringsskiftet visar på ett målmedvetet förändringsarbete som syftar till att ge människor goda förut- sättningar att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning. Internationella jämförelser visar att det svenska företags- klimatet är bland de bästa i världen. Företagens villkor ska även fortsätt- ningsvis förbättras genom en företagsvänlig skattepolitik, regelförenkling och minskad administrativ börda, satsningar på utbildning, forskning, inno- vation, teknikutveckling och infrastruktur samt förbättringar av arbetsmark- nadens funktionssätt. Stärkt konkurrenskraft handlar därför om att säkerställa och utveckla starka sidor samt att värna ett dynamiskt näringsliv i hela landet. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE En strategisk del av arbetet med att förbättra skattevillkoren för företa- gande utförs av (dir. 2011:1). uppdrag är att göra villkoren för finansiering med eget kapital och lån mer slutbetänkande ska redovisas senast den 31 (dir. 2012:115). För att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabb- växande företag kommer regeringen nu att låta utreda skattereglerna för finansiella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament, som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning. Utskottet delar regeringens bedömning att dessa regler bör utredas. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionen i HUS-avdrag för arbeten utförda utomlands Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en begränsning av HUS-avdraget till arbeten utförda inom landets gränser skulle strida mot om fri rörlighet har tillkännagett för regeringen som sin mening att det finns skäl att ompröva det tidigare ställningstagandet att avdrag ska ges för HUS- arbeten utförda utomlands. Vid införandet av HUS-avdraget gjorde reger- ingen bedömningen att en skattereduktion som endast omfattar tjänster som utförs i med största sannolikhet strider mot om fri rörlighet. Mot bakgrund av tillkännagivande har också efterfrågat kommissionens inställning i frågan. Kommis- sionen framhåller i sitt svar till att kommissionen, med hänvisning till praxis, kommer att genomföra en när- mare granskning av den svenska lagstiftningen om den ändras så att HUS- avdrag inte ges för arbeten utförda utanför gränser. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att en begränsning av HUS-avdra- get till arbeten utförda inom landets gränser skulle strida mot om fri rörlighet. Det finns därför inte skäl att ompröva det tidigare ställ- ningstagandet att HUS-avdrag ska ges för arbeten utförda utomlands. Mot bakgrund av Europeiska kommissionens uttalande delar utskottet reger- ingens bedömning att en begränsning av HUS-avdraget till arbeten utförda inom landets gränser skulle strida mot om fri rörlighet. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna och reglerna om räntefördelning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker ändringarna i de s.k. 3:12-reglerna som inne- bär att det införs ett kapitalandelskrav om innebärande att löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsas också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning som det höjs från av underlaget. En sänkning av löneuttagskravet till 9,6 inkomstbasbelopp införs. En defini- tion av dotterföretag införs. Slutligen höjs den positiva ränteför- delningsräntan. Jämför avvikande meningar 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst. Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskat- tas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som brukar kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. inkomst- skattelagen (1999:1229), förkortad IL. Alla delägare som är verksamma i betydande omfattning i ett företag ska enligt 57 kap. 3 § IL betraktas som en enda delägare vid bedömningen av om ett företag är ett fåmansföretag eller inte. För att en ägare ska beröras av de särskilda reglerna ska hon eller han ha varit verksam i fåmansföretaget i betydande omfattning under beskatt- ningsåret eller något av de fem föregående beskattningsåren. Andelarna anses då kvalificerade enligt 57 kap. 4 § första stycket IL. Utgångspunkten vid utformningen av reglerna var fåmansföretag med ett begränsat antal ägare. Enligt de nuvarande bestämmelserna är dock det antal verksamma delägare i ett företag som kan omfattas av reglerna i prak- tiken obegränsat. Reglerna gäller inte löneuttag, utan tar sikte på belopp som ägaren lyf- ter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. Syftet är att inkomsterna för delägare som är verk- samma i betydande omfattning i det företag de också är delägare i ska delas upp mellan inkomst som är hänförlig till delägarens arbetsinsats och inkomst som är hänförlig till avkastning på satsat kapital. Inkomster som beror av delägarens arbetsinsats ska beskattas progressivt som arbetsinkoms- BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE ter och inte proportionellt som kapitalinkomster. Detta sker genom att den del av inkomsten som ska räknas som kapitalavkastning beräknas genom att ett s.k. gränsbelopp fastställs. Utdelning och kapitalvinster som ryms inom gränsbeloppet beskattas som kapitalinkomst. Under vissa villkor räknas en större inkomst än enligt huvudregeln som kapitalavkastning genom att delägaren utöver detta får lägga ett lönebase- rat utrymme till sitt gränsbelopp (den s.k. löneunderlagsregeln), 57 kap. 11 § IL. Löneunderlagsregeln innebär således att en andel av vissa kon- tanta ersättningar läggs till årets gränsbelopp. Enligt 57 kap. 16 § IL ska av löneunderlaget enligt 57 kap. 17 och 18 §§ upp till 60 inkomstbasbelopp () och av löneunderlaget därutöver läg- gas till årets gränsbelopp. Ett av villkoren är dock att delägaren uppfyller det s.k. löneuttagskravet i 57 kap. 19 § IL. Detta krav innebär att ägaren eller någon närstående måste ta ut en lön om minst sex med tillägg för av den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget och i dess dotterföretag alternativt minst tio () året före beskattningsåret för att kunna utnyttja löneunderlagsregeln. loppet är det belopp som vid utdelning och kapitalvinst ska beskattas som inkomst av kapital . Den del av gränsbeloppet som inte utnyttjas kan sparas . angavs att syftet med reformen bl.a. var att förbättra regelverkets effekter på risktagande i näringslivet. Det utrymme som kunde tas ut som kapital- beskattad inkomst utvidgades. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, med tanke främst på företagare som har ett litet kapi- tal och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymme för kapitalbeskattning enligt de ordinarie mer komplicerade reg- lerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till endast 20 Därefter har schablonbeloppet höjts vid tre till- fällen, först till 2 inkomstbasbelopp från ingången av 2007, sedan till 2,5 inkomstbasbelopp från ingången av 2009 och senast till 2,75 inkomst- Syftet med höjningarna av schablon- beloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. infördes också i 57 kap. 22 § IL en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avytt- ringsåret och de fem föregående beskattningsåren har tagit upp högre belopp än motsvarande 100 inkomstbasbelopp sammanlagt i inkomstslaget tjänst från ett företag. Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp . finns även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst. Regeln innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående som inräknas i samma närståendekrets under beskattningsåret har tagit upp utdelning med högre belopp än motsvarande 90 inkomstbasbelopp sammanlagt i inkomst- slaget tjänst från ett företag. Den del av utdelningen som överstiger gräns- beloppet och takbeloppet ska beskattas på samma sätt som gäller för kapitalvinstbeskattningen, dvs. till i inkomstslaget kapital. Dagens löneunderlagsregel har använts på ett sätt som inte var avsett. Det finns därför ett behov av att ändra löneunderlagsregeln så att den inte med- för en överkompensation till delägare i stora fåmansföretag med många delägare och med många anställda. Därutöver finns det behov av att begränsa storleken på de lönebaserade utrymmena. Av denna anledning föreslås ett krav på en minsta kapitalandel på i företaget för att få utnyttja löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna. Vidare föreslås generella lättnader för att reglerna i högre grad än ska stimulera delägarna i de mindre företagen och förstärka deras incita- ment att anställa. I propositionen föreslås även en höjning av räntenivån för positiv ränte- fördelning för enskilda näringsidkare för att upprätthålla neutraliteten vid beskattningen av olika företagsformer. När det gäller beskattningen av delägare i fåmansföretag kommer reger- ingen i enlighet med vad som tidigare anförts i budgetpropositionen även att se över beskattningen vid överlåtelser av kvalificerade andelar i samband med generationsskiften i fåmansföretag. De föreslagna reformerna beräknas varaktigt kosta 10 mil- joner kronor. Kombinationen av en förmånlig löneunderlagsregel och bestämmelsen i 57 kap. 3 § IL har gjort det lönsamt att bilda stora företag av verksamheter i vilka det finns många anställda och många verksamma ägare. Genom det spridda ägandet sprids även risktagandet som det inte ställs något krav på viss minsta ägarandel i företaget och inte heller krav på viss minsta kapitalinsats. Med hänsyn till de skäl som låg bakom införandet av löneunderlagsre- geln anser regeringen att det finns skäl att begränsa möjligheterna att tillämpa regeln för delägare som bara äger en mindre kapitalandel i företa- BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE För att upprätthålla regelsystemets preventiva funktion, dvs. förhindra skattemässig inkomstomvandling, föreslås därför att löneunderlagsregeln bara får tillämpas av delägare som äger en viss minsta andel av kapitalet i företaget (kapitalandelskravet). Kapitalandelskravet innebär att lönebaserat utrymme bara ska beräknas om delägaren äger en andel i företaget som motsvarar av kapitalet i företaget. Den föreslagna åtgärden breddar skattebasen och mins- kar möjligheten att omvandla högt beskattad tjänsteinkomst till lägre beskat- tad kapitalinkomst för vissa delägare i fåmansföretag. Förslaget beräknas förstärka de offentliga finanserna med 2014. beräknas skatteintäkterna öka med , med och med 0,60 miljar- der kronor. Varaktigt beräknas effekten till . Den successiva ökningen beror på att en del av de berörda delägarna har kvar sparade utdelningsutrymmen att utnyttja . Regeringen föreslår att ändringarna träder i kraft . Förslaget begränsar även ökningen av sparade utdelningsutrymmen. Enligt 57 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, ska ett lönebaserat utrymme bara beräknas om andelsägaren eller någon närstå- ende före beskattningsåret fått sådan kontant ersättning från företaget och dess dotterföretag som sammanlagt inte understiger det lägsta av 6 med tillägg för av den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget och dess dotterföretag, och 10 . De nuvarande 3:12-reglerna omfattar även stora företag med många anställda, vars kon- tanta ersättningar i form av lön skapar stora utrymmen för kapitalbeskattad utdelning med beskattning till för sina delägare. De lönebase- rade utrymmen som genereras är obegränsade enligt den nuvarande lagstift- ningen, vilket innebär att den utdelning som lämnas från vissa företag i många fall i sin helhet ryms inom det belopp som ska beskattas i inkomst- slaget kapital (gränsbeloppet) för respektive delägare. Ett lönebaserat utrymme ska enligt förslaget bara beräknas om andels- ägaren eller någon närstående före beskattningsåret fått sådan kontant ersättning från företaget och dess dotterföretag som sammanlagt inte understiger det lägsta av 6 med tillägg för av den sam- manlagda kontanta ersättningen i företaget och dess dotterföretag, och 9,6 . Regeringen föreslår såldes att bestämmelserna om krav på löneuttag för att få beräkna lönebaserat utrymme (löneuttagskrav) ändras på så sätt att det högsta löneuttagskravet sänks från dagens 10 inkomstbasbelopp till 9,6 inkomstbasbelopp. Sänkningen ska gälla från och med och beräknas leda till en minskning av de totala skatteintäkterna med 0,35 miljarder kro- nor fr.o.m. . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Inkomstskattelagen innehåller ingen egen definition av vad som avses med moderföretag och dotterföretag. Utgångspunkten vid tillämpning av bestäm- melserna i 57 kap. 16–19 §§ IL är i stället sådana koncernbegrepp som definieras i lagstiftningen och bl.a. finns i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551), 1 kap. 4 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Enligt dessa definitioner är det möjligt att skapa dubbla koncerntillhörigheter. Ett dotterföretag kan där- med ha flera moderföretag. För att det inte ska vara möjligt att kringgå den regel som regeringen nu har föreslagit om ett kapitalandelskrav om ett fyraprocentigt ägande finns det därför anledning att införa en definition av dotterföretag i 57 kap. IL. Regeringen föreslår därför att vid tillämpning av 57 kap. 16–19 §§ IL ska med dotterföretag avses ett företag i vilket moderföretaget, direkt eller indirekt genom ett annat dotterföretag, äger av kapitalet i företaget. Om företaget är ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person ska dock med dotterföretag avses ett före- tag i vilket samtliga andelar, direkt eller indirekt, ägs av moderföretaget. Även det mellanliggande företaget vid indirekt ägande bör vara ett dot- terföretag, varför regeringen har justerat det ursprungliga förslaget så att det nu framgår att det företag som det indirekta ägandet sker genom också måste uppfylla kraven för att vara ett dotterföretag enligt den föreslagna definitionen.