bet · H001KrU7 · 2013-04-22 00:00:00 — Det kan t.ex. handla om teknik för automatisk uppläsning av en text så att innehållet görs direkt tillgängligt i talad form för personer med nedsatt syn. Det kan också nämnas att det i 17 § upphovsrättslagen finns en inskränkning i upphovsmannens rättigheter som möjliggör framställning av anpassade exemplar av offentliggjorda litterära och andra verk till personer med funktionsnedsättning som behöver detta för att kunna ta del av verket. Vidare kan nämnas att Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ansvarar för att anpassa förlagsutgivna tryckta läromedel för bl.a. synskadade elever i för-, grund- och gymnasieskolorna. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion 2012/13:Kr309 (SD) bör avslås av . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om språktolkar och teckenspråkstolkar med hänvisning till det arbete som pågår inom . Jämför särskilt yttrande (SD). I motion 2012/13:Kr324 av Shadiye Heydari (S) yrkande 1 anförs att det borde vara en självklarhet att det finns en statlig tillsyn över tolkförmedlingarna i enlighet med förslag i betänkandet Tolkförmedling kvalitet, registrering, tillsyn (SOU 2004:15). I samma motions yrkande 2 understryks vikten av att verka för en bättre samordning av kvalificerad språktolksservice. I motion 2012/13:Kr202 av (KD) anförs behovet av en översyn av staten som huvudman för språktolkning och teckenspråkstolkning. I motionen erinras om att utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83) föreslår att resurserna för tolktjänst samlas och samordnas till en huvudman. Motionären vill att staten tar ett ansvar för tillgången till tolkning, såväl för utländska språk som för teckenspråk. I motion 2012/13:Kr274 av Per Lodenius (C) anförs att möjligheterna att inrätta ett europeiskt teckenspråkcentrum i bör ses över. I motion 2012/13:Kr225 av (KD) yrkande 1 föreslås en utredning om hur () framtida utveckling kan säkerställas som resurs för de teckenspråkiga. I samma motions yrkande 2 föreslås att förutsättningarna för att etablera ett europeiskt teckenspråksinstitut (, ) i och bör utredas. I motionen framförs vidare att ett europeiskt teckenspråksinstitut skulle ha stora utvecklingsmöjligheter när det gäller forskning och utveckling med syfte att underlätta och stimulera kontakten mellan olika nationella teckenspråkiga och mellan döva och hörande genom att göra teckenspråk mer tillgängligt för alla i ett gränslöst . lämnade sitt betänkande En samlad tolktjänst (SOU 2011:83). Utredningen har kartlagt och analyserat hur nuvarande reglering, finansiering, organisering och tillsyn av tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet fungerar inom olika samhällsområden. Utredningen beskriver bilden av ett system där ansvaret för att anlita och finansiera tolktjänst i samhället vilar på så många olika myndigheter och huvudmän och styrs av så många olika regelverk att det begränsar samhällets möjligheter att erbjuda en resurseffektiv tolktjänst av hög kvalitet. Systemet är svåröverblickbart för tolkanvändarna. Olikheter i förutsättningar och i tillämpningen av gällande bestämmelser i olika delar av landet innebär att systemet inte är nationellt likvärdigt. Utredningen föreslår att en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation skapas, bl.a. genom att resurser samlas och samordnas under en huvudman. Man föreslår också ett tydligare och mer förutsägbart och lättöverskådligt regelverk genom att bl.a. samla bestämmelser om tolktjänst i en särskild lag. Utredningen har ännu inte remitterats. Med utgångspunkt i den kartläggning och analys samt de författningsförslag som lämnats i betänkandet En samlad tolktjänst (SOU 2011:83) pågår ett arbete inom med en departementspromemoria med förslag till framtida reglering, organisering, finansiering och placering av en nationellt samordnad tolktjänst till döva, hörselskadade och personer med dövblindhet. Arbetet med departementspromemorian beräknas vara klart . Utskottet ser inga skäl att föregripa det arbete som pågår nu inom . Vad gäller språktolkar har Statskontoret på regeringens uppdrag analyserat ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera språktolkar samt tillgången på språktolkar med formell kompetens (Statskontoret 2012:2). Statskontoret har inte identifierat några särskilda problem eller tydliga nackdelar med den nuvarande ansvarsfördelningen och organisationen för att auktorisera tolkar, och ser inga skäl att ändra den. I sin rapport konstaterar att merparten av tolkarna saknar auktorisation och inte heller har gått igenom den sammanhållna grundutbildningen för tolkar. I rapporten analyseras en rad åtgärder för att öka antalet utbildade och auktoriserade tolkar. Den åtgärd som på kort sikt kan få störst effekt är att behålla och utveckla möjligheten att validera och få intyg på sin kompetens. När det gäller frågan om ett europeiskt teckenspråksintstitut i lämnade statsministern vid frågestund följande svar: När det gäller att inom EU:s ram verka för institutioner, både att de kommer till och var de placeras, är det en mycket komplicerad förhandlingsordning som finns inom EU. Jag har varit med vid några sådana tillfällen, och det är tyvärr inte alltid det mest logiska valet, kan man tycka, som blir beslutet, så där ska jag nog vara försiktig med att utlova någonting annat än att naturligtvis alltid i sammanhang där vi själva redan är framstående och har stor kunskap erbjuder möjligheter att kunna få en etablering i . Vi har bara fått någon enstaka myndighet just i under våra som medlemmar, så vi hoppas naturligtvis på ytterligare, därför att vi i grunden tror att det är någonting som vi kan sköta och utveckla. Med hänvisning till vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2012/13:Kr324 (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr202 (KD), 2012/13:Kr274 (C) och 2012/13:Kr225 (KD) yrkandena 1 och 2 bör avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Läsfrämjande insatser, punkt 1 (S, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr231 av och i (båda S), 2012/13:Kr243 av (S) yrkandena 35 och 2012/13:Kr315 av i och (båda S). Det framstår som alltmer angeläget att främja läsning hos såväl barn som vuxna. Vi ser med oro att läsandet minskar. Det råder också stora skillnader i läsvana mellan olika grupper i befolkningen. Läsning leder till ökad förståelse för språket och ger också människor möjlighet att aktivt forma sitt språk. Det är angeläget att se över hur läsfrämjande åtgärder kan öka barns och vuxnas läsande. Vi föreslår därför att de läsfrämjande insatser som svarar för ska stärkas och att insatser med dokumenterat goda resultat ska prioriteras. Bibliotekens roll för att främja läsande bör stärkas och det bör göras särskilda insatser för att främja läsandet bland barn och unga. Vi vill även ge En bok för alla ett förnyat och breddat uppdrag. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2012/13:Kr231 (S), 2012/13:Kr243 (S) yrkandena 35 och 2012/13:Kr315 (S). Kulturtidskrifter, punkt 2 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP) yrkande 7. Den gällande förordningen för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande innefattar en mer begränsad definition av kulturtidskrifter . Den innebär att fokus vid bidragsgivningen ligger på tidskrifter som huvudsakligen innehåller kulturdebatt, jämfört med tidigare då definitionen också innefattade exempelvis ekonomisk eller social debatt. Att snäva in definitionen av kulturtidskrifter kan knappast få effekten att kulturdebatten blir bredare. Snarare att av kulturtidskrifter smalnas av. Konsekvenser av förändringen bör utredas. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr224 (MP) yrkande 7. Lagerhållning av nyproducerade böcker, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr344 av (MP). Kunskap och information blir alltmer förgänglig. Även det tryckta lever på den digitala teknikens villkor, men det finns inte så många bibliotek som, liksom det i , har en tryckpress med tillgång till all världens litteratur och som därför på kan tillhandahålla en nytryckt kopia av den bok man vill. Ett företag i har just öppnat en liknande service i en bokhandel i , och några till finns på planeringsstadiet. Svenska förlag har inget krav på sig att lagerhålla böcker i likhet med regelverk i många andra länder. I länder som , och lagerhåller förlagen sina titlar betydligt längre. Att efter utgivningen kunna köpa en bok direkt från förlaget är ingen ovanlighet. Den som vill köpa en äldre bok i är hänvisad till antikvariat. Trots e-bokens intåg utgör den tryckta boken en viktig kulturbärare. Det elektroniska substitutet kan inte jämföras med en tryckt skrift. En tryckt bok lever ett eget liv, den känns och luktar. Ett tummat och välläst exemplar med klotter avspeglar även läsarnas känslor på ett sätt som e-boken aldrig kan. Tillgång till böcker är därför central i en civilisation. Att böcker inte lagerhålls blir därför ett demokratiproblem liksom ett kultur- och kunskapsproblem. Regeringen bör därför utreda möjligheten till en lagstiftning om lagerhållning av nyproducerade böcker. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr344 (MP). Nationell biblioteksstrategi, punkt 4 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 1, 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 11 och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Kr212 av och (båda S). Tillgången till bibliotek minskar, läsförståelsen bland unga sjunker, kunskaps- och utbildningsklyftorna ökar. En ytterligare utmaning är bibliotekens möjligheter att tillhandahålla de olika bokformat som användarna efterfrågar. Avsaknaden av en tydlig nationell biblioteksstrategi leder också till resursslöseri och effektförluster. Vi vill därför att uppdraget förtydligas och förstärks. har länge påpekat bristen på samordning av erfarenheter och kunskap inom bibliotekssektorn. Föreningen har också pekat på hur de andra nordiska länderna har genomfört uppmaning att fastställa en nationell bibliotekspolitik. För att nå målet att utveckla och förstärka kunskaps- och informationssamhället behövs biblioteken för att garantera allas rätt till fri tillgång till kunskap och information. Folkbiblioteken hör till fundamenten i ett demokratiskt samhälle. Genom biblioteken kan alla i samhället få ett avgiftsfritt och allsidigt utbud av böcker, andra medier och kunskapskällor. Att barn och unga har tillgång till bra och inspirerande bibliotek ökar lusten att läsa och upptäcka både sitt eget liv och världen utanför. Språk och språkkunskap utvecklas genom att tillgången till böcker är fri. Bokbussar är ett bra komplement till fasta bibliotek där avstånden är långa. har trenden emellertid varit att vi har fått färre och färre biblioteksfilialer och därmed längre och längre avstånd till biblioteken. Det behövs en samordning av systemen, en överskådlighet i biblioteksfloran och ett säkerställande av en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. Vi anser att regeringen bör ta initiativ för att ta fram en nationell biblioteksstrategi som visar alla vägen till ett starkare kunskaps- och informationssamhälle. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2012/13:Kr243 yrkande 1, 2012/13:Kr320 (S) yrkande 11 och 2012/13:Kr326 (V) yrkande 3 och delvis bifalla motion 2012/13:Kr212 (S). Lokala bibliotek, punkt 5 (S, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 7. Vi vill framhålla värdet av många bibliotek. Den utveckling som har skett där kommundels- och stadsdelsbibliotek har lagts ned är olycklig. Visst behövs det rejäla huvudbibliotek i varje kommun, men denna verksamhet mår bra av tentakler ute i bostadsområden och i andra orter än på centralorten. Även bokbussverksamhet och arbetsplatsbibliotek är viktiga företeelser. Arbetsplatsbiblioteken är en fantastisk verksamhet som har gjort mycket för att föra ut läsandet till människor som annars aldrig hade nåtts av god litteratur. Vi vill särskilt nämna de s.k. vägkrogsbiblioteken som Hotell- och restaurangfacket och har skapat. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion Kr243 (S) yrkande 7. Nationellt lånekortssystem, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr334 av och (båda SD). I då befolkningen är alltmer rörlig och resande ser jag klara potentiella fördelar med ett nationellt lånekortssystem och tror att det skulle kunna vara ett positivt incitament för att öka utlåningen vid landets bibliotek och stimulera intresset för litteratur. Möjligheten att skapa ett sådant nationellt lånekortssystem för biblioteken bör därför utredas. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr334 (SD). Digitala bibliotek, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:Kr276 av (M) och 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 2 och 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 1. Den principiella skillnaden mellan e-böcker och pappersböcker blir allt mindre. E-böcker får förlagsstöd och försäljningen går uppåt, men så länge varje enskilt e-bokslån innebär en kostnad på för biblioteken blir utlåningskostnaderna orimligt höga och hämmar utvecklingen. Därmed hämmas också en ökad tillgänglighet till litteraturen och det hämmar i sin tur läsfrämjandet i . I har staten gått in och utformat ett digitalt biblioteksavtal. Böcker som har publicerats i ska läggas ut fritt på ett digitalt bibliotek. Äldre böcker ska kunna laddas hem och upphovsrättsskyddade verk kommer att finnas för läsning på skärmen. Samtliga norska förlag finns med i det digitala , som drivs av norska Nasjonalbiblioteket. Sammanlagt beräknas digitaliseringsprojektet att kosta . Den måste ta initiativ för en hållbar lösning för e-boken i . Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2012/13:Sk248 (MP) yrkande 2 och 2012/13:Kr319 (MP) yrkande 3, delvis bifalla motion 2012/13:Kr276 (M) och avslå motionerna 2012/13:Kr326 (V) yrkande 1 och 2012/13:Kr243 (S) yrkande 2. Digitala bibliotek, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr243 av (S) yrkande 2, 2012/13:Kr276 av (M) och 2012/13:Kr319 av m.fl. (MP) yrkande 3. vill införa digitala bibliotek där man utan kostnad ska kunna ladda ned böcker, film, musik och andra medier. ska upphovsmännen få ordentlig ersättning för detta, liknande vad som sker vid boklån på de vanliga biblioteken. Vi avsatte i vår budget medel för att inrätta digitala bibliotek . Digitala bibliotek med bra ersättningar handlar om att ta politiskt ansvar för kulturekonomin i stort och se till att fler kulturskapare kan leva på konstnärligt arbete som vi alla kan ta del av. Ersättningen skulle till en början behöva styras av politiska beslut om stödets totalsumma, men när systemet stabiliserats bör en ordning inrättas med förhandling mellan upphovsrättsinnehavare och stat och anslagen ordentligt räknas upp. Det digitala ersättningar behöver både tak och golv, precis som i dagens biblioteksersättning. Golvet behövs för att undvika administrationskostnader och taket behövs för att undvika att alltför mycket pengar går till upphovsmän som redan är ekonomiskt välbeställda. Poängen med biblioteksersättning är inte att stimulera en marknad, utan att få en stark effekt på möjligheten att arbeta med kultur. Vi tror inte på att försöka återskapa själva utlåningen av böcker som en utlåning av filer genom att tvinga användarna att installera särskilda program som raderar lånade verk . Steget från att biblioteken lånar ut fysiska exemplar till att de också låter användarna kopiera dem är inte så stort som det kan tyckas. I de flesta fall läser folk inte om böcker eller filmer som man lånar på bibliotek och om man så vill är det bara att låna dem igen. På ett digitalt bibliotek blir det särskilt poänglöst att försöka inskränka användarnas möjligheter att hantera filerna så länge man ändå kan låna om verken när som helst. Vi menar att det är avgörande att digitala bibliotek inte kräver att användarna har DRM-program installerade på sina datorer. Försöken att kryptera och kopieringsskydda filer är en av de viktigaste orsakerna till att de flesta film- och musiktjänster som finns på internet har misslyckats. Det finns också starka principiella skäl att lyfta fram att det offentliga publicerar material utan öppna standarder. I stället ser vi gärna att standardavtalet kopplas till ett krav på att verket släpps under någon av Creative Commons-licenserna. Det skulle innebära att det alltid är tillåtet att sprida verken även utanför biblioteken så länge det inte sker kommersiellt. Jag anser att det bör inrättas digitala bibliotek med ersättningssystem enligt ovan. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionen 2012/13:Kr326 (V) yrkande 1 och avslå motionerna 2012/13:Sk248 (MP) yrkande 2, 2012/13:Kr243 (S) yrkande 2, 2012/13:Kr276 (M) och 2012/13:Kr319 (MP) yrkande 3. Språkfrågor, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr331 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2011/12:U287 av och (båda KD), 2012/13:Kr206 av och (båda SD), 2012/13:Kr246 av (KD) och 2012/13:Kr299 av och (båda M). Jag anser att det föreligger starka skäl för en omarbetning av språklagen. För detta ändamål bör en utredning tillsättas med uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig kommunikation tydliggörs. Den som så önskar ska utan svårigheter kunna hitta all information utgiven av svenska aktörer på det svenska språket. Allt annat är orimligt. Dessutom anser jag det vara orimligt att de fem minoritetsspråken alltid har status som officiella språk medan svenskan endast anses officiell i internationella kontakter. För oss är det självklart att svenskan i alla sammanhang bör ha status som officiellt huvudspråk, något den har i och på men inte i . Att ge svenskan status som officiellt språk är viktigt inte minst för att stärka dess position i ett samhälle där allt fler kommunicerar bristfälligt, eller inte alls, på vårt lands huvudspråk. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr331 (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslå motionerna 2011/12:U287 (KD), 2012/13:Kr206 (SD), 2012/13:Kr246 (KD) och 2012/13:Kr299 (M). Språktolkar och teckenspråkstolkar, punkt 10 (SD) (SD) anför: Det är av avgörande betydelse att personer som är döva eller hörselskadade har tillgång till teckenspråkstolkning för att klara vardagen. Möjligheten för teckenspråkiga att få tillgång till s.k. vardagstolkning varierar över landet. Staten behöver ta ansvar för att tillgången till tolkning blir densamma oavsett var i landet man bor. Det behövs därför en översyn av statens ansvar för språktolkning och teckenspråkstolkning. Jag har emellertid valt att inte reservera mig till förmån för motion 2012/13:Kr202 (KD) eftersom jag förutsätter att regeringen arbetar med frågan. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2011/12:U287 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bidra till arameiska språkets bevarande. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Sk248 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor för utlåning av e-böcker. 2012/13:Kr202 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av staten som huvudman för språktolkning och teckenspråkstolkning. 2012/13:Kr206 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med syftet att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. 2012/13:Kr212 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiera en översyn av bibliotekslagen för att stärka det demokratiska uppdraget för våra allmänna folkbibliotek. 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av definitionen av kulturtidskrifter. 2012/13:Kr225 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur () framtida utveckling kan säkerställas som resurs för de teckenspråkiga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att etablera ett () i och . 2012/13:Kr231 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om En bok för alla och andra läsfrämjande åtgärder. 2012/13:Kr243 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskutera biblioteksverksamhetens idé och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskutera digital utveckling av bibliotek, böcker och läsande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatta insatser för att stärka läsandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda insatser för att främja läsandet bland barn och unga med invandrarbakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell bokförsörjningspolitik för maximalt läsande i befolkningen borde utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stadsdels- och kommunbibliotek, bokbussverksamhet och arbetsplatsbiblioteksverksamhet. 2012/13:Kr246 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka möjligheten att inrätta ett arameiskt/syrianskt institut i . 2012/13:Kr274 av Per Lodenius (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett europeiskt teckenspråkscentrum i . 2012/13:Kr276 av (M):