bet · H001MJU17 · 2013-04-17 00:00:00 — och (båda M) begär i motion 2012/13:MJ358 att ytterligare åtgärder vidtas för att få en mer balanserad vildsvinsstam. Man bör exempelvis underlätta möjligheterna att kunna bedriva vildsvinsjakt med särskilda jaktmedel såsom bildförstärkare och rörlig belysning. Dessutom bör tillståndsansökan för åtelkameror underlättas. I motion 2012/13:MJ362 av (M) framhålls att det är angeläget att överväga vilka sätt som finns för att minska vildsvinspopulationen och på så sätt minska de skador som vildsvinen åstadkommer. I motion 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 5 framförs att ett omfattande arbete bedrivs för att hantera de problem som kan vara förenade med vissa jaktformer. Det anses emellertid viktigt att fångstmetoder som innebär ett stort lidande för djuret inte ska vara tillåtna. Beträffande vildsvin påpekas att dessa orsakar stora skador i det svenska jordbruket. Av motionen framgår att det trots en pågående översyn av riktlinjerna för redskap vid fångst av levande vildsvin behövs ett mer aktivt arbete för att minska vildsvinsstammen. (S) framhåller i motion 2012/13:MJ296 att vildsvin är svårjagade. För att få en bra balans på stammen behövs det fler möjligheter att kunna jaga. En sådan möjlighet skulle kunna vara stora multifällor som fångar hela grupper av vildsvin för att effektivisera jakten. I motion 2012/13:MJ478 av och (båda M) påpekas att statistiken över skador som orsakas av vildsvin och över kostnaderna som skadorna medför är ytterst begränsad. Motionärerna menar att anslag till forskning om vildsvin och deras påverkan på samhället är avgörande för en framgångsrik reglering av vildsvinsstammen. När det gäller åtgärder för en balanserad vildsvinsstam anförde landsbygdsminister i svar på skriftlig fråga (2012/13:182 Avskjutning av vildsvin) följande: Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att hantera ökningen av antalet vildsvin. Bland annat har en förvaltningsplan tagits fram av som ligger till grund för länsstyrelsernas regionala förvaltningsplaner för vildsvin. Ändringar i jaktförordningen har beslutats som godkänner belysning vid åteljakt efter vildsvin och som ger möjlighet att ansöka hos om tillstånd att använda elektronisk bildförstärkare vid jakt efter vildsvin i skadedrabbade områden. Jag har tagit initiativ till att etiska riktlinjer för jakt med hund bland annat efter vildsvin, har tagits fram. Utbildningsmaterial för lokal samverkan vid vildsvinsförvaltning har utarbetats gemensamt av ett flertal aktörer, däribland och . har dessutom tagit fram riktlinjer för etisk utfodring av vilda djur. Utgångspunkten så här långt har varit att den praktiska förvaltningen bör ske lokalt genom frivillig samverkan över större områden där älgskötselområden eller licensområden för jakt efter älg kan vara lämpliga redan befintliga strukturer. Oetisk utfodring av vildsvin förekommer i vårt land . Det är ett av skälen till att den tillsatta jaktlagsutredningen bland annat ska se över möjligheten att genom lagstiftning förhindra oetisk utfodring av vilt. Förslag i denna del ska lämnas till regeringen . Jag kommer att följa utredningens arbete noga. Min målsättning är att vi ska ha en god förvaltning av vildsvinsstammen så att den inte omöjliggör ett livskraftigt lantbruk. Det är även av vikt att på olika sätt, inte minst genom samverkan över stora områden, förebygga vildsvinsproblem i de delar av landet där arten har etablerat sig. Som ovan nämnts förekommer oetisk utfodring av vildsvin, och har därför fått i uppdrag att se över frågan. I direktivet till utredningen framhålls att jakträttshavare emellanåt utfodrar vildsvin med stora mängder foder för att kunna hålla en stor stam på området i syfte att få större jaktmöjligheter. Ofta används kasserade livsmedelsprodukter som ibland kan vara direkt olämpliga för viltet. Utfodringen i sig kan vidare medföra problem även om födan inte är skadlig. Om utfodringen sker med för mycket foder eller på olämpliga platser kan närliggande jordbruk drabbas av skador. Genom 4 § andra stycket jaktlagen, som inte är straffsanktionerad, åläggs markägare och jakträttshavare en skyldighet att sörja för att viltet får skydd och stöd. I detta kan ingå att vid behov utfodra viltet. Bestämmelsen kan emellertid inte användas för att genom föreskrifter eller på annat sätt reglera utfodring får ske, mängden foder eller vilket foder som får användas. och jägarorganisationerna m.fl. har enats om riktlinjer för utfodring inom vildsvinsförvaltningen. Utfodring ska enligt överenskommelsen bara ske med spannmål eller andra oförädlade spannmålsprodukter och inte närmare jaktgräns, väg eller skadekänslig gröda än (dnr L2010/3741). Mot denna bakgrund ska utredaren överväga om frågan om utfodring av vilt bör regleras genom föreskrifter. Beträffande fångstredskap har genom 30 § jaktlagen (1987:259) delegerat till regeringen att meddela föreskrifter bl.a. om vilka vapen och jaktmedel i övrigt som får användas. Enligt 11 § jaktförordningen (1987:905) ska fångstredskap vara av godkänd typ för att få användas. prövar efter samråd med frågor om godkännande av fångstredskap. Enligt föreskrifter (NFS 2002:18) gäller för användning av fångstredskap att dessa ska vara tillverkade i enlighet med beslut om typgodkännande. anger att det finns ett godkänt fångstredskap för vildsvin, L116 . Fångstredskapet är anpassat till att endast fånga årsungar av vildsvin. I villkoren för fångstredskapet står bl.a. att det får användas mellan och och från solens nedgång fram till före solens uppgång. Fångstredskapet ska ha larm och måste vittjas senast efter det att larmet gått. Vidare kommer nya föreskrifter för användning av fångstredskap att vara klara . Arbetet med att ta fram tydliga kriterier för typgodkännande kommer troligtvis att fortlöpa . När det gäller anslag till forskning på vildsvin finansieras en stor del av den svenska viltforskningen ur Viltvårdsfonden som administreras av . I övrigt finansieras viltforskningen via statliga forskningsfinansiärer som Formas och . Det förekommer också att projekt får kombinerade bidrag från flera olika håll, t.ex. Viltvårdsfonden, Svenska Jägareförbundets Forskningstjugan och WWF. tilldelas medel från Viltvårdsfonden till viltforskning. Verket utlyser medel med syftet att utveckla vetenskapligt baserad kunskap för hållbar förvaltning av vilt som naturresurs. Forskningen ska ta sin utgångspunkt i de prioriterade frågor som finns beskrivna i ramprogram för viltforskning som gäller (20092014). Enligt databas över projekt som är finansierade med pengar från Viltvårdsfonden pågår sex forskningsprojekt som rör vildsvin. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att det behövs mycket kunskap för att både viltförvaltning och jakt ska kunna bedrivas på ett sätt som är effektivt, långsiktigt hållbart och etiskt försvarbart. Kunskap från viltforskningen är betydelsefull för beslut på alla nivåer från regering och länsstyrelser till jaktlag och den enskilda jägaren. Den information som framkommer via viltforskningen är även till gagn för näringar och allmänhet. Med detta avstyrks motionerna 2012/13:MJ233 (M) yrkande 1, 2012/13:MJ358 (M), 2012/13:MJ362 (M), 2012/13:MJ426 (S) yrkande 5, 2012/13:MJ296 (S) och 2012/13 MJ478 (M). Jakt med lös hund Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (MP) om att hundföraren ansvarar för hundens säkerhet vid jakt med lös hund. Jämför reservation 6 (MP). I motion 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhålls att det är hundföraren som ansvarar för hundens säkerhet vid jakt med lös hund. I områden där det kan uppstå konflikter med rovdjur behövs mer utbildning om hundsäkerhet vid jakt med lös hund. Utbildningen kan exempelvis vara kopplad till jägarexamen. är den rovdjursart som har den största konfliktpotentialen när det gäller angrepp på hundar. Enligt Viltskadecenter finns det ingen åtgärd som alltid förebygger rovdjursangrepp på hund, men det finns flera åtgärder som fungerar bra i vissa situationer. Här kan vargtelefon nämnas, vilket innebär att sändarförsedda vargars position rapporteras i form av den milruta där vargarnas position senast fastställdes. På så vis kan man undvika att släppa jakthundar i det område där vargen befinner sig. Metodens svaghet är att vargarna rör sig ungefär och alltså kan befinna sig utanför den rapporterade milrutan bara någon timme . I de flesta revir med sändarvargar är heller inte alla vargar sändarförsedda. Vidare kan hundägare använda halsband med pingla på hunden under jakten. Sådana halsband kan enligt Viltskadecenter vara ett sätt att minska risken för angrepp av varg. Det finns också ett samband mellan antalet vargar i reviret och risken för angrepp. Många jägare med jakthund har inte möjlighet att välja om de ska släppa hunden i ett vargrevir eller i ett område utan känd vargförekomst. En del har emellertid möjlighet att välja i vilket vargrevir de ska släppa hunden. I dessa fall innebär det en halvering av risken för vargangrepp på hunden om man släpper hunden i ett revir med ett revirmarkerande par i stället för ett revir med en familjegrupp av varg. Oavsett om jakt bedrivs med eller utan hjälp av hund ska jakten enligt 27 § jaktlagen (1987:259) bedrivas så att viltet inte utsätts för onödigt lidande och så att människor och egendom inte utsätts för fara. I syfte att förhindra de effekter som anges i bestämmelsen finns i lagstiftningen ett antal bestämmelser som reglerar användningen av hund vid jakt. Enligt 16 § lagen om tillsyn av hundar och katter (2007:150) ska 1 mars20 augusti hundar hållas under sådan tillsyn att de hindras från att springa lösa i marker där det finns vilt. ska hundar hållas under sådan tillsyn att de hindras från att driva eller förfölja vilt, när de inte används vid jakt. I 1619 §§ jaktförordningen (1987:905) finns dock bestämmelser om att jakthundar som är lämpade för jaktändamål under vissa förutsättningar trots det får användas vid tillåten jakt och vid jaktträning. Det finns detaljerade bestämmelser om när och efter vilket viltslag man får använda hund som förföljer, hund som inte förföljer vilt och hund som används vid jakt under jord (16 §). Jakt eller jaktträning med hund ska bedrivas på ett sådant sätt att viltet med hänsyn till hundens egenskaper eller snö-, is-, eller temperaturförhållanden inte utsätts för onödiga påfrestningar (18 § andra stycket). Om det behövs till skydd för viltet har dessutom möjlighet att meddela föreskrifter om att hundar som förföljer vilt inte får användas vid jakt efter vissa viltslag, att hundar i marker där det finns vilt ska hållas under sådan tillsyn att de hindras från att löpa lösa även än 1 mars20 augusti eller att hundar ska hållas kopplade (19 §). Användning av hund vid jakt har gamla traditioner i . Det bedrivs en målmedveten avel för att få fram så lämpliga hundar som möjligt för de olika jaktformerna och för eftersök. En viktig förutsättning för en framgångsrik viltförvaltning och eftersöksverksamhet är användningen av icke kopplade hundar. beslutade regeringen om ändringar i 28 § jaktförordningen (1987:905). Ändringen innebär att en person som dödat ett rovdjur för att freda ett tamdjur ska anmäla händelsen till och inte till Polisen, vilket man tidigare gjort. Förändringen innebär att kommer att göra en första bedömning, och om det sedan finns misstanke om brott ska anmäla händelsen till Polisen. Syftet med förordningsändringen är att underlätta ett effektivt skydd för tamdjur samt att stödja djurägare som drabbats av rovdjursangrepp. Med detta avstyrks motion 2012/13:MJ479 (MP) yrkande 8. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M, MP och V) om jakt- och viltvård som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP) och 4 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat . Detta har gjorts i betänkandena /12:MJU13 och 2010/11:MJU8. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Jaktlagstiftningen, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:MJ479 yrkande 10. Regeringen beslutade om en översyn av jaktlagstiftningen, något som också föreslagit. Däremot saknas utredningens bedömning när det gäller att belysa frågan om det vore lämpligare att samla jaktreglerna under . Inte heller finns frågan om talerätt för bl.a. miljöorganisationer med i utredningsdirektivet, trots att utredningen menar att bristen på talerätt för miljöorganisationer i dagens jaktlagstiftning kan strida mot Århuskonventionen. Vi anser därför att utredningen i tilläggsdirektiv bör ges i uppdrag att även belysa dessa frågor. Detta bör ge regeringen tillkänna. Regelverket om ersättning för viltskador, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:MJ479 yrkande 7. Skadeförebyggande åtgärder bör prioriteras i områden som av länsstyrelserna identifierats som lämpliga områden före etablering av varg. Därtill behövs en översyn av regelverket för ersättningar för viltskador och förebyggande åtgärder. Det framstår t.ex. som direkt motsägelsefullt att hjortar i hägn i vissa avseenden behandlas som tamdjur men inte berättigar till ersättning för skador från rovdjur. Samhällets ersättningar för viltskador och bidrag till förebyggande åtgärder ska också ses som en nödvändig del i samhällets satsningar på att bevara natur- och kulturvårdande djurhållning Det kan vara rimligt att lämna viss ersättning för underhåll av viltstängsel. Också ersättningsnivåer behöver ses över. Detta bör ge regeringen tillkänna. Ersättning för viltskador och förebyggande åtgärder, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:MJ484. Ett av motiven för samhället att ge ersättning för skador på grund av rovdjur, är att förbättra förutsättningarna för jordbrukare, fiskare och renägare att samexistera med de stora rovdjuren och sälarna. Enligt viltskadeförordningen kan staten dels lämna bidrag för åtgärder för att förebygga skada av vilt, dels lämna ersättning för skada som orsakats av vilt. Vid prövningen av bidrags- och ersättningsärenden ska särskilt beaktas om viltet får jagas, skadans omfattning samt möjligheten att genomföra en effektiv skyddsjakt eller andra skadeförebyggande åtgärder. En generös ersättning ger möjlighet till att ha en rovdjurspolitik som är acceptabel ur flera aspekter, som den möjliggör för jordbrukare, fiskare och renägare att utöva sina respektive yrken. Detta bör ge regeringen tillkänna. Det allmänna uppdraget, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:MJ479 yrkande 9. Den nuvarande konstruktionen för det så kallade allmänna uppdraget som finansieras av medel från Viltvårdsfonden är en kvarleva från en annan tid och bör upphöra. Vi anser att det är en bättre ordning att regeringen specificerar i allmänna termer vilka ändamål som medel får sökas för (eller, när det gäller t.ex. eftersök av trafikskadat vilt, vilka tjänster som önskas upphandlas) och att intresserade organisationer får söka medel från en utsedd myndighet, i konkurrens med andra sökande. Vi anser att är en lämplig myndighet i detta fall. Verket har redan upparbetade rutiner för att hantera ansökningar från olika typer av ideella organisationer. Detta bör ge regeringen tillkänna. Jakt på vildsvin m.m., punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:MJ426 yrkande 5 och avslår motionerna 2012/13:MJ233 yrkande 1, 2012/13:MJ296, 2012/13:MJ358, 2012/13:MJ362 och 2012/13:MJ478. Vildsvinen orsakar stora skador i det svenska jordbruket. Ett mer aktivt arbete behövs för att minska stammen. Det är dock viktigt att fångstmetoder som innebär ett stort lidande för djuret inte ska vara tillåtna. Ett omfattande arbete bedrivs för att hantera de problem som kan vara förenade med vissa jaktformer. ser nu över riktlinjerna för redskap vid fångst av levande vildsvin. Detta bör ge regeringen tillkänna. Jakt med lös hund, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:MJ479 yrkande 8. Jakt med lös hund är en aktivitet som förknippats med konflikter med varg. anser att vargpolitiken måste utgå från att det i första hand är hundföraren som ansvarar för hundens säkerhet. I områden där det kan förekomma konflikter med rovdjur behövs mer utbildning om hundsäkerhet vid jakt med lös hund, t.ex. kopplad till jägarexamen. I områden med vargförekomst bör t.ex. så kallade vargpinglor eller annan skyddsutrustning användas. Systemet med vargtelefon som ger information om aktuella rörelser inom vargreviren bör utnyttjas. Vid behov bör det prövas att avlysa vissa områden för jakt med drivande hund inom vargreviren. Detta bör ge regeringen tillkänna. Fjälljakt m.m. (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regeringen har lämnat besked hur man avser att hantera det tillkännagivande om fjälljakt som gjorde 2012. Frågan ska begravas i en maratonutredning. Vi är kritiska till denna hantering som gör att vi inte kan ta upp frågan i en riksdagsdebatt. Vi har tidigare ifrågasatt regeringens beslut att ändra rennäringsförordningen vilket ledde till att småviltsjakten i de svenska fjällen öppnades upp för jakt på samma villkor för jägare oavsett om de är bosatta i eller inte. Upprinnelsen till de ändrade reglerna var en försiktig förfrågan från till den då helt nytillträdda borgerliga regeringen . Frågan gällde om möjligen bröt mot tjänstedirektivet och om i så fall eventuellt skulle göra något åt det. I stället för att starta en dialog med kommissionen valde regeringen att ändra reglerna direkt. Det var ett kontroversiellt beslut som upprörde många. Debatten har varit i full gång och regeringsföreträdarnas argument för förändringen har varit många och skiftande . Inget av dem har dock varit hållbart. Detta ledde till att en majoritet i beslutade att tillkännage följande: Regeringen bör långsiktigt trygga fjälljakten och i det arbetet ompröva bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen som den var utformad före förändringen . Detta kan inte ha kommit som en nyhet för regeringen. Ett liknande tillkännagivande hade majoritet i miljö- och jordbruksutskottet . Regeringen hade därmed haft på sig att komma till en lösning i frågan. har regeringen beslutat att lägga in frågan om fjälljakten i en utredning som ska komma med sitt betänkande om . Vi är mycket kritiska till detta och menar att regeringen på detta sätt försöker kringgå riksdagsmajoritetens vilja. Utredningen i övrigt gäller en helhetsöversyn av jaktlagstiftningen. Fjälljakten regleras dock i en förordning, vilken regeringen kan ändra under vilket regeringssammanträde den vill precis som den gjorde 2007. Det finns ingen anledning att frågan ska ligga i en utredning om jaktlagstiftningen. Det tyder på både brist på mod, vilja och intresse från regeringen att lösa problemen. Likaså har regeringen valt att lägga in frågan om det parallella nyttjandet av jaktmarken av såväl samer som andra jaktlag i utredningen. miljö- och jordbruksutskott beslutade i betänkande 2010/11:MJU6 att tillkännage för regeringen att göra en översyn av frågan. Dubbelregistreringen skapar onödig konflikt mellan samebyar och ortsbefolkning. Vi menar att detta är något som regeringen omgående bör hantera. I översynen av möjligheterna att undanröja den dubbla jakträtten ska regeringen återkomma till med ett förslag i frågan. I översynen bör det enligt utskottets beslut presenteras förslag på hur man löser de situationer som kräver kompensation. Till vår stora besvikelse har regeringen dock inte mäktat med att lösa problemen med dubbelregistreringen av älgjaktmarker. I stället har detta, liksom den föregående frågan, begravts i jaktutredningen som ska presentera förslag först nästa mandatperiod. Det parallella nyttjandet av jaktmarken av såväl samer som andra jaktlag skapar onödig konflikt mellan samebyar och ortsbefolkning. Det går inte att, likt regeringen, undvika frågan genom att hänvisa till en lagskyddad dubbel jakträtt i området och begrava frågan i en långdragen utredning. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter vi framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:MJ233 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över jaktlagstiftningen i syfte att tillåta en ökad jakt på vildsvin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att begära undantag från EU:s fågeldirektiv och införa allmän jakttid på korp. 2012/13:MJ253 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en kartläggning av skadeskjutningsfrekvenser vid fågeljakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hageljakt och jakt på flygande fåglar. 2012/13:MJ259 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på att obligatoriska, årliga skjutprov införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda bågjakt. 2012/13:MJ296 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta multifällor för vildsvin. 2012/13:MJ350 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fäbodjordbruket bör ha samma rätt i jaktförordningen som de som har sina tamdjur inhägnade. 2012/13:MJ358 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare åtgärder för att få en mer balanserad vildsvinsstam. 2012/13:MJ362 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att minska skadeverkningarna orsakade av vildsvin. 2012/13:MJ363 av Finn m.fl. (M):