bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 3 (SD). Under 30 anslag beräknas ersättning för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor. Regeringen föreslår att anvisar 13 för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor . Regeringen föreslår i propositionen en rad olika förändringar av anslagen för de olika lärosätena. Nedan redovisas regeringens förslag till övergripande satsningar med påverkan på lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning. Ökade anslag till universitet och högskolor De statliga anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning utgör basen för den forskning som bedrivs vid lärosätena. Universitet och högskolor bär den nyfikenhetsstyrda grundforskningen, men också delar av den behovsmotiverade forskningen. Staten ställer höga krav på att den forskning som bedrivs ska hålla hög kvalitet och att den kan bidra till samhällets utveckling, offentliga verksamheters effektivitet och näringslivets konkurrenskraft. Det är viktigt att universitet och högskolor ges förutsättningar att kunna fatta långsiktiga beslut, vilket bl.a. innebär att lärosätena bör ha ett stort eget handlingsutrymme för bedömningar och prioriteringar av vilken forskning som ska bedrivas vid ett lärosäte och på vilket sätt. Genom de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning skapas möjlighet att ge goda villkor för forskare i form av tryggare finansiering och fler anställningar. Anslagen fyller också en viktig funktion för att möjliggöra ett risktagande där det krävs större långsiktighet än vad kortare projektbidrag kan ge. Regeringen bedömde därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka i nivå med totalt –2016. Regeringen föreslår därmed att anslagen för forskning och forskarutbildning ökas med 2014. Anslagen beräknas öka med ytterligare 2016. Regeringen anser att det är viktigt att skapa incitament för höjd kvalitet i forskning. Av de befintliga anslagen för forskning och forskarutbildning fördelas efter kvalitetsindikatorerna publiceringar och citeringar samt externa medel. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömde regeringen att bör av de direkta anslagen omfördelas efter kvalitetsindikatorerna. Regeringen föreslår därför att den andel av de ökade anslagen till forskning och forskarutbildning som tillförs omfördelningen höjs från . Fördelningen av nya medel och omfördelningen av medel från anslagen för forskning och forskarutbildning görs i enlighet med vad som beskrivs i propositionen Forskning och innovation. De universitet och högskolor som ingår i resursfördelningsmodellen föreslås få ökade anslag för forskning och forskarutbildning med . Fördelningen är utformad så att alla universitet och högskolor får ett tillskott om av sitt anslag för forskning och forskarutbildning. av respektive universitet och högskolans anslag för forskning och forskarutbildning ingår i den föreslagna omfördelningen. Totalt omfattar omfördelningen . Av dessa omfördelas i denna proposition mellan lärosätena. Det får till följd att omfördelningen av medel inkluderar ett större belopp jämfört med de senaste årens omfördelning. Ett tillskott av forskningsmedel tilldelas även vissa högskolor som inte ingår i resursfördelningsmodellen. i och Försvarshögskolan föreslås få ökade anslag för forskning och forskarutbildning med vardera. För att stärka vårdforskningen vid och Sophiahemmet Högskola föreslås att bidragen till dessa ökar med 7 respektive . Sammantaget omfattar dessa ökningar . Enligt beslut (prop. 2012/13:1, utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) kommer verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola att ingå i en högskola fr.o.m. . Syftet är bl.a. att främja utvecklingen och kvaliteten i den konstnärliga forskningen. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) presenterades en satsning med en ökning av anslagsnivån på totalt för perioden –2016 för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning vid den planerade nya högskolan, varav anvisades till dramatiska högskola med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att ytterligare anvisas . De senaste årens satsningar på konstnärlig forskning och utveckling har varit betydelsefulla för det konstnärliga forskningsfältet. Genom införandet av konstnärlig doktorsexamen har den konstnärliga forskningen stärkts ytterligare. Tre lärosäten har tillstånd att utfärda konstnärlig examen på forskarnivå: , och . Regeringen anser att satsningen på konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå bör fortsätta. I propositionen Forskning och innovation gör regeringen bedömningen att det är angeläget att stärka den konstnärliga forskningen. En viktig del i en sådan förstärkning är den ovan nämnda satsningen på konstnärlig forskning i . Förutom denna satsning aviserade regeringen att anslagsnivån för forskning och forskarutbildning till , och bör öka med totalt för konstnärlig forskning och konstnärlig forskarutbildning –2016. Med anledning av budgetpropositionen anvisades Lunds och vardera och för detta ändamål. Regeringen föreslår i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen att anslagen för Lunds respektive ökar med vardera och anslaget för med 2014. Science for Life Laboratory Det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning, Science for Life Laboratory (SciLifeLab), är ett vetenskapligt centrum för storskaliga gen- och proteinstudier inom molekylärbiologisk och medicinsk forskning. Ett av de främsta målen för verksamheten vid SciLifeLab är att förklara den molekylära grunden för komplexa sjukdomar. SciLifeLab är en nationell resurs som drivs av fyra lärosäten (, , och Kungl. tekniska högskolan). Centrumet är knutet till Kungl. Verksamheten regleras i förordningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning. SciLifeLab finansieras delvis genom den satsning på strategiska forskningsområden som regeringen presenterade i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades satsningen för vidare uppbyggnad av ett nationellt forskningscenter (SciLifeLab) med en ökning av anslagsnivån med totalt –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen beräknar att ytterligare bör anvisas 2016 för detta ändamål. I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 8 understryks vikten av forskning vid alla lärosäten. Motionärerna anför att forskningsresurserna är ojämnt fördelade mellan lärosätena och att de fem största universiteten tillsammans tar emot av intäkterna. I yrkande 9 betonas vikten av forskningsanknuten högre utbildning i hela landet. Motionärerna föreslår att forskningsresurserna ökas så att varje lärosäte ges per helårsstudent och år. I motion 2013/14:Ub244 av (S) föreslås att ett forskning instiftas vid . Motionärerna anför i motion 2013/14:Ub334 av m.fl. (S) att en ökad satsning på de mindre lärosätena, som ofta har en väl utvecklad samverkan med det regionala näringslivet, skulle ge en än bättre effekt av de medel som anslås till forskningsverksamhet. Mot den bakgrunden begärs ett tillkännagivande om medel till forskning vid . I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del föreslås ett högre anslagsbelopp på anslaget som avser forskning och forskarutbildning vid Linnéuniversitetet respektive . Detta innebär sammantaget att anslagen ökar med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna föreslår medel till högskoleutbildningar inom skog och trä, gruva och samt turism inom ramen för en satsning på landsbygden. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av hög kvalitet i forskning. I och med den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) introducerades ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen till forskning och forskarutbildning vid respektive lärosäte enligt vissa kvalitetsindikatorer. Syftet med modellen är att premiera kvalitet i forskningen samt att ge ledningarna för lärosätena incitament att vidta åtgärder för att höja kvaliteten i den forskning som bedrivs vid lärosätena. När det gäller fördelning av forskningsmedel vill utskottet framhålla att forskning av hög kvalitet kan finnas vid alla lärosäten. har också alla högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå inom områden som speglar de forskningsprofiler som finns vid högskolan (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Utskottet anser att det är angeläget att alla universitet och högskolor får del av de nya resurser som tilldelas forskningsanslagen. Utskottet välkomnar därför att detta säkerställs genom att alla universitet och högskolor som omfattas av resursfördelningsmodellen garanteras ett tillskott om till anslagen för forskning och forskarutbildning . Utskottet vill också påminna om att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor föreslås öka med 600 miljoner i enlighet med vad regeringen aviserade i bl.a. propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) som också sedermera ställt sig bakom. Enligt utskottet finns det genom den pågående ökningen av anslagen för forskning och forskarutbildning goda förutsättningar att bedriva forskning vid samtliga lärosäten. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att de statliga forskningsanslagen sammanlagt ökar med –2016. Det innebär en resursökning (prot. 2012/13:52) och är den i särklass största resursökningen för svensk forskning och dess nyttiggörande som har skett under en så . Utskottet vill betona att en sådan kraftfull resursökning medför långsiktighet och stabilitet i forskningspolitiken. När det gäller basresursen anser utskottet, i likhet med tidigare (t.ex. i bet. 2012/13:UbU3 s. 36), att nivån är väl avvägd. Beträffande motionsyrkanden om satsningar på vissa specifika områden vill utskottet betona att den största delen av den statliga forskningsfinansieringen går till universitet och högskolor i form av de direkta anslagen. Det innebär att lärosätena får ett stort eget handlingsutrymme för att bedöma och prioritera vilken forskning som ska bedrivas och hur den ska genomföras. Utskottet vill avslutningsvis understryka att långsiktigheten i regeringens forskningspolitik har stärkt och kommer att ytterligare stärka som forskningsnation. Mot bakgrund av ovanstående tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub244 (S), 2013/14:Ub334 (S), 2013/14:Ub517 (SD) i denna del samt 2013/14:Ub570 (S) yrkandena 8 och 9. 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionen avslås. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå, behörighetsgivande samt högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Anslaget omfattar , i , Stiftelsen , Teologiska Högskolan, , Evangeliska Frikyrkan, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag . Motionärerna föreslår satsningar för att öka lärartätheten med ett långsiktigt syfte att rätta till resursbristen vid universitet och högskolor. Medel för detta aviseras på nya anslag (se nedan). Utskottet anser att regeringens förslag till anslagsnivå är väl avvägt (motionsyrkandet behandlas även under avsnittet Förslag till nya anslag i motioner). Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motion 2013/14:Ub517 (SD) i denna del. 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. godkänner vad regeringen föreslår i fråga om krav på lämplighet vid antagning till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen i en försöksverksamhet. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 4 (V). Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning och forskning inom högskoleområdet. Anslaget får även användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Anslaget får även användas för bidrag för tolk- och teckenspråklärarutbildningar i folkhögskolors regi. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för . Regeringens förslag innebär bl.a. följande . Anslaget föreslås öka med för att finansiera satsningen med en särskild kompletterande pedagogisk utbildning och med för att utveckla valideringen av lärares yrkeserfarenheter inom Lärarlyftet. Anslaget föreslås öka med för att utöka verksamheten med kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Anslaget föreslås därutöver öka med för bidrag för waldorflärarutbildning. Anslaget föreslås minska med till följd av att regeringens satsning på forskarskolor och vidareutbildning av obehöriga lärare successivt minskas. Anslaget föreslås minska med för att finansiera delar av utbyggnaden av vård- och civilingenjörsutbildningarna som inleddes och 2013. Anslaget föreslås minska med för att finansiera ett utökat uppdrag till utvärdering och med för att finansiera ökade kostnader för studiemedel. Anslaget föreslås minska med till följd av att medlen för att stimulera lärosätessammanslagningar bedöms kunna minska. Från anslaget föreslås att det engångsvis överförs till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för att finansiera kapitaltillskott till . Sammanlagt som tidigare betalats ut från detta anslag till lärosäten för särskilda uppgifter föreslås överföras till särskilda åtaganden under anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor respektive anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet. Det gäller spetsutbildningar i entreprenörskap vid Lunds och samt , stödåtgärder för studenter med funktionsnedsättning som förmedlas av samt bidrag för matematiksatsningar som genomförs av . Från anslaget föreslås överföras till anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för kvalitetsbaserad resursfördelning. Från anslaget föreslås överföras till anslaget 2:1 för förstärkt kvalitetsutvärdering och utveckling av den chefsutbildning för universitet och högskolor som myndigheten ansvarar för. Totalt som tidigare utbetalats som bidrag från detta anslag för stödåtgärder inom ramen för EU-program föreslås överföras till anslaget 4:1 Internationella program. Till anslaget 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå föreslås överföras som kompensation för ökade lokalkostnader. Till anslaget 1:1 Statskontoret inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslås överföras mot bakgrund av att rektorerna vid de statliga universiteten och högskolorna omfattas av regeringens chefsutvecklingsprogram. Regeringen avser inom ramen för anslaget fördela för vidareutbildning av obehöriga lärare, kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå samt forskarskolor för lärare och förskollärare. Omfattningen av vidareutbildningen av obehöriga lärare beräknas bli något lägre än budgeterat, varför utrymme skapas för att inom ramen för anslaget dels täcka de ökade kostnader som uppstår för forskarskolorna 2014 och 2015 till följd av förseningar i verksamheten, dels utnyttja vissa medel för kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Regeringen avser vidare att använda till att finansiera en försöksverksamhet med krav på lämplighet vid tillträde till lärar- och förskollärarutbildning (se särskilt avsnitt nedan). från anslaget är avsedda att användas för att utveckla den verksamhetsförlagda delen av lärar- och förskollärarutbildningarna och för valideringsinsatser i yrkeslärarutbildningen. är ett bidrag på avsett att lämnas till ett kandidatprogram i teckenspråk och tolkning vid . från anslaget är avsedda att disponeras av Myndigheten för för bidrag i fråga om vissa tolk- och teckenspråklärarutbildningar. från anslaget är avsedda att fördelas på insatser för att stärka studentinflytandet. från anslaget är avsedda att fördelas till de universitet som har fått medel för att starta innovationskontor inom ramen för det berörda . från anslaget är avsedda att användas för att stimulera lärosätessammanslagningar. från anslaget är avsedda att fördelas till ett antal lärosäten för kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Regeringen avser vidare att inom ramen för anslagets ändamål fördela medel under anslaget genom att bl.a. lämna bidrag för internationella forskningssamarbeten, till , Svenska studenthemmet i , för informationsinsatser i utlandet och svenskundervisning i utlandet samt för vissa stipendier och verksamheten med utlandskontor vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Från anslaget avser regeringen att finansiera avvecklingen av , Verket för högskoleservice och Internationella programkontoret för utbildningsområdet samt eventuella utvecklingskostnader inom och Universitets- och högskolerådet som inte ryms inom respektive myndighets anslag. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Försöksverksamhet med krav på lämplighet vid antagning till lärarutbildning Regeringen, , , Kommuner och Landsting samt enades om förändringar i fråga om bl.a. en försöksverksamhet med lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen. Det är enligt regeringen viktigt att sökande som antas till lärar- och förskollärarutbildning bedöms vara lämpliga i en kommande yrkesutövning och har reflekterat över sitt utbildnings- och yrkesval. En bedömning av den sökandes lämplighet ger också den sökande en tidig återkoppling på sitt yrkesval. Det innebär även att sökande som kan anses uppenbart olämpliga för en kommande yrkesutövning inte kommer i fråga för tillträde till lärar- och förskollärarutbildning. kan det dröja till slutet av en utbildning innan en student som inte passar som lärare eller förskollärare får besked om detta. Det skulle alltså vara en fördel för såväl sökande som för den framtida skolan om man redan i ett tidigt skede kunde göra en bedömning av om en person passar för lärar- eller förskolläraryrket. En ordning med lämplighetsprövning kan också, tillsammans med andra åtgärder som presenteras i budgetpropositionen, bidra till att kvaliteten i verksamheten vid skolan eller förskolan och på aktuella utbildningar höjs. När det gäller antagningen till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen vid statliga universitet och högskolor kan det därför finnas skäl att överväga krav på att bara den som är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket får antas. Innan frågan om att eventuellt införa ett sådant krav kan avgöras anser regeringen dock att det bör genomföras en försöksverksamhet där krav på sökandes lämplighet ställs, och att denna verksamhet bör utvärderas noga. När en sådan försöksverksamhet genomförs bör det, vilket också flera universitet har framhållit, ställas höga krav på rättssäkerheten för de sökande. Resultatet av en bedömning av de sökandes lämplighet bör i försöksverksamheten ligga till grund för såväl behörighet som urval till de aktuella utbildningarna. En försöksverksamhet bör genomföras i begränsad omfattning vid några statliga universitet och högskolor som har aktuella examenstillstånd. Att genomföra en försöksverksamhet ligger också i linje med vad som anförs i betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) där det framgår att möjligheterna att anordna lämplighetsprov för antagning till lärarutbildning bör undersökas. Den försöksverksamhet som bör genomföras ska innebära att de lärosäten som deltar i verksamheten ges möjlighet att pröva olika modeller för lämplighetsbedömning. Detta skapar också förutsättningar att få praktiska erfarenheter av sådana bedömningar. En försöksverksamhet bidrar också till att få ett underlag kring vad ett eventuellt krav på lämplighet får för konsekvenser när det gäller sökandebild och studentunderlag. Försöksverksamheten bör påbörjas och pågå för att därefter utvärderas noga, så att man efter noggrann prövning kan ta ställning i frågan om huruvida ett krav på lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket vid antagningen till de aktuella utbildningarna bör införas generellt. Försöksverksamheten innebära att deltagande universitet och högskolor inledningsvis tar fram och utprövar hur försöksverksamheten bör genomföras för att därefter låta krav på lämplighet tillämpas skarpt i samband med antagning. Bestämmelser om tillträde till högskoleutbildning finns i huvudsak i 7 kap. högskoleförordningen (1993:100). Frågor om krav på behörighet och urval vid tillträde till högskoleutbildning har också underställts godkännande vid ett flertal tillfällen (se t.ex. prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). bör därför godkänna att det i en försöksverksamhet vid statliga universitet och högskolor får ställas krav på att den som antas till en utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket. Regeringen avser att i en förordning meddela nödvändiga föreskrifter om bl.a. krav på lämplighet vid antagning under försöksverksamheten. har i sina synpunkter lyft fram angelägna frågor om bl.a. rättssäkerhet. Enligt regeringens mening är sådana frågor viktiga att beakta inför den senare delen av försöksverksamheten. Regeringen avser att utforma föreskrifterna för försöksverksamheten i samverkan med de berörda myndigheterna. Vidare avser regeringen också att lämna ett uppdrag om verksamheten till Universitets- och högskolerådet, som bör ansvara för samordningen av verksamheten. I ett sådant uppdrag bör ingå att utgöra metodstöd för deltagande universitet och högskolor och i samband med detta beakta frågor om kvalitet och rättssäkerhet. Försöksverksamheten kommer att innebära kostnader för de deltagande lärosätena i samband med planering och genomförande av lämplighetsbedömningar och för Universitets- och högskolerådet när det gäller samordning av verksamheten. Regeringen avser därför att fördela för försöksverksamheten 2014 inom ramen för medel som anvisas till anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, och beräknas lika mycket behöva fördelas. I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslagsbeloppet med i förhållande till regeringens förslag . Motionärerna anser inte att det finns skäl att avsätta medel för att stimulera lärosätessammanslagningar. Enligt motionärerna ska lärosäten gå samman om det finns förtjänster av att göra så och inte på grund av utlovade medel.