bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Utredningen ska återkomma med förslag i slutbetänkandet. Motionerna 2013/14:Sf377 (S) yrkande 11, 2013/14:Ub572 (S) yrkande 21, 2013/14:Sf271 (S), 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 4, 2013/14:Sf226 (FP) och 2013/14:Sf259 (KD) avstyrks med det anförda. Rehabiliteringen av personer med ersättning från sjukförsäkringen har länge kritiserats bl.a. för att alldeles för många har upplevt att de har hamnat mellan stolarna och att de inte har fått det stöd de förväntat sig samt att uppdragen till de inblandade aktörerna har varit både otydliga och ologiska. Som utskottet konstaterat i tidigare avsnitt har emellertid en stor del av regeringens satsningar, t.ex. införandet av en reformerad sjukskrivningsprocess, syftat till att motverka alltför långa sjukskrivningar och få till stånd tidiga och aktiva insatser. Regeringen har vidare infört en arbetslivsintroduktion, en rehabiliteringsgaranti inom hälso- och sjukvården och har anslagit medel för och Arbetsförmedlingens samarbete om rehabiliteringsinsatser. Vidare bedrivs finansiell samordning genom som behöver samordnade insatser. Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsförhållandena anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsgivaren ska vidare se till att det i hans eller hennes verksamhet finns en på ett lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för att fullgöra de uppgifter som arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen och 30 kap. socialförsäkringsbalken. Arbetsgivaren ska lämna de upplysningar till som behövs för att den försäkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas och även i övrigt medverka till detta. Arbetsgivaren ska också svara för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas. Enligt proposition 2006/07:59 Vissa sjukförsäkringsfrågor m.m. innebär detta t.ex. att utreda vilka rehabiliteringsåtgärder som kan vara möjliga att vidta på arbetsplatsen. I insatser i rehabiliteringskedjan framgår att de sjukskrivna i stor utsträckning är nöjda med stödet från arbetsgivaren när det gäller anpassning av arbetsuppgifter och omplacering till annat arbete hos arbetsgivaren. anges i rapporten att det finns en otydlighet vad gäller arbetsgivares ansvar och roll i rehabiliteringsarbetet. Utskottet kan med det anförda konstatera att regeringen genom olika åtgärder har förnyat, stärkt och utvecklat rehabiliteringen och att sjukskrivna i stor utsträckning är nöjda med stödet från arbetsgivaren. Motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkandena 8 och 11, 2013/14:Sf213 yrkande 2, 2013/14:Sf287 (S), 2013/14:So618 (S) yrkande 2 och 2013/14:Sf219 (V) yrkandena 2 och 6 avstyrks därmed. Även motion 2013/14:Sf303 (S) avstyrks. Utskottet ser inte något skäl till att ställa sig bakom initiativ angående inrättandet av en rehabiliteringsombudsman. Motion 2013/14:Sf219 (V) yrkande 5 avstyrks därför. Av av Finansiell samordning framgår att över hälften av deltagarna i finansiell samordning (Finsam) är . Flertalet förbundsstyrelser prioriterar målgruppen unga med aktivitetsersättning. rekommenderar också samordningsförbunden att prioritera denna grupp. Trots att unga med aktivitetsersättning är en prioriterad grupp går det inte att säga att det finns tillräckliga insatser för gruppen inom den verksamhet som samordningsförbunden finansierar. Om gruppen unga med aktivitetsersättning ska få tillräckligt stöd behöver enligt rapporten arbetet med att fånga upp denna grupps behov förbättras. I regleringsbrevet för anges att stödet till unga med aktivitetsersättning ska utvecklas ytterligare, för att underlätta inträde eller återgång till arbetsmarknaden. och Arbetsförmedlingen ska i sitt samarbete, inom ramen för samordningsförbundens verksamhet och genom samverkan med andra relevanta aktörer, stödja unga med aktivitetsersättning som har behov av arbetslivsinriktad rehabilitering eller samordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnå eller förbättra sin arbetsförmåga. Utskottet delar regeringens uppfattning att andelen unga med aktivitetsersättning som ska kunna delta i rehabiliteringsåtgärder behöver öka, vilket även anges i nämnda regleringsbrev för . Med det anförda är motion 2013/14:Sf233 (KD) i vart fall delvis tillgodosedd och avstyrks. Reglerna för sjukersättning ändrades från , vilket innebär bl.a. att sjukersättning endast kan beviljas om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Utgångspunkten för förslaget var att sjukersättning endast ska komma i fråga om den försäkrades arbetsförmåga på grund av sjukdom är stadigvarande nedsatt och rehabilitering inte bedöms kunna leda till att någon arbetsförmåga återfås. I allmänhet finns då inget behov av arbetsinriktad rehabilitering. För den som har beviljats sjukersättning och där det ändå kan finnas möjlighet att genom rehabilitering återfå arbetsförmåga, kan insatser genom samordningsförbunden vara en möjlighet. Med det anförda avstyrks motion 2013/14:Sf244 (S). Med anledning av tillkännagivande om att regeringen bör föreslå en ordning som säkerställer att människor som behöver det får rehabiliteringsinsatser för återgång i arbete innan de har nått den bortre tidsgränsen för sjukpenning kan utskottet konstatera att regeringen har uppdragit åt att säkerställa att den försäkrades rehabiliteringsbehov utreds innan den försäkrade når den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkande 10, 2013/14:Sf350 (MP) yrkande 3 och 2013/14:Sf219 (V) yrkande 8. Utskottet anser att företagshälsovården är en viktig aktör i arbetet med rehabilitering och arbetsförmågebedömning. Utskottet noterar att företagshälsovårdsföretag ska kunna erbjuda tjänster inom det nya stödet till arbetsgivarna och därmed få ersättning från staten. Motion 2013/14:Sf370 (KD) avstyrks med det anförda. För långtidssjukskrivna som står mycket långt från arbetsmarknaden kan förrehabilitering enligt utskottets mening vara ett bra sätt att stärka individens möjligheter att klara en kommande arbetslivsinriktad rehabilitering. Utskottet har erfarit att förrehabilitering bedrivs bl.a. på olika folkhögskolor i form av socialfondsprojekt med gott resultat. Utskottet anser dock att det i första hand måste ankomma på regeringen att utreda och ta ställning till på vilket sätt förrehabilitering kan ges en mer permanent form som också kan tillämpas på nationell nivå. Utskottet noterar att arbetsmarknadsministern i en interpellationsdebatt uppgav att man i bereder en framställan från Arbetsförmedlingen om att vidga målgruppen för insatser vid folkhögskolor och studieförbund. Motion 2013/14:Sf379 (S) yrkande 15 får anses åtminstone delvis tillgodosedd med vad utskottet anfört och avstyrks. Regeringen anger i budgetpropositionen att kvinnors andel av sjukfrånvaron har ökat . Att förklara könsskillnader i sjukfrånvaron är dock komplext. Enligt rapporten och mäns sjukfrånvaro (IFAU, 2011:2) tycks det vara så att kvinnor och män är sjukfrånvarande i ungefär samma utsträckning fram till det att de får sitt första barn tillsammans. Därefter är kvinnornas sjukfrånvaro ungefär dubbelt så hög jämfört med männens. Regeringen anser att det behövs mer kunskap om denna utveckling och lämnade därför tre uppdrag som med olika ansats syftade till att närmare undersöka frågan om könsskillnader i sjukfrånvaron efter första barnets födelse. Rapporterna har tagits fram av , och organisationskonsulten . I () rapport anges att det inte finns stora skillnader mellan dem som fött och inte fött barn när det gäller sjukfrånvarodagar. visar på en betydande riskökning för sjukfrånvaro för kvinnor efter andra barnets födelse, vilket sannolikt sammanfaller med att båda föräldrarna åter börjat arbeta och den dubbla arbetsbördan i familjen är som störst. Rapporterna har till viss del bekräftat tidigare uppfattningar om kvinnors sjukfrånvaro, men helt ny kunskap har också tillförts som innebär att frågan om kvinnors sjukfrånvaro blir ännu mer komplex. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att följa frågan och vid behov vidta ytterligare åtgärder för att öka kunskapen om könsskillnader i sjukfrånvaron. Motion 2013/14:Sf379 (S) yrkande 12 får anses i vart fall delvis tillgodosedd och avstyrks. sjukförsäkringsutredning lämnade i sitt slutbetänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag (SOU 2000:121) ett förslag om att partiell ersättning ska kunna betalas ut efter en individuell prövning, dock med lägst . Förslaget bedömdes emellertid få konsekvenser för en rad andra system, och en förutsättning för genomförandet var enligt utredningen att de berörda systemens villkor harmoniserades i samband med att utredningens förslag genomfördes. Utskottet har i det av antagna betänkandet 2010/11:SfU1 hänvisat till tidigare uttalanden där utskottet förklarade sig se positivt på en ökad flexibilitet av ersättningsnivåerna men hade förståelse för frågans komplexitet. Införande av flexibla ersättningsnivåer skulle innebära att långtgående förändringar måste göras även i andra ersättningssystem, och en sådan förändring kan inte ske utan ett omfattande underlag. Motionsyrkanden om flexibla ersättningsnivåer avstyrktes därmed. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan utan förutsätter att frågan om ersättningsnivåerna i sjukpenningförsäkringen kommer att behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf212 (S), 2013/14:Sf375 (S), 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 3, 2013/14:Sf207 (MP), 2013/14:Sf202 (V) yrkande 3 och 2013/14:Sf315 (FP) i denna del. Bestämmelserna om olika ersättningsnivåer i sjukpenningen innebär att det saknas utrymme för att inom ramen för respektive ersättningsnivå arbeta ideellt eller inneha politiska uppdrag. För personer med sjuk- eller aktivitetsersättning finns däremot denna möjlighet, se avsnittet om aktivitets- och sjukersättning m.m. I betänkande 2010/11:SfU1 uttalade utskottet att det är viktigt att även sjuka och personer med funktionsnedsättning ges möjlighet att, om inte medicinska skäl talar mot det, delta i samhällslivet och därigenom ha sociala kontakter. Utskottet ansåg därför att regeringen borde följa rättstillämpningen för dem som uppbär bl.a. sjukpenning och återkomma till med ett förslag om det visar sig att tillämpningen medför oönskade effekter. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande. Motion 2013/14:Sf202 yrkande 11 i denna del får därmed anses i vart fall delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottet har tidigare uttalat att sjukgymnaster kan fylla en viktig funktion inom sjukskrivningsprocessen och att en försöksverksamhet bör genomföras med avseende på denna yrkesgrupp. Frågan om även psykologer bör ingå i försöksverksamheten har utskottet ansett få ankomma på regeringen att ta ställning till. Utskottet anser att inte bör göra något uttalande i frågan. Därmed avstyrks motion 2013/14:So348 (MP) yrkande 16. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslagen om en utökad möjlighet till ersättning för stöd till eller vård av föräldrar eller andra anhöriga. Motionerna 2013/14:Sf254 (C) och 2013/14:Sf258 (KD) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. möjligheten att arbeta ideellt och om ändrade kriterier för sjukersättning. Jämför reservationerna 20 (MP) och 21 (V). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalas ut till personer som har drabbats av långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. Aktivitetsersättning kan beviljas antingen en försäkrad som på grund av funktionshinder behöver längre tids utbildning på grund- och gymnasienivå, eller en försäkrad som har en nedsättning av arbetsförmågan. är skyldig att erbjuda den som har beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan betalas ut till personer i åldern 30–. Både sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den som har sin arbetsförmåga helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Med uttrycket i det närmaste helt nedsatt avses att arbetsförmågan inte får överstiga en åttondel av ett heltidsarbete. Reglerna för sjukersättning ändrades från , vilket innebär bl.a. att sjukersättning endast kan beviljas om arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Detta innebär att det är möjligt att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning. De tidsbegränsade sjukersättningarna har numera fasats ut. Vidare ska den försäkrades ålder, bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omständigheter inte längre beaktas vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning. Denna ändring gäller både sjuk- och aktivitetsersättning. Särskilda regler gäller för personer som har rätt till en icke tidsbegränsad sjukersättning enligt de regler som gällde före . De innebär bl.a. att rätten till sjukersättning inte ska omprövas, vilket under angivna förutsättningar även gäller för den som återgår i arbete. Vid återgång i arbete ska sjukersättningen i stället minskas med hänsyn till en s.k. reduceringsinkomst enligt ett system med steglös avräkning. Hel inkomstrelaterad sjukersättning utgör av antagandeinkomsten, dvs. genomsnittet av de tre högsta prisindexerade bruttoårsinkomster som den försäkrade har haft under en viss ramtid. Den inkomstrelaterade ersättningen räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Garantinivån i sjukersättningen utgör 2,40 prisbasbelopp. Bostadstillägg till en person med sjuk- eller aktivitetsersättning utgör, före inkomstprövningen, av den bostadskostnad som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. I vissa fall kan särskilt bostadstillägg beviljas. I motion 2012/13:Sf237 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av hur olika bidragssystem kan samordnas. Motionären tar som exempel att en person med sjukersättning och bostadstillägg har fått behålla av en höjning på . I kommittémotion 2013/14:Sf350 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om möjlighet till arbete även för dem som fått sjukersättning efter 2008. Motionärerna anser att alla som haft sjuk- eller aktivitetsersättning bör kunna få pröva på att arbeta utan att förlora sjukersättningen. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf202 yrkande 11 i denna del ett tillkännagivande om en översyn med syfte att i lag säkra rätten för personer med sjuk- och aktivitetsersättning att engagera sig ideellt. Enligt motionärerna vågar många inte engagera sig ideellt eftersom de riskerar att få sänkt ersättning. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag om att införa en möjlighet att ta individuella hänsyn vid beslut om sjukersättning samt en rimligare utformning av den tid framåt för vilken det krävs att arbetsförmågan bedöms vara nedsatt. I motion 2013/14:Sf315 av (FP) begärs i denna del ett tillkännagivande om möjligheten att individanpassa nivåerna i sjukersättningen. De bör anpassas utifrån arbetstagarens individuella förutsättningar. I motion 2013/14:Sf224 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredningsgrupp för att gå igenom vissa förtidspensioneringar. Enligt motionären finns det mycket som tyder på att det vid bedömningen av rätten till aktivitetsersättning ställs många falska diagnoser, som t.ex. adhd, autism och aspberger. Utskottet har under avsnittet rehabilitering behandlat frågan om rehabilitering av personer med aktivitetsersättning. Med utgångspunkten att så många människor som möjligt skulle ges förutsättningar att försörja sig själva genom förvärvsarbete ändrades reglerna för rätt till sjukersättning . Rätten till den tidsbegränsade sjukersättningen togs bort, dock med vissa övergångsregler. beviljas sjukersättning bara om den försäkrades arbetsförmåga på grund av sjukdom är stadigvarande nedsatt och rehabilitering inte bedöms kunna leda till att någon arbetsförmåga återfås. Det ska således röra sig om sådana sjukdomar och skador där ytterligare medicinsk eller arbetslivsinriktad rehabilitering inte bedöms kunna leda till att den försäkrade återfår någon arbetsförmåga eller att den arbetsförmåga som finns kan förbättras. Utskottet anser därför att de särskilda reglerna om steglös avräkning inte bör omfatta dem som har beviljats sjukersättning enligt de nya reglerna fr.o.m. . Motion 2013/14:Sf350 (MP) yrkande 2 avstyrks med det anförda. De personer som inte omfattas av de särskilda reglerna om steglös avräkning har möjlighet att arbeta ideellt inom ramen för den s.k. åttondelen, dvs. Enligt utskottets mening är det viktigt att även sjuka och personer med funktionsnedsättning ges möjlighet att, om inte medicinska skäl talar mot det, delta i samhällslivet och därigenom ha sociala kontakter. Utskottet anser därför, i likhet med tidigare (senast i bet. 2012/13:SfU1), att regeringen bör följa frågan och återkomma till med ett förslag om det visar sig att tillämpningen medför oönskade effekter. Med det anförda får motion 2013/14:Sf202 (V) yrkande 11 i denna del anses i vart fall delvis tillgodosedd och den avstyrks därmed. har i en dom från (mål nr 242-11) angett att begreppet stadigvarande nedsatt arbetsförmåga enligt motivuttalanden ska tolkas så att nedsättningen förväntas kvarstå under all överskådlig framtid. Det finns däremot varken i lagtext eller i motiv stöd för att ställa upp ett krav på att nedsättningen ska kvarstå livslångt eller fram till pensionsåldern. Arbetsförmågan ska utredas på nytt minst . Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom en ändring av innebörden av begreppet stadigvarande nedsatt arbetsförmåga och avstyrker därmed motion 2013/14:Sf202 (V) yrkande 12. Utskottet ställer sig inte bakom förslaget om att det bör särskilt utredas om personer med aktivitetsersättning som har vissa diagnoser har rätt till ersättningen. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Sf224 (SD). Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Kommitténs arbete ska slutredovisas . Utskottets uppfattning är att resultatet av utredningens arbete med att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen bör avvaktas innan mer grundläggande förändringar i sjukförsäkringen genomförs t.ex. individuella bedömningar av rätten till ersättning. Med det anförda avstyrks motion 2013/14:Sf315 (FP) i denna del. Utskottet är inte berett att förorda en översyn av hur de olika bidragssystemen samordnas. Motion 2013/14:Sf237 (S) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av gränserna för handikappersättning. Handikappersättning betalas ut tidigast fr.o.m. juli månad det år den försäkrade fyller . För rätt till handikappersättning krävs att den försäkrade för avsevärd tid har fått sin funktionsförmåga nedsatt i en sådan omfattning att han eller hon behöver mera tidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring eller behöver fortlöpande hjälp för att förvärvsarbeta eller i annat fall har betydande merutgifter på grund av sitt handikapp. Handikappersättning betalas ut med ett belopp som motsvarar 69, av prisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattning och/eller merutgifternas storlek. I motion 2013/14:Sf247 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av gränserna vid handikappersättning. Motionären anser att det är fel att många människor som har ett svårt ekonomiskt läge och svårt att klara av sina merkostnader inte får en enda krona i handikappersättning om merkostnaderna inte uppgår till av prisbasbeloppet. tillsatte en intern utredning med uppgift att se över reglerna för och tillämpningen av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder (S2012/9134/SF). Syftet är att göra stöden mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Utredningsarbetet ska slutredovisas . Utredningens förslag bör avvaktas. Därmed avstyrks motion 2013/14:Sf247 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av arbetsskadeförsäkringen och om beviskraven. Jämför reservation 22 (S, V). Med arbetsskada avses enligt 39 kap. SFB en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha uppkommit av en sådan orsak om övervägande skäl talar för det. Olycksfall vid färd till eller från arbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. För den som ådragit sig en arbetsskada lämnas i regel ersättning endast i form av arbetsskadelivränta. Livränta betalas ut om nedsättningen av arbetsförmågan kan antas bestå under (41 kap. SFB). Ersättningen ska i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade haft som oskadad och den inkomst som han eller hon trots skadan kan beräknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp. genomfördes ändringar i arbetsskadeförsäkringen, bl.a. i syfte att få en mer rättvis och jämställd försäkring. Beviskravet sänktes för skador som inträffat eller senare så att en skada anses ha uppkommit till följd av ett olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet om övervägande skäl talar för det. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf379 yrkande 21 ett tillkännagivande om arbetsskadeförsäkringen som enligt motionärerna varken är rättssäker eller jämställd. De skador kvinnor råkar ut för är svårare att få ersättning för än de skador som män traditionellt drabbas av. I motion 2013/14:Sf245 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av arbetsskadeförsäkringen så att kvinnor och män behandlas lika i bedömningen av arbetsrelaterade skador. I motion 2013/14:Sf353 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet att utreda arbetsskadeförsäkringen ur ett jämställdhetsperspektiv. I motion 2013/14:Sf305 m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av arbetsskadeförsäkringen som enligt motionären har en rad brister, bl.a. långa handläggningstider, bristande samordning och svaga drivkrafter för arbetsgivarna att vidta arbetsmiljöåtgärder. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf208 yrkande 1 förslag på åtgärder som leder till större möjligheter att få ersättning från arbetsskadeförsäkringen och till en mer rättssäker hantering av ansökningarna om ersättning. Motionärerna anser bl.a. att beviskraven är för stränga och att arbetsskadeutredningar inte är väl underbyggda. Även systemet för att skaffa kunskaper om olika arbetsskador behöver analyseras. I samma motion yrkande 2 begärs förslag på åtgärder som kan säkerställa att kvinnors och mäns arbetsskador bedöms på ett likvärdigt sätt. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har i rapporten om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv – Livränta till följd av sjukdom (2011:15) angett att skillnaderna mellan män och kvinnor kvarstår och att orsakerna till detta finns både inom och utom ansvarsområde. I rapporten påtalas dock att yrke är den viktigaste faktorn, men då yrkesvalen är könssegregerade får detta effekter på beviljandegraden för kvinnor och män.