bet · H001FöU14 · 2013-06-13 00:00:00 — 2012/13:FöU14 Jämställdhet och genusfrågor I betänkandet behandlas sammanlagt 26 motionsyrkanden som väckts under de allmänna motionstiderna 2011 och 2012 samt med anledning av proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. Motionerna handlar både om rekrytering av kvinnor till tjänster som officerare, soldater eller sjömän och den andel kvinnor som rekryteras för att tjänstgöra internationellt. Motionerna handlar dessutom om visst jämställdhetsarbete, informations- och utbildningsinsatser inom området och diskriminering på grund av kön. Betänkandet behandlar dessa frågor tillsammans med arbete med att efterleva internationella åtaganden enligt FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 och frågan om genusperspektiv på internationella insatser. I betänkandet finns fem reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Andelen kvinnor som tjänstgör som officerare, soldater och sjömän 2011/12:U236 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2011/12:Fö7 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) yrkande 4, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 1 (MP, V) Diskrimineringslagens tillämpning och rekryteringen av kvinnor till försvaret 2011/12:Fö239 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (SD) Arbetet för ökad jämställdhet 2011/12:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 6, 2011/12:Fö218 av (M) yrkande 1, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:Fö254 av m.fl. (S). Reservation 3 (S, V) Genusperspektiv på internationella insatser 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena , 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 19, 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 19, 2012/13:U248 av (FP) yrkandena 7 och 8, 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP, V) Trakasserier på grund av kön 2011/12:U236 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 5 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motioner som väckts under de allmänna motionstiderna 2011 och 2012 om jämställdhet, genusperspektiv och rekrytering av kvinnor till det svenska försvaret. Betänkandet behandlar även en motion i ämnet som väcktes med anledning av proposition 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. I denna proposition hanterade regeringen bl.a. frågan om Försvarsmaktens rekrytering av kvinnor och redovisade då bedömningen att förutsättningarna för en jämnare könsfördelning bland anställda inom Försvarsmakten skulle öka om man införde rekrytering på frivillig grund för all personal i myndigheten. Detta genom lagstiftning som utan hänsyn till kön gjorde det möjligt för alla i samhället att frivilligt söka sig till Försvarsmakten. Regeringen ändrade Försvarsmaktens instruktion 2010 och har ställt krav på arbetet med säkerhetsresolutioner (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. Uppgiften utgör därmed en integrerad del av myndighetens verksamhet, och informerade Försvarsmakten dessutom utskottet om det nya nordiska centrumet för genusfrågor, in Military Operations (NCGM). Regeringen beslutade dessutom att förlänga handlingsplan för 1325 med en treårsperiod, . Försvarsminister beskrev den pågående personalförsörjningsreformen för utskottet , och då redovisades bl.a. läget i fråga om rekryteringen av kvinnor till den grundläggande militära utbildningen. Även vid t.f. överbefälhavare redovisning för utskottet beskrevs Försvarsmaktens rekryteringsläge i detta avseende. Andelen kvinnor som tjänstgör som officerare, soldater och sjömän Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om en ökad andel kvinnor som tjänstgör som officerare, soldater eller sjömän. Då regeringen bedriver ett aktivt arbete inom området bedömer utskottet att motionärernas intentioner har beaktats. Jämför reservation 1 (MP, V). I motion 2011/12:U236 av m.fl. (MP) konstaterar motionärerna i yrkande 4 att kvinnor, inklusive civilanställda, endast utgör av Försvarsmaktens personal. Förutom att det av jämställdhetsskäl är viktigt att öka andelen kvinnor, motiverar inriktningen mot allt fler internationella uppdrag att kvinnor rekryteras i större omfattning. Regeringen måste, enligt motionärerna, arbeta hårdare för en jämnare könsfördelning inom Försvarsmakten, vilket även understryks i motion 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 4. I motion 2011/12:Fö7 av m.fl. (V) beskriver motionärerna i yrkande 3 att Försvarsmaktens rekryteringsbas inte får bli alltför smal och att organisationen inte får bli inåtvänd. Motionärerna menar att kvinnor tyvärr söker sig till försvaret i betydligt lägre utsträckning än vad män gör, vilket blir ett problem. I motion 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) framhåller motionärerna i yrkande 4 dessutom att personalförsörjningssystemet även bör utformas så att det bidrar till en bred folklig förankring och till ett försvar som speglar samhället när det gäller attityder och sammansättning. Den skeva könsfördelningen kräver därför lösningar, och regeringen bör enligt motionärerna återkomma med förslag till en ny handlingsplan för att nå en jämnare könsfördelning. I motion 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) skriver motionärerna i yrkande 5 att regeringen bör uppdra åt hemvärnet att upprätta en handlingsplan med mål och delmål för att av hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. anser alla riksdagspartier att kvinnor behövs inom försvaret, men det görs inte mycket för att skynda på processen, enligt motionärerna. Även i motion 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att regeringen bör uppdra åt hemvärnet att upprätta en handlingsplan för att av hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen beskrev i inriktningspropositionen (2008/09:140) att man hade ställt krav på Försvarsmaktens långsiktiga verksamhet och förutsatte ett kontinuerligt inflöde av kvinnor och män som vill verka som yrkes- eller reservofficerare, soldater, hemvärnsmän eller civilanställda. Regeringen ansåg att rekryteringskraften måste ställas i förgrunden när det nya personalförsörjningssystemet utformas. För att stärka personalförsörjningen bedömdes att Försvarsmakten måste göra ansträngningar för att både män och kvinnor ska utgöra en självklar bas vid rekrytering av personal. I propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten (2011/12:115) gjorde regeringen bedömningen att förutsättningarna för en jämnare könsfördelning bland anställda inom Försvarsmakten skulle öka om man införde rekrytering på frivillig grund för all personal i myndigheten. Regeringen framhöll att den föreslagna lagstiftningen gjorde det möjligt för alla grupper i samhället att söka sig till Försvarsmakten. Regeringen konstaterade då att det nya personalförsörjningssystemet skulle innebära ökade förutsättningar för en jämnare könsbalans inom Försvarsmakten. Regeringen ansåg dock att det var av fortsatt stor betydelse att myndigheten vidtar åtgärder både före, under och efter anställningen för att fler kvinnor ska söka sig till Försvarsmakten och stanna i anställning. Regeringen har senast beskrivit arbetet med att öka andelen kvinnor i försvaret i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Regeringen konstaterar där att andelen yrkesofficerare (officerare och specialistofficerare) som är kvinnor har ökat marginellt och är . I gruppen officerare är andelen anställda kvinnor . Bland specialistofficerare är andelen kvinnor . I gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater redovisar regeringen att är kvinnor. Vid utgången av 2012 var det kvinnor som tecknat avtal inom hemvärnet jämfört 2009. Regeringen beskriver det som angeläget att uppnå en jämnare könsfördelning i Försvarsmakten och menar att andelen kvinnor bör öka snabbare, särskilt bland officerare. Regeringen konstaterar att Försvarsmaktens personalstruktur inte är i balans med de antals-, ålders- och kompetensmässiga behoven och att det råder stor obalans mellan andelen kvinnor och män i organisationen. ser regeringen positivt på att andelen kvinnor som söker grundläggande militär utbildning (GMU) är hög i förhållande till den tidigare värnpliktsutbildningen. Regeringen konstaterar att antalet sökande till GMU var 2 877 kvinnor och 19 548 män. Antalet antagna var 235 kvinnor och 1 423 män, men andelen kvinnor som söker utbildningen bör öka ytterligare enligt regeringen, som inte anser att Försvarsmakten i tillräcklig utsträckning har lyckats öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten. Förändringarna går särskilt långsamt när det gäller officerare. Enligt regeringen bör Försvarsmakten därför vidta åtgärder så att fler kvinnor rekryteras och stannar i yrket. Regeringen menade att man kommer att följa Försvarsmaktens arbete i denna fråga. Av Försvarsmaktens årsredovisning framkommer att 32 kvinnor och 310 män har anställts som yrkesofficerare, att 244 kvinnor och 2 441 män har anställts som kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän samt att 538 kvinnor och 2 285 män har nominerats till den grundläggande militära utbildningen. Med andra ord var av de antagna till GMU kvinnor , vilket försvarsministern har beskrivit som en avsevärd förbättring i förhållande till tidigare. Även för officersprogrammet har andelen kvinnor som påbörjar sin utbildning förändrats över tiden 2009 jämfört 2010, 2012. överbefälhavare redovisning för utskottet konstaterades att Försvarsmakten ser den nuvarande rekryteringsbasen av främst intresserade unga män som otillräcklig för att garantera den framtida kompetensförsörjningen. Försvarsmakten arbetar därför med att säkra sin långsiktiga personalförsörjning genom att i högre grad försöka intressera lämpliga kvinnor. Utskottet delar motionärernas syn på att andelen kvinnor som tjänstgör som officerare, soldater och sjömän måste öka och att det är nödvändigt att Försvarsmakten fortsätter att vidta åtgärder för att fler kvinnor ska söka sig till Försvarsmakten och stanna kvar i sin anställning vid myndigheten. I Försvarsmaktens styrdokument för jämställdhet och jämlikhet anger myndigheten att verksamheten blir mer effektiv med en jämnare könsfördelning och en breddad rekrytering. Utskottet anser att det är en självklarhet att både kvinnor och män ska utgöra en naturlig rekryteringsbas för Försvarsmakten. Utskottet delar regeringens bedömning att införandet av rekrytering på frivillig grund för all personal i Försvarsmakten ökar förutsättningarna för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Den relativt höga andelen kvinnor som söker grundläggande militär utbildning (GMU) i förhållande till den andel som tidigare sökte värnpliktsutbildning visar på en positiv förändring. En positiv utveckling kan även ses när det gäller antalet kvinnor i hemvärnet och på officersprogrammet vid . Regeringen har dock redovisat att andelen yrkesofficerare som är kvinnor har ökat marginellt och menar att det är angeläget att den ökar snabbare. Utskottet delar den bedömningen och ser det som otillfredsställande att det fortfarande råder så stor obalans mellan andelen kvinnor och män i organisationen. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att Försvarsmakten arbetar med att säkra sin långsiktiga kompetensförsörjning genom att försöka rekrytera och behålla kvinnor med lämplig kompetens. Då även regeringen med denna utgångspunkt verkar för att Försvarsmakten ska arbeta aktivt i syfte att andelen kvinnor som tjänstgör som officerare, soldater och sjömän vid myndigheten ska öka ännu snabbare bedömer inte utskottet att nu bör vita ytterligare åtgärder. Motionerna avstyrks därmed. Diskrimineringslagens tillämpning och rekryteringen av kvinnor till försvaret Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om avskaffande av positiv särbehandling och om ett undantag i diskrimineringslagen för försvaret. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2011/12:Fö239 av och (båda SD) beskriver motionärerna i yrkandena 1 och 2 sina skäl för ett avskaffande av särbehandling inom försvaret. Enligt motionärerna har militärt ledarskap alltid varit något speciellt. Eftersom man leder andra med risk för liv och lem är det ett högst ovanligt arbete, och det ställer utomordentliga krav på den som leder verksamheten. Att vara yrkesofficer i operativ tjänst går inte att jämföra med ett vanligt kontorsarbete, varför de bästa som över huvud taget går att frambringa bland de sökande bör anställas. Motionärerna anser därför att den nuvarande särbehandlingen inom försvaret bör avskaffas och att försvaret bör ges ett undantag i diskrimineringslagen, vilket kan möjliggöra att de bäst lämpade i stället får förmånen att anställas i den svenska krigsmakten. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen beskrev i proposition 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar att den som genomgår militär utbildning på frivillig grund i princip är i samma situation som de totalförsvarspliktiga. Regeringen ansåg därför att den som söker till och genomgår den föreslagna militära utbildningen inom Försvarsmakten ska ha samma skydd enligt diskrimineringslagen som den som mönstrar och tjänstgör enligt lagen om totalförsvarsplikt. Av Försvarsmaktens årsredovisning och av den redovisning som myndigheten gjorde för utskottet framkommer dessutom att en jämnare könsbalans och ett större genomslag hos lämpliga, men ännu inte intresserade unga kvinnor ses som en nödvändighet för att kompetensförsörjningen ska kunna garanteras . Slutligen kan konstateras att diskrimineringslagen (2008:567) förbjuder diskriminering, men förbudet mot diskriminering vid antagning syftar inte till att förhindra åtgärder som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Av lagens förarbeten framgår att positiv särbehandling kan vara en sådan åtgärd. Det är däremot inte tillåtet att ge en sökande med sämre kvalifikationer företräde till en anställning eller utbildning. Positiv särbehandling får bara tillämpas mellan individer med lika eller näst intill lika meriter. Utskottet lägger stor vikt vid att fler kvinnor ska söka sig till Försvarsmakten och stanna kvar i sin anställning vid myndigheten. Utskottet delar dessutom Försvarsmaktens egen bedömning att den nuvarande rekryteringsbasen, som främst består av intresserade unga män, är otillräcklig för att garantera en effektiv framtida kompetensförsörjning. Försvarsmakten kan svårligen rekrytera tillräckligt med kompetent personal om bara den halva av rekryteringsbasen som består av män skulle beaktas. En grund för Försvarsmaktens legitimitet är också att den speglar hela befolkningen. Som utskottet dessutom konstaterat tidigare är den som genomgår militär utbildning på frivillig grund i princip i samma situation som de totalförsvarspliktiga. Dessa individer bör därför åtnjuta samma skydd enligt diskrimineringslagen som den som mönstrade och tjänstgjorde enligt lagen om totalförsvarsplikt. Motionen avstyrks därmed. Arbetet för ökad jämställdhet Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden om ökad jämställdhet. Då regeringen bedriver ett aktivt arbete inom området bedömer utskottet att motionärernas intentioner har beaktats. Jämför reservation 3 (S, V). I motion 2011/12:Fö204 av m.fl. (V) beskriver motionärerna i yrkande 1 Försvarsmakten som en av tradition manligt dominerad sektor av arbetsmarknaden. Värnplikten var länge förbehållen unga män, och motionärerna menar att kvinnors möjlighet att göra värnplikt visserligen förändrade förutsättningarna men ändå aldrig innebar någon större tillströmning till försvaret. Motionärerna anser att orsakerna till detta troligtvis har sin grund både i ett visst motstånd inom försvaret och i strukturella svårigheter. Motionärerna menar därför att regeringen bör verka för en mer jämställd och jämlik försvarsmakt. I motion 2011/12:Fö218 av (M) beskriver motionären i yrkande 1 att vi har kunnat läsa om det stora intresset för Försvarsmaktens nya frivilliga soldatrekrytering, till vilken både tjejer och killar kan söka på lika villkor. Motionären ser det som positivt att vi nu ser en ökning av andelen kvinnor som söker sig till försvaret, men fler krävs för att skapa ett modernt jämställt försvar. Ett jämställt försvar i skapar bättre förutsättningar för Försvarsmakten. Då en bidragande orsak till att det är så få kvinnor som söker sig till försvaret kan vara bristen på kvinnliga förebilder bör regeringen verka för ökad jämställdhet i försvaret. I motion 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) lyfter motionärerna i yrkande 6 fram vikten av jämställdhetsarbetet inom försvaret och genusutbildning inom hemvärnet. De menar att attityder i frågor om hur människor ska förhålla sig till varandra både skapas och förmedlas genom den omfattande utbildningsverksamheten. Eftersom Försvarsmakten är, och alltid har varit, mansdominerad är den manlige soldaten den norm som präglar hela verksamheten. Om fler kvinnor ska bli intresserade av att söka sig till Försvarsmakten och de nationella skyddsstyrkorna måste de veta att tjänstgöringen är anpassad även till deras behov och att de får möjlighet att genomföra sin utbildning på samma premisser som männen. anser därför att ett genusperspektiv bör vara obligatoriskt på alla nivåer i utbildningssystemet. Motionärerna vill därför att regeringen ska ge hemvärnet i uppdrag att genomföra kvalificerad genusutbildning vid samtliga utbildningar för organisationens anställda. Det senare anförs även i motion 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 6. I motion 2012/13:Fö254 av m.fl. (S) framhåller motionärerna att de vill se ett kontinuerligt kunskapsutbyte i genuskunskap mellan förbanden och försvarsgrenarna. De konstaterar att Försvarsmakten bedriver ett aktivt arbete för att skapa en jämställd organisation, men de vill understryka att detta ska vara en ständigt pågående process som inte kan anses bli färdig. Att kontinuerligt arbeta med genusfrågor ger också mer trovärdighet i uppdraget att försvara demokratiska värderingar, nationellt som internationellt. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen har gett Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, i uppgift att ta fram en plan för hur verksamheten kan utvecklas och bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Planen ska i enlighet med myndigheternas regleringsbrev bl.a. innehålla identifierade utvecklingsbehov, mål och aktiviteter och ska genomföras . Regeringen har vidare gett myndigheterna i uppgift att beskriva på vilket sätt lärdomarna från utvecklingsarbetet kan tas till vara i processen efter 2014 och redovisa detta . Försvarsmakten har enligt årsredovisningen verkat för att åstadkomma integrering av jämställdhetsarbetet, och myndigheten har genomfört utbildning i jämställdhetsintegrering för sina verksamhetsledare. Ett arbete med att omhänderta jämställdhetsfrågan i den ordinarie chefsutbildningen hade inletts, och myndighetens slutsats var att förändringsarbete tar tid. Att utveckla linjeorganisationens förmåga att omhänderta och vidareutveckla Försvarsmaktens jämställdhets- och jämlikhetsarbete är enligt myndigheten ett långsiktigt arbete som fortsätter. Försvarsmakten redovisade dessutom att likabehandlingsfrågor har integrerats i all militär grundutbildning. Myndigheten redovisade att likabehandlingsperspektivet stått i fokus inom ett antal områden, men främst inom rekrytering och information gentemot sökande och nyanställda. Utskottet delar motionärernas bedömning att Försvarsmakten måste bli mer jämställd och att anställda kvinnor (officerare, soldater, sjömän och civilanställda) ska kunna verka på samma villkor som sina manliga kolleger inom myndigheten. Även utskottet lägger vikt vid de ansträngningar Försvarsmakten måste göra för att skapa en mer jämställd organisation och delar bedömningen att detta är nödvändigt bl.a. för myndighetens uppdrag att försvara demokratiska värden. Utskottet lägger stor vikt vid det faktum att Försvarsmakten har integrerat likabehandlingsfrågor i all militär utbildning och ser ansträngningarna att skapa en jämställd organisation som en ständigt pågående process. Försvarsmakten har dragit slutsatsen att förändringsarbete tar tid. Utskottet anser att ett nödvändigt tålamod med förändringsprocesser inte får motverka kraven på konkreta resultat i det kontinuerliga arbetet. Att Försvarsmaktens jämställdhetsarbete vilar på en god kunskapsgrund, präglas av ett engagemang och ges tillräckliga resurser ser utskottet som lika självklart som att myndighetens chefer ska vara goda förebilder i förändringsarbetet. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet det fokus regeringen har lagt på frågan genom att ge såväl Försvarsmakten som MSB i uppdrag att utveckla verksamheten och bidra till att de jämställdhetspolitiska målen uppnås. Att myndigheterna dessutom har fått uppgiften att beskriva lärdomar från utvecklingsarbetet ser utskottet som särskilt angeläget, då detta bidrar till ett kontinuerligt kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom området. Mot bakgrund av dessa uppdrag bedömer inte utskottet att några ytterligare åtgärder är nödvändiga och föreslår därför att motionerna avstyrks. Genusperspektiv på internationella insatser Utskottets förslag i korthet avslår elva motionsyrkanden om genusperspektiv på internationella insatser. Då regeringen bedriver ett aktivt arbete inom området bedömer utskottet att motionärernas intentioner har beaktats. Jämför reservation 4 (S, MP, V). I motion 2011/12:U245 av m.fl. (V) uttrycker motionärerna krav på att de berörda svenska myndigheterna ska upprätta handlingsplaner för implementeringen av resolution och även bör införa en omfattande utbildning för utlandsplacerad personal om genusperspektiv på säkerhet samt sexualiserat våld (yrkandena ). Även i motion 2012/13:U207 av m.fl. (V) i yrkandena 17 och 19 understryker motionärerna detta. De beskriver hur våldet mot kvinnor ökar och tar sig mer extrema uttryck under väpnade konflikter. Systematiska våldtäkter är vanligt förekommande som en del av krigföringen, och hotet mot kvinnors säkerhet upphör inte när den väpnade konflikten upphör. Motionärerna menar att det i arbetet med mänsklig säkerhet oftast saknas ett genusperspektiv som synliggör skillnader i mäns och kvinnors säkerhetsbehov. Motionärerna lägger stor vikt vid att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolution och 1820. De berörda myndigheterna, i synnerhet Försvarsmakten och , bör därför själva upprätta handlingsplaner för implementeringen av resolution . I de två motionerna framhålls dessutom att regeringen under innevarande mandatperiod bör sätta upp mål och delmål för att av deltagarna i fredsbevarande insatser ska vara kvinnor. Motionärerna anser även att den svenska personalen behöver mer kunskap om t.ex. prostitution, människohandel för sexuella ändamål och barnsexturism för att kunna sätta sig in i de förhållanden som råder i konfliktområdena. Svenska anställda bör dessutom veta att den svenska sexköpslagen gäller för dem även utomlands. Genom att missbruka sin maktposition och utnyttja kvinnor eller flickor sexuellt bidrar de dessutom till den organiserade brottsligheten, som ofta kontrollerar prostitution och människohandel, och i förlängningen upprätthålls instabiliteten och våldet i landet. I motion 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) beskrivs kvinnors situation i konflikter, och motionärerna menar i yrkande 19 att betydande resurser måste satsas på kvinnors och flickors behov av skydd och stöd under och efter en konflikt. Utbildning i genusfrågor för dem som skall tjänstgöra utomlands i konflikter ses som nödvändig, varför Socialdemokraterna vill satsa på utbildning i genuskunskap och i FN-resolutionerna och 1820 både för personal i och för personal som ska delta i internationella operationer. I motion 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) menar motionärerna i yrkande 16 att FN:s resolutioner och 1820 måste följas upp på ett mer adekvat sätt.