bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Avsaknaden av ett sammanhållet järnvägssystem minskar dessutom möjligheterna att kostnadseffektivt använda bristfälliga anslag för underhåll och investeringar. Motionärerna anser därför att järnvägen bör återregleras och att samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Flaskhalsar ska byggas bort och underhållet öka. Motionärerna vill vidare bygga höghastighetsbanor. För att möta de klimatutmaningar världen står inför kommer satsningar på miljötekniska innovationer att vara nyckeln till framgång. För detta krävs stora miljöinvesteringar. Genom att tillföra medel till forskning och utveckling av miljöteknik kan stärka sin position inom områden där vi står starka och därmed lägga grunden till nya företag, ökad sysselsättning och ökad export av miljöteknik. Motionärerna vill genomföra lokala hållbara investeringar genom ett klimatprogram. Genom ett statligt investeringsstöd ska utsläppsminskningar och sysselsättning stimuleras i kommuner och landsting i samarbete med företag. Bostadsbristen i storstäder måste byggas bort, och inom välfärden finns det enligt motionärerna stora eftersatta behov. Investeringar i nya bostäder bidrar till att folk kan flytta dit jobben finns som det ökar företagens möjligheter att rekrytera den kompetens som efterfrågas. För att stimulera ett ökat bostadsbyggande med inriktning på hyresrätter till rimliga priser med låg energiförbrukning ska ett statligt stöd utformas. Dagens ROT-avdrag tidsbestäms till utgången av 2015, och den maximala skattereduktionen sänks till 2014 och 2015. Genom investeringarna hålls efterfrågan uppe som de stärker långsiktiga tillväxtförutsättningar. behöver snabbt ställa om till innovationsdriven tillväxt. Konkurrensen ska mötas med högre kunskapsinnehåll och resurseffektivare produktion samt en produktion av varor och tjänster som utgår från våra samhällsutmaningar. Samverkan mellan företag, universitet, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. strategiska innovationsprogram ska inriktas mot tre övergripande samhällsutmaningar: klimatutmaningen, den växande befolkningen och globaliseringen. Forskning och utveckling i små och medelstora företag stimuleras genom ett stöd till alla företag med upp till 250 anställda. Företag med upp till 10 anställda ska dessutom slippa betala 14 dagars sjuklön. Ett mer jämlikt samhälle Kvinnors ställning och lika möjligheter på arbetsmarknaden är av stor vikt för samhällsekonomin. Gapet mellan kvinnors och mäns sysselsättning, löner och inkomst ska bekämpas och kvinnors ställning på arbetsmarknaden stärkas. För att stärka kvinnors möjlighet till lönearbete och möjlighet att delta på arbetsmarknaden på lika villkor individualiseras föräldraförsäkringen, och fler platser ska skapas inom barnomsorgen på obekväm arbetstid. Genom mer personal och utbildning inom och äldreomsorgen vill motionärerna uppnå en bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. I syfte att öka kvinnors sysselsättningsgrad och ge kvinnor samma tillträde till arbetsmarknaden som män vill motionärerna tillsätta en jämställdhetskommission. Gemensam välfärd och likvärdig skola En förutsättning för en riktigt bra skola, vård och omsorg är enligt motionärerna att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. Välfärden ska därför avkommersialiseras för att säkerställa att alla skattemedel går till det de är avsedda för. Det ska enligt motionärerna inte vara möjligt för vinstdrivande företag att bedriva verksamhet med skattemedel i kärnverksamheterna inom vård, skola och omsorg. Skolor som drivs av vinstintresse står i motsättning till att ge alla elever den kunskap och den utbildning de har rätt till. Vinstsyftande bolag och utbildningskoncerner ska inte få driva skolor med hjälp av offentliga bidrag. Motionärerna vill höja arbetskraftens kunskap i bred bemärkelse genom ett brett kunskapslyft. måste förbättras, kvaliteten i de gymnasiala yrkesutbildningarna behöver förstärkas och den högre utbildningen måste göras mer tillgänglig för alla samhällsklasser. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar. Enligt motionärerna är behoven av fler anställda och ökade resurser inom kommuner och landsting stora. Medel till kommunsektorn kommer därför att avsättas bl.a. genom att statsbidragen värdesäkras med en automatisk uppräkning för pris- och löneförändringar. Kommunerna tillförs också medel genom riktade satsningar, t.ex. för att öka bemanningen och kvaliteten inom äldreomsorgen. Genom riktade statsbidrag ska bl.a. lärartätheten öka. ska konkurrera med kunskap och kvalitet, inte med låga löner. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, minska inkomstskillnaderna och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Skatt ska betalas efter bärkraft, och välfärd ska fördelas efter behov. Det är viktigt att eftersträva ett skattesystem som är enhetligt och likformigt samt har så få undantag som möjligt. Skattefusk ska bekämpas. Den borgerliga regeringen har allvarligt urholkat skattesystemets grunder och principen om skatt efter bärkraft. Skattesystemet behöver därför ses över i form av en parlamentarisk utredning. Jobbskatteavdraget ska stegvis fasas ut till förmån för en rättvis och likformig beskattning. Skatteuttaget måste upplevas som rättvist för att få acceptans, varför det krävs en ökad progressivitet i systemet. Motionärerna vill därför att skatten höjs vid högre inkomster. Avdragsrätt för fackligt medlemskap och för medlemsavgiften i a-kassan återinförs. Skatter och avgifter är enligt motionärerna nödvändiga och viktiga styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Den som orsakar negativ miljö- och klimatpåverkan ska också stå för kostnaderna, varför bl.a. en kilometerskatt för tunga fordon ska införas. Regeringens förslag om investeringsavdrag avvisas. Fastigheter är tillgångar vars marknadsvärde ska tillåtas slå igenom mer i beskattningen än vad det gör . Utformningen av en förmögenhetsskatt med införande 2015 ska utredas. vill motionärerna införa en arvsbeskattning. I syfte att begränsa spekulationsekonomin och styra kapitalet till riktiga investeringar införs en skatt på finansiella transaktioner. Skatten finansierar ungdomsgarantin. I motion 2012/13:Fi262 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör tillsätta en nationell jämlikhetskommission för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för ett mer jämlikt samhälle. Analysen ska innehålla ett tydligt genusperspektiv. Motionärerna framhåller att barns framtid inte ska avgöras av vad föräldrarna tjänar eller var man bor. Utbildning och trygghet ska vara för alla. Vård ska ges på lika villkor och hälsoklyftor minskas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter att påverka, och ingen ska hindras av diskriminering och fördomar. Ett jämlikt är enligt motionärerna också ett framgångsrikt genom att begåvning, talanger och arbetsvilja tas till vara. Utvecklingen går dessvärre i en helt annan riktning, menar motionärerna. Ojämlikheten, ekonomiskt och socialt, har ökat i under och förstärkts genom en rad politiska beslut . Den här utvecklingen är inte värdig ett välfärdsland som . Ett jämlikt samhälle ökar människors reella frihet och valmöjligheter, vilket ökar den sociala rörligheten och bidrar till en mer dynamisk ekonomi, enligt motionärerna. 2.7 Yttranden från andra utskott och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig med anledning av den ekonomiska vårpropositionen med följdmotioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Yttrandena bifogas i sin helhet i detta utskick och kommer i det färdiga betänkandet att ingå som bilagor. tillstyrker i yttrande 2012/13:SkU5y att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänns. avstyrker oppositionspartiernas förslag till riktlinjer i för utskottet aktuella delar. Skattepolitiken bör enligt skatteutskottet även i fortsättningen vara inriktad på att ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande och på att värna och utveckla välfärden. Det finns exempelvis skäl att, när budgetutrymmet så tillåter, ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Likaså delar utskottet regeringens bedömning att det är lämpligt att 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pensionärer förutsatt att de offentliga finanserna så tillåter. anser att inte bör delta i samarbete kring den skatt på finansiella transaktioner (FTT) som ett antal EU-länder planerar att genomföra. Utskottet hänvisar till att i ett motiverat yttrande (bet. 2012/13:SkU33) uttalat bl.a. att kommissionens förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet på området är problematiskt och alltför långtgående eftersom det gör anspråk på beskattning av aktörer som är verksamma i länder som inte deltar i samarbetet. anser att det är oklart hur en sådan beskattning ska kunna upprätthållas ur rättslig och praktisk synpunkt, och det är därför svårt att bedöma vilka effekter förslaget kommer att få på de länder som inte deltar i samarbetet. I fyra avvikande meningar tillstyrker S, MP, SD och V de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. ställer sig i yttrande 2012/13:AU7y bakom regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken i de delar som avser utskottets beredningsområde. Oppositionspartiernas motionsförslag avvisas i motsvarande delar. konstaterar att oppositionspartierna saknar ett gemensamt alternativ till den ekonomiska politikens inriktning. Det enda som förenar de divergerande förslagen är en betoning av höjda bidrag som ska finansieras genom omfattande skattehöjningar. En sådan politik riskerar enligt arbetsmarknadsutskottet att åter låsa in människor i bidragsberoende och passivitet i stället för att stimulera dem att arbeta. lyfter i yttrandet särskilt fram två frågor: ungdomsarbetslösheten och trepartssamtalen. När det gäller ungdomsarbetslösheten i allmänhet har de flesta unga relativt korta arbetslöshetsperioder, och nära hälften är heltidsstuderande som söker arbete. Ungdomsarbetslösheten i är hög jämfört med flera jämförbara europeiska länder. hänvisar till en rapport från SCB som visar att skillnader i arbetslöshetsnivå mellan länder förklaras av olika arbetsmarknadssystem och framför allt utformningen av utbildningssystemen. Ser man i stället till långtidsarbetslösheten var och de länder som hade lägst andel arbetslösa unga. Situationen för ungdomar som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap är enligt arbetsmarknadsutskottets mening ett betydligt allvarligare problem än ungdomsarbetslösheten i allmänhet. Det är därför mycket angeläget att regeringen prioriterar åtgärder för de svagaste ungdomsgrupperna. betonar vikten av tidiga insatser för arbetslösa ungdomar. Att exempelvis unga som skriver in sig på Arbetsförmedlingen ska erbjudas förmedlingsstöd i arbetslöshet är därför centralt. Vad gäller trepartssamtalen anser arbetsmarknadsutskottet att arbetet med att finna lösningar på de problem som finns på arbetsmarknaden och med att bidra till att arbetsmarknaden blir mer inkluderande och flexibel bäst görs i gemensamma samtal mellan facket, arbetsgivarna och regeringen. Att arbetsmarknadens parter tar ansvar för och utvecklar den svenska modellen är nödvändigt för att den även i fortsättningen ska ge förutsättningar för hög sysselsättning, god tillväxt och stark sammanhållning. I fyra avvikande meningar tillstyrker S, MP, SD och V de förslag till riktlinjer som lagts fram av respektive parti. Huvuduppgiften för är att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken. I uppdraget ingår att granska om finanspolitiken är förenlig med långsiktigt hållbara offentliga finanser och att analysera effekterna på välfärdens fördelning. Rådet bedömer att den svenska finanspolitiken har varit framgångsrik i ett internationellt perspektiv. Rådet konstaterar att den internationella krisens djup och långvarighet ställer finanspolitiken inför svåra avvägningsproblem och innebär en prövning för det finanspolitiska ramverket. Rådet konstaterar att de indikatorer regeringen redovisar pekar på att överskottsmålet inte uppnås. Rådets bedömning, liksom beräkningar från såväl KI som ESV, visar att det kommer att ställas stora krav på finanspolitiken för att målavvikelsen ska kunna korrigeras. För att upprätthålla trovärdigheten för det finanspolitiska ramverket bör regeringen presentera en tydlig plan för hur överskottsmålet ska kunna nås under den konjunkturcykel som är relevant för måluppfyllelsen. Rådet anser dock inte att avvikelsen från överskottsmålet är sådan att de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet är hotad. Beräkningarna i budgetpropositionen förutsätter oförändrade regler efter 2013. Detta ger per automatik en stram finanspolitik eftersom inkomsterna i grova drag följer BNP medan utgifterna utvecklas långsammare. Om strategin för att nå överskottsmålet är att låta den automatiska åtstramningen verka borde detta redovisas klart och öppet, anser rådet. Rådet ser inte några omedelbara hot mot utgiftstaket. De minskade utgifterna i kombination med den uppjusterade bedömningen av utgiftstaket som görs i vårpropositionen innebär att utgiftstaket nu inte på samma sätt som i budgetpropositionen är bindande inför höstens kommande budgetproposition. Regeringen öppnade i budgetpropositionen upp för att öka flexibiliteten i systemet med utgiftstak men skriver i vårpropositionen att flexibiliteten är tillräcklig med nuvarande regelsystem. Rådet delar denna uppfattning. Rådet anser på basis av beräkningar från såväl KI och som regeringen att de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet är god och kan hanteras inom ramen för den löpande finanspolitiken. Rådet är positivt till förslag om att höja pensionsåldern och anser att detta skulle bidra till att stärka den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Rådet menar att finanspolitiken i budgetpropositionen och vårpropositionen inte ger några ytterligare stimulanser till den totala efterfrågan. Ur ett rent stabiliseringspolitiskt perspektiv hade det varit motiverat med sådana åtgärder . Utrymmet för en mer expansiv politik i nuvarande konjunkturläge är dock begränsat. Rådet stöder att regeringen har beredskap för temporära åtgärder i det fall akuta behov av konjunkturstimulans uppstår . Skulle sådana åtgärder komma till stånd i det nuvarande konjunkturläget måste de kompletteras med budgetförstärkningar när konjunkturen har vänt uppåt för att inte överskottsmålet ska komma i fara. Rådets samlade bedömning är att finanspolitiken i huvudsak är väl avvägd. Rådet betonar dock att målkonflikten mellan det kortsiktiga stabiliseringspolitiska perspektivet och överskottsmålet formulerat över en konjunkturcykel bör belysas bättre i regeringens propositioner. Rådet anser att större avvikelser mellan regeringens prognoser och de siffror som lämnas från andra prognosmakare bör redovisas och motiveras utförligt i de ekonomiska propositionerna. Detta påpekande är enligt rådet en följd av att budgetpropositionen bygger på en makroprognos som avviker kraftigt från övriga prognosinstituts prognoser. Potentiell BNP spelar en central roll för regeringens bedömning av konjunkturläget och finanspolitikens inriktning i förhållande till överskottsmålet. Det finns inte någon allmänt accepterad metod för att beräkna potentiell BNP, och revideringar görs ofta även för år bakåt i tiden. Det är därför svårt att utvärdera bedömningar av potentiell BNP. Rådet rekommenderar regeringen att tydligt redovisa grunderna för sin bedömning av potentiell BNP och vilka revideringar som gjorts sedan föregående proposition. I vårpropositionen har regeringen påtagligt förbättrat denna redovisning, vilket rådet välkomnar. Rådet anser att regeringen även bör redovisa och kommentera avvikelser från andra bedömare som KI, , , och . Som rådet tidigare påpekat bör metoderna för att beräkna strukturellt sparande i den offentliga sektorn ses över. Det är enligt rådet svårt att förstå att regeringen använder en aggregerad metod med så uppenbara svagheter i beräkningen av en så central variabel för ramverket och finanspolitiken. En disaggregerad ansats är enligt rådet mer relevant, särskilt vid stora störningar i ekonomin. Regeringens beräkning av potentiell BNP resulterar i ett BNP-gap (skillnad mellan faktisk och potentiell BNP) som i genomsnitt är negativt. Denna asymmetri i BNP-gapen innebär att det strukturella sparandet i genomsnitt måste överstiga av BNP för att överskottsmålet ska nås. Detta beaktas inte i regeringens redovisning av de konjunkturjusterade målindikatorerna, som därför tenderar att bli systematiskt missvisande, enligt rådet. Rådet anser att beskrivningen av de takbegränsade utgifternas utveckling bör kompletteras med en bedömning av utgiftsrisker. Sådana bedömningar saknas i stort sett helt i de ekonomiska propositionerna. Regeringen bör också redovisa prognosmetoderna för de regelstyrda transfereringsutgifterna, gärna i en särskild bilaga, och tydligare beskriva anslagsutvecklingen i termer av volym och genomsnittskostnad där detta är relevant. Bostadsmarknaden och hushållens skuldsättning Rådet bedömer att de svenska bostadspriserna sannolikt ligger i intervallet från att vara i linje med fundamentala faktorer till en viss övervärdering. Risken för en stor och abrupt priskorrigering bedöms som begränsad. Det finns dock starka skäl för regeringen att noga följa husprisernas utveckling och de svenska hushållens skuldsättning samt att se över möjligheterna att motverka en osund utveckling i dessa avseenden. Rådets uppfattning är att regeringen skyndsamt bör reducera hinder för nybyggnation och utnyttjande av befintligt bostadsbestånd. På kort sikt kan en effektivare bostadsmarknad bidra till flexiblare och stabilare förhållanden på marknaden med minskad risk för snabba boprisuppgångar och stigande skuldkvoter för svenska hushåll. På kan en bättre fungerande bostadsmarknad inte minst vad gäller hyresmarknaden bidra till ökad rörlighet på arbetsmarknaden och högre ekonomisk tillväxt. Rådet anser att regeringen bör ta ett samlat grepp om bostadspolitiken i syfte att i ett sammanhang hantera frågor om byggande, fastighets- och reavinstbeskattning, ränteavdrag samt bruksvärdessystemet. Sänkt bolagsskatt och skärpta ränteavdrag för företag Rådet noterar att sänkningen av bolagsskatten är den enskilt mest kostsamma åtgärden i kronor räknat i budgetpropositionen . Rådet har inga avgörande invändningar mot detta steg. Regeringen valde att inte invänta , men sänkningen bör ses mot bakgrund av att skattesatserna är på väg ned i många länder. I samband med bolagsskattesänkningen skärptes reglerna för ränteavdragsbegränsningar för företag. De beräknade intäkterna av denna skärpning måste betraktas som mycket osäkra, enligt rådet. Rådet konstaterar att de bästa beräkningarna av konsekvenserna för av klimatförändringar inte medför några förändringar av det finanspolitiska ramverket. Som exempelvis i fallet med stormen kan det uppstå kostnader som är mycket kännbara för privata och kommunala aktörer, men de är inte så stora att de riskerar att hota den offentliga sektorns finansiella stabilitet eller långsiktiga hållbarhet. Rådet konstaterar att det finns en betydande osäkerhet om hur stora klimatförändringarna kommer att bli och hur detta påverkar världen och . Inte minst ett försiktighetsmotiv skapar därför ett starkt argument för att genomföra åtgärder som minskar de globala utsläppen av växthusgaser. De direkta effekterna på klimatet av isolerade svenska åtgärder vad gäller utsläpp och teknisk utveckling är rimligen ytterst begränsade och bör ses som en del i en koordinerad global utveckling. Rådet har gjort en granskning av den s.k. Fasitmodellen som används av regeringen för fördelningspolitisk analys, bl.a. av jobbskatteavdragets effekter på fördelningen. Rådet noterar att modellen är byggd på god vetenskaplig grund men att resultaten måste tolkas med större försiktighet än vad regeringen visat när politiken utvärderas. Rådet stöder en fortsatt utveckling av modellen. Simuleringsresultat visar att jobbskatteavdraget på marginalen har en betydande effekt på sysselsättningen. Rådet finner dock inget stöd för regeringens påstående att jobbskatteavdraget minskat spridningen i disponibla inkomster bland hushållen. Rådet har studerat fördelningseffekter av indexeringstekniken i budgetprocessen, dvs. det faktum att en rad bidrag inte fullt ut följt inkomstutvecklingen . Simuleringar visar att denna indexeringsteknik inte har lett till ökad inkomstspridning att döma av Giniko-efficienterna för alternativa förlopp. Tillgänglig statistik från visar att spridningen i disponibla inkomster har ökat sedan 1990-talskrisen men att detta i huvudsak ägde rum . Spridningen i disponibla inkomster mätt med Ginikoefficienten har i stort sett varit . Rådet efterlyser en löpande och tillförlitlig statistik över förmögenheter i den privata sektorn, då detta vore en värdefull källa för både makroekonomiska riskbedömningar och fördelningsanalys. Alternativa bedömningar av de offentliga finanserna Regeringens bedömning jämfört med ESV, KI och I tabell 2.6 jämförs regeringens bedömning av det offentliga finansiella sparandet med motsvarande bedömningar från ESV, KI och . KI:s och ESV:s prognoser är publicerade , medan är publicerad . Regeringens och ESV:s prognoser baseras på oförändrade regler, medan KI:s och prognoser bygger på bedömningar av finanspolitiska åtgärder som ännu inte har beslutats eller aviserats. Som framgår av tabellen råder en ganska stor överensstämmelse mellan regeringens bedömning och övriga bedömares prognoser för det faktiska finansiella sparandet . För 20152017 är spridningen mellan bedömningarna större. I bedömningarna av det konjunkturjusterade sparandet är avvikelserna större också 2013 och 2014. Tabell 2.6 Alternativa bedömningar av det offentliga finansiella sparandet Procent av BNP respektive miljarder kronor Både ESV:s och KI:s prognoser publicerades . penningpolitiska uppföljning publicerades . Regeringens siffror avser här det strukturella sparandet som är mest jämförbart med det som KI och ESV benämner konjunkturjusterat sparande. Här räknas det finansiella sparandet i procent av potentiell BNP hos KI och regeringen och i procent av trend-BNP hos ESV. Enligt ESV visar indikatorerna för utvärdering av överskottsmålet att målet inte nås . På , givet den beslutade finanspolitiken, stärks såväl det faktiska som det konjunkturjusterade sparandet genom att de offentliga utgifterna inte indexeras i samma takt som inkomsterna stiger. Eventuella ofinansierade permanenta reformer skulle bidra till ytterligare avvikelse i förhållande till överskottsmålet. Det kan dock enligt ESV finnas andra skäl för ofinansierade reformer, exempelvis konjunkturstabilisering. För att nå målet om 1 procents överskott kommer det framöver, när det kan vara lämpligt med hänsyn till konjunkturen, att krävas åtstramningar via höjda skatter eller minskade utgifter. KI beräknar det konjunkturjusterade sparandet i den offentliga sektorn till . Finanspolitiken är expansiv 2013, vilket enligt KI är lämpligt i rådande svaga konjunkturläge. Finanspolitiken får i prognosen en neutral inriktning, vilket är förenligt med att genomföra ofinansierade åtgärder om sammanlagt . För att nå överskottsmålet måste finanspolitiken stramas åt därefter. Till skillnad från regeringen ser KI inget fortsatt utrymme för ofinansierade åtgärder 20152017. Det förklaras av att den potentiella BNP:n 2017 är lägre än regeringens prognos. KI framhåller att ett av motiven bakom införandet av överskottsmålet var att stärka den offentliga förmögenhetsställningen inför det utgiftstryck som följer av en stigande andel äldre i befolkningen.