bet · H001FöU14 · 2013-06-13 00:00:00 — Samverkan och erfarenhetsutbyte, inklusive kartläggning av befintlig kunskap, om resolution måste öka nationellt. Uppföljning av implementeringen av resolution och redovisning av framsteg och motgångar i processen är nödvändiga. Motionärerna menar att myndigheterna på regeringens uppdrag bör återrapportera om insatser för att genomföra resolutionerna och 1820. En översyn av handlingsplanen måste göras genom årliga möten, och i samband med att handlingsplanen löper ut bör en övergripande utvärdering göras, enligt motionärerna. Det är dessutom motionärernas uppfattning att utvärderingen bör redovisas för tillsammans med slutsatser för det fortsatta arbetet. I motion 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) understryker motionärerna dessutom behovet av utbildning i genuskunskap och i FN-resolutionerna och 1820, både vad gäller den personal som tjänstgör i och den personal som ska delta i internationella operationer (yrkande 2). Förutom att förband som ska tjänstgöra i internationella miljöer kan utsättas för ökade psykiska och fysiska påfrestningar ställs höga krav på det etiska handlandet. I motion 2012/13:U248 av (FP) framhåller motionären att bör arbeta för att fler kvinnor ska finnas med i internationella styrkor (yrkande 7). De positiva effekterna av kvinnors ledarskap och kvinnors deltagande i fredsbevarande styrkor motiverar en ökad nominering och rekrytering av kvinnor till internationella diplomatiska befattningar inom området fred och säkerhet. Kvinnor i den fredsbevarande styrkan kan utgöra en förebild för kvinnor i konfliktområden och inspirera till deltagande i återuppbyggnad, i synnerhet demokratiuppbyggnad och ekonomisk utveckling. I motion 2012/13:U248 av (FP) menar motionären i yrkande 8 att genusfrågor bör få ett större utrymme i utbildningen av insatsstyrkorna eftersom krigets konsekvenser framför allt drabbar civilbefolkningen. De flesta flyktingar, närmare bestämt , är kvinnor och barn, och systematiska våldtäkter är enligt motionären en metod för krigföring. Kvinnors särskilda utsatthet under krig utnyttjas systematiskt för att etniskt rensa områden och förnedra individen. Svenska medborgare stöder på många olika sätt fredsprocesserna i olika konfliktområden, men programmen inriktas mot barn och utbildning, mat och sjukvård, och det saknas ett större grepp för att stödja kvinnorna i återupprättandet av deras liv. Utbildningen av dem som deltar i utlandstjänst bör därför förbättras ytterligare när det gäller respekten för kvinnors rättigheter och förståelsen för vad kvinnor och barn kan råka ut för. Slutligen konstaterar motionären att det enligt svensk lag är förbjudet att köpa sexuella tjänster och att det måste vara en viktig uppgift att se till att de svenska soldater som deltar i internationell tjänst får en gedigen information inom detta område. I motion 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) beskriver motionärerna i yrkande 4 behovet av en uppdatering av handlingsplanen för resolution . Enligt motionärerna har med hjälp av tidigare handlingsplaner bidragit till att genomföra resolution genom att initiera, utveckla, vidta och utvärdera ett antal åtgärder. Nuvarande handlingsplan löpte ut och motionärerna vill därför att regeringen uppdaterar handlingsplanen för resolution . Beslutet bör ställa krav på mätbara mål, klar tidtabell, effektiva kontrollsystem och en definierad budget. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen har senast beskrivit arbetet med ett genusperspektiv på internationell krishantering i budgetpropositionen . Regeringen konstaterade där att Försvarsmakten hade fortsatt implementeringen av FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 genom bl.a. ett jämställdhetsperspektiv på de internationella insatserna. Regeringen har genom ett uppdrag i myndighetens instruktion ställt krav på att myndigheten i sin verksamhet ska verka i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionerna ska särskilt beaktas vid utbildning samt vid planering, genomförande och utvärdering av insatser. Regeringen beslutade dessutom att förlänga handlingsplan för 1325 med en treårsperiod, . Till det beslutet kopplades även krav på återrapportering enligt sju indikatorer för att möjliggöra uppföljning bl.a. när det gäller andelen kvinnor som rekryteras till insatser, genusperspektiv internt när myndigheter arbetar med insatser, andelen insatspersonal som har genomgått utbildning om resolution samt de summor som har utbetalats till projekt som på olika sätt syftar till att verka för kvinnors och flickors skydd enligt de intentioner resolution anger. Försvarsmakten har fortsatt att utveckla den missionsförberedande utbildningen genom att integrera olika utbildningsmoment i övningar. Samarbetet inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco) fortsatte att utvecklas kring dessa frågor. Bland annat påbörjades etableringen av ett in Military Operations (NCGM) på Försvarsmaktens internationella centrum (). Detta centrum har genomfört förhandlingar med Nato i syfte att etableras som ett Head (DH) inom Nato. NCGM har därmed också fått ett uppdrag om utvärdering av flera Natoledda insatser. Regeringen konstaterade att 1 840 personer, varav 220 kvinnor och 1 620 män, hade tjänstgjort i internationella militära insatser. De svenska förbanden deltog i insatser i , och , och regeringens samlade bedömning var att de väl svarat mot de krav som ställts i respektive insatsområde, bl.a. vad gäller bemanning. Av Försvarsmaktens årsredovisning framkommer dessutom att det svenska styrkebidraget till uppgick till 517 befattningar och att av dessa bemannades av kvinnor. omfattade det svenska styrkebidraget till Kosovo 55 befattningar varav bemannades av kvinnor. Dessutom konstaterade regeringen i budgetpropositionen att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap beskrivit implementeringen av FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820 i insatsverksamheten (MSB:s årsredovisning , dnr Fö2012/663/SSK). tog MSB t.ex. fram en operativ målbild för arbetet med jämställdhet och mångfald i insatsverksamheten, t.ex. när det gäller kapacitetsutvecklingsprojekt och den egna insatspersonalen. FN:s resolutioner har utgjort en ram för arbetet och det har operationaliserats bl.a. utifrån myndighetens egna erfarenheter. MSB har enligt regeringen också samarbetat med andra svenska myndigheter för att genomföra den svenska handlingsplanen kring FN:s resolutioner på området. Därutöver kan sägas att Försvarsmakten, som tillsammans med och Försvarshögskolan ingår i ett gemensamt samverkansråd mot ogynnsamma attityder, tog fram checklistan Genussmart. Denna ska användas för att införliva 1325 (2000) i verksamheten. Ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott har behandlat frågan vid ett flertal tillfällen och särskilt betonat vikten av att fortsätter att tillmäta FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) och 1882 (2009) om barn i väpnade konflikter samt 1820 (2008) och 1888 (2009) om sexuellt våld i väpnade konflikter stor betydelse. Utskottet har understrukit betydelsen av att aktivt verkar för att åtagandena följs och att ett jämställdhets- och barnperspektiv integreras i all relevant verksamhet såväl vid insats i som i Kosovo (bet. 2011/12:UFöU3 och bet. 2011/12:UFöU2). välkomnades att säkerhetsrådets resolution (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter tillmättes stor vikt från svensk sida och att uttalade mål styr arbetet genom den nationella handlingsplan för resolution som antog . Vikten av att kvinnor ska vara jämlika deltagare på alla beslutsnivåer, att det ska finnas ett genusperspektiv i alla fredsfrämjande operationer och att all personal som deltar i dessa ska gå igenom relevant utbildning om kvinnor och barns skydd och rättigheter vid konflikter underströks av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, bet. 2007/08:UFöU4). Utskottet såg regeringens uppdrag för att implementera bl.a. FN:s resolution som betydelsefulla och konstaterade att man utgick från att regeringen i ett lämpligt sammanhang skulle redovisa det arbete både regering och myndigheter bedriver inom området. I likhet med det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet vill utskottet särskilt betona vikten av att fortsätter att tillmäta FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) och 1882 (2009) om barn i väpnade konflikter samt 1820 (2008) och 1888 (2009) om sexuellt våld i väpnade konflikter stor betydelse. Utskottet har understrukit betydelsen av att i olika internationella forum aktivt verkar för att åtagandena följs och att ett jämställdhets- och barnperspektiv integreras i relevant verksamhet. Utskottet välkomnar regeringens beslut att tydligt integrera frågan om genusperspektiv på internationella insatser i Försvarsmaktens kärnverksamhet genom att ställa krav på genomförande i myndighetens instruktion. De ovan nämnda resolutionerna ska på regeringens uppdrag särskilt beaktas vid utbildning samt vid planering, genomförande och utvärdering av insatser. Försvarsmakten har även integrerat likabehandlingsfrågor i all militär utbildning och ser ansträngningarna att skapa en jämställd organisation som en ständigt pågående process. Utskottet lägger stor vikt vid etableringen av NCGM och dess roll i att genomföra och utvärdera arbetet med genusperspektiv i internationella insatser. Utskottet välkomnar även samarbetet mellan Försvarsmakten, Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarshögskolan, som genom sitt samverkansråd bidrar till att 1325 införlivas i myndigheternas verksamhet och att de kvinnor och män som har till uppgift att försvara demokratiska värderingar får nödvändiga kunskaper för att göra det på ett trovärdigt sätt både nationellt och internationellt. Utskottet kan konstatera att regeringen beslutade att förlänga den nationella handlingsplanen för resolution till 2015 och att denna dessutom kompletterats med indikatorer som möjliggör uppföljning och utvärdering av arbetet. Utskottet anser att den årliga uppföljningen med hjälp av regeringens nationella indikatorer är betydelsefull och lägger vikt vid det fortsatta arbetet inom området. Därutöver ser inte utskottet något behov av ytterligare åtgärder, varför motionerna avstyrks. Trakasserier på grund av kön Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om trakasserier på grund av kön. Då regeringen bedriver ett aktivt arbete inom området bedömer utskottet att motionärernas intentioner har beaktats. Jämför reservation 5 (MP). I motion 2011/12:U236 av m.fl. (MP) yrkande 5 och motion 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 5 understryker motionärerna vikten av att regeringen verkar för att handlingsplanen mot trakasserier på grund av kön och mot sexuella trakasserier inom Försvarsmakten efterlevs. Motionärerna menar att försvaret styrs av manliga värderingar med män i beslutande ställning men att allas kompetens och erfarenhet, även kvinnornas, behöver tillvaratas. En alltför stor andel av kvinnorna inom Försvarsmakten uppger att de blivit utsatta för trakasserier på grund av kön eller sexuella trakasserier. Regeringen måste ta fram en plan mot trakasserier på grund av kön och mot sexuella trakasserier inom Försvarsmakten och se till att den efterlevs för att därigenom bidra till att öka andelen kvinnor inom försvaret. Bakgrund och tidigare behandling Som ett led i att skapa en positiv, utvecklande och hållbar arbetsmiljö fri från kränkningar och trakasserier har Försvarsmakten enligt årsredovisningen fokuserat på två områden. Det första har inneburit att myndigheten har utvecklat och tydliggjort strukturer och riktlinjer för hur arbetet ska genomföras, följas upp och utvärderas samt vilket stöd som kan ges. Myndighetens andra fokus har varit att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all central styrning och verksamhetsledning. Utifrån kartläggningen av förekomsten av trakasserier och kränkningar uppger Försvarsmakten att åtgärder har vidtagits för att stärka det främjande arbetet med aktiva åtgärder och att hantera händelser professionellt. Myndigheten har dessutom integrerat utbildning i likabehandlingsfrågor i all militär grundutbildning. Försvarsmakten anger dessutom att myndigheten tillsammans med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarshögskolan ingår i ett gemensamt samverkansråd mot ogynnsamma attityder. Rådets strategi syftar till att främja jämlikhet och jämställdhet samt motverka diskriminering. Ordförandeskapet togs över av Försvarsmakten och rådets arbete fortsatte enligt den gemensamma strategin. I strategin identifierades fokusområdena styr- och beslutsdokument, utbildning och information. I syfte att synkronisera de olika myndigheternas rutiner vid trakasserier och kränkande särbehandling lät producera trycksaken Om det händer Stöd vid trakasserier och kränkande särbehandling. Utskottet bedömer att förekomsten av trakasserier och kränkande särbehandling ytterst kan ses som tecken på brister i Försvarsmaktens arbete med att skapa en mer jämställd organisation. Dessa brister får enligt utskottets bedömning inte bara negativa konsekvenser för den enskilde som drabbas, utan även för myndighetens förmåga att rekrytera och behålla personal, såväl kvinnor som män. Som beskrivits ovan lägger utskottet därför stor vikt vid det fokus regeringen har lagt på jämställdhetsarbetet och välkomnar uppdragen till myndigheterna att verka för ytterligare förbättringar inom området. Utskottet noterar dessutom att Försvarsmakten har integrerat likabehandlingsfrågor i all militär grundutbildning och att det har etablerats strukturer för att på ett systematiskt och professionellt sätt motverka trakasserier och kränkningar. Därmed bedömer utskottet att det inte behövs ännu fler åtgärder och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Andelen kvinnor som tjänstgör som officerare, soldater och sjömän, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U236 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2011/12:Fö7 av m.fl. (V) yrkande 3, 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 5, 2011/12:Fö231 av m.fl. (V) yrkande 4, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 4. Vi anser att Försvarsmaktens rekryteringsbas inte får bli alltför smal och att organisationen inte får bli inåtvänd. Personalförsörjningssystemet bör utformas så att det bidrar till en bred folklig förankring och till ett försvar som speglar hela samhället, såväl kvinnor som män, när det gäller attityder och sammansättning. Andelen kvinnor, inklusive civilanställda, är av Försvarsmaktens totala personal. Förutom att det av jämställdhetsskäl och kompetensförsörjningsskäl är viktigt att öka andelen kvinnor, motiverar inriktningen mot allt fler internationella uppdrag att kvinnor rekryteras i större omfattning. Den skeva könsfördelningen kräver därför lösningar. anser alla riksdagspartier att kvinnor behövs inom försvaret, men det görs inte mycket för att skynda på processen. Regeringen bör därför återkomma med förslag till en ny handlingsplan för att nå en jämnare könsfördelning. I handlingsplanen bör regeringen fastställa mål och delmål för att av hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Diskrimineringslagens tillämpning och rekryteringen av kvinnor till försvaret, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö239 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Jag anser inte att särbehandling bör tillämpas vid rekryteringar inom försvarssektorn. Jag bedömer att militärt ledarskap är och alltid kommer att vara något speciellt. Eftersom man leder andra med risk för liv och lem är det ett högst ovanligt arbete, och det ställer utomordentliga krav på den som leder verksamheten. Att vara yrkesofficer i operativ tjänst går inte att jämföra med ett vanligt kontorsarbete, varför de bästa som över huvud taget går att frambringa bland de sökande bör anställas. Jag anser därför att den nuvarande särbehandlingen inom försvaret bör avskaffas och att försvaret bör ges ett undantag i diskrimineringslagen, vilket kan möjliggöra att de bäst lämpade i stället får förmånen att anställas i den svenska krigsmakten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Arbetet för ökad jämställdhet, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:Fö209 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:Fö204 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:Fö254 av m.fl. (S) samt 2011/12:Fö218 av (M) yrkande 1. Vi kan konstatera att Försvarsmakten bedriver ett aktivt arbete för att skapa en jämställd organisation, men vill understryka att detta ska vara en ständigt pågående process som inte kan anses bli färdig. Att kontinuerligt arbeta med genusfrågor ger en större trovärdighet i uppdraget att försvara demokratiska värderingar, såväl nationellt som internationellt. Vi anser också att ett kontinuerligt kunskapsutbyte i genuskunskap mellan förbanden och försvarsgrenarna är nödvändigt. Försvarsmakten är en av tradition manligt dominerad sektor av arbetsmarknaden, och den manlige soldaten präglar hela verksamhetens normer. Visserligen har förutsättningarna gradvis förändrats, men någon större tillströmning av kvinnor till försvaret har inte följt av detta. Vi anser att orsakerna kan ha sin grund både i ett visst motstånd inom försvaret och i strukturella svårigheter. Vi menar därför att regeringen bör verka för en mer jämställd och jämlik miljö inom Försvarsmakten och hemvärnet. Hur människor ska förhålla sig till varandra förmedlas i hög grad genom den omfattande utbildningsverksamheten. Om fler kvinnor ska bli intresserade av att söka sig till Försvarsmakten och de nationella skyddsstyrkorna måste de veta att tjänstgöringen är anpassad även till deras behov och att de får möjlighet att genomföra sin utbildning på samma premisser som männen. Vi lägger därför stor vikt vid jämställdhetsarbetet inom försvaret och en integrering av genusfrågor i utbildningar för både Försvarsmaktens anställda och de kvinnor och män som verkar inom hemvärnet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Genusperspektiv på internationella insatser, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena , 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 19, 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 19, 2012/13:Fö261 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:U248 av (FP) yrkandena 7 och 8. Försvarsmakten har en organisation på vilken regeringen och har ställt krav att den ska ha förmåga att genomföra insatser i , i och utanför närområdet. Vi anser därför att all personal, både den som tjänstgör i och den personal som ska delta i internationella operationer, bör genomgå utbildning i genuskunskap och i FN-resolutionerna och 1820. Med avstamp i en kartläggning av den befintliga kunskapen inom området bör de berörda myndigheterna verka för att kunskapen om genusperspektiv på internationella insatser ökar. Vi bedömer att den personal som tjänstgör i internationella miljöer kan utsättas för ökade psykiska och fysiska påfrestningar, och vi anser att det bör ställas höga krav på det etiska handlandet. All svensk personal behöver därför mer kunskap om t.ex. prostitution, människohandel för sexuella ändamål, sexualiserat våld och barnsexturism för att kunna sätta sig in i de förhållanden som råder i konfliktområdena. Vår utgångspunkt är att all svensk personal respekterar den svenska sexköplagens intentioner, men de som är anställda i Försvarsmakten och tjänstgör i en internationell militär insats lyder dessutom under svensk lag, vilket de måste bli medvetna om. Regeringen har förlängt handlingsplanen för resolution om kvinnor, fred och säkerhet och stärkt den genom att myndigheterna ska återrapportera resultatet av genomförandet enligt vissa indikatorer. Vi anser att det är ett steg i rätt riktning men bedömer att det ligger ett ansvar hos regeringen, inte bara att följa upp arbetet utan även att själv definiera mätbara mål efter en beslutad tidtabell för genomförande. Det ligger också ett ansvar hos regeringen att besluta om mål för hur stor andel av de biståndsmedel som budgeteras för projekt som kommer kvinnor och flickor till del. För att säkerställa att medlen verkligen kommer kvinnor och flickor till del bör effektiva kontrollsystem inrättas som en del av uppföljningen. Vi anser att kvinnors och flickors skydd i konflikt- och postkonfliktområden och deras roll i arbetet med att skapa varaktig fred ska värderas lika högt som männens och pojkarnas. Därför vill vi se ett mål om att biståndsmedlen ska användas på ett jämställt sätt. På de myndigheter som skickar ut personal i internationella insatser bör mätbara krav på rekryteringen ställas för att andelen kvinnor ska öka successivt. Vi anser dessutom att de berörda myndigheterna bör integrera den nationella handlingsplanen för FN:s resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet genom att upprätta myndighetsspecifika handlingsplaner för att fullt ut integrera ett genusperspektiv i relevanta delar av sin egen verksamhet. Den återrapportering som kommer att göra av myndigheternas resultat i arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen ger enligt vår bedömning en bra grund för att regeringen på ett systematiskt sätt även ska kunna redovisa dessa för . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Trakasserier på grund av kön, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U236 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:Fö264 av m.fl. (MP) yrkande 5. Jag vill understryka vikten av att Försvarsmakten följer handlingsplanen mot trakasserier på grund av kön och mot sexuella trakasserier. Jag menar att regeringen har ett särskilt ansvar för att säkerställa att Försvarsmakten aktivt verkar för att trakasserier inte ska förekomma inom myndigheten. Jag menar även att försvaret styrs av manliga värderingar och att det huvudsakligen är män som sitter i beslutande ställning inom Försvarsmakten, men allas kompetens och erfarenhet, även kvinnornas, behöver tillvaratas. En alltför stor andel av kvinnorna inom Försvarsmakten uppger att de har blivit utsatta för trakasserier på grund av kön eller sexuella trakasserier. Regeringen måste ta fram en plan mot trakasserier på grund av kön och mot sexuella trakasserier och se till att den följs för att därigenom bidra till att öka andelen kvinnor inom försvaret. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av proposition 2011/12:115 2011/12:Fö7 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny handlingsplan bör upprättas för att nå en jämnare könsfördelning. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:U236 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en jämnare könsfördelning inom Försvarsmakten.