bet · H101KU1 · 2013-11-26 00:00:00 — beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:56). Även behandlade utskottet ett motionsyrkande om insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet (bet. 2012/13:KU1). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att en översyn om ökad insyn i hovstaten bereddes inom (s. 16). Utskottet framhöll att det inte önskade föregripa den pågående beredningen och avstyrkte därför motionsyrkandet. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten . Därmed avstyrks motion 2013/14:K328 yrkandet i denna del. När det gäller frågan om ökad insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet konstaterar utskottet att regeringen och har enats om att komplettera överenskommelserna . Den kompletterande överenskommelsen bör innebära ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten, vilket är i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör erfarenheterna av den nya ordningen som överenskommelsen innebär avvaktas innan frågan prövas på nytt. Motion 2013/14:K205 yrkande 2 avstyrks därför. ledamöter och partier m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. och avslår ett motionsyrkande i denna del om att anslaget ska anvisas ett lägre belopp. antar delvis förslaget till lag om ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Jämför särskilt yttrande 4 (V). Anslaget används för kostnader som till största delen är lagbundna, bl.a. arvoden och reseersättningar till ledamöter, pensioner och inkomstgarantier för före detta riksdagsledamöter och EU-parlamentariker och stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Därutöver används anslaget för talmannens verksamhet, resor och representation samt för utskottens besök, resor och utfrågningar. Anslaget täcker även kostnader för internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete. Kostnader för företagshälsovård och språkutbildning till ledamöter samt bidrag till föreningar i ryms också inom anslaget. Av propositionen framgår bl.a. att som det främsta demokratiska statsorganet har konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i EU. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen samt särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. För en mer utförlig redogörelse av arbetet i hänvisas till årsredovisning för (redog. 2012/13:RS2) och utskottens egna verksamhetsberättelser. Anslagssparandet uppgick till , till och till . I propositionen framhålls att kostnaderna för normalt ökar under ett valår och året därefter. Dessa kostnader är dock svåra att uppskatta. Bland annat är kostnaderna för pensioner och inkomstgarantier ovissa. Därutöver hänvisas i propositionen till att reglerna för inkomstgarantin för ledamöter setts över, att riksdagsstyrelsens förslag i denna del ska behandlas av och att riksdagsstyrelsen kan behöva återkomma till i denna fråga i samband med ändringsbudgeten eller budgetpropositionen . Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i regleras i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person i enlighet med nämnda lag. Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Riksdagsstyrelsen föreslår i propositionen att 10 § lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ska ändras på så sätt att det görs en uppräkning av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare med från nuvarande till . För ovanstående ändamål föreslås därför också att nivån på anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. höjs med för stödet till partigrupperna i . Därutöver föreslår riksdagsstyrelsen en ändring av redaktionellt slag i 17 § nämnda lag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med budgetbeslut , vilket utöver den ovan nämnda ökningen av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare även inkluderar pris- och löneomräkning. Enligt riksdagsstyrelsen bör det preliminärt tilldelade anslaget – med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare – kunna rymma den ordinarie verksamheten. Därutöver bör det enligt riksdagsstyrelsen för, som det får förstås, 20143[ I propositionen anges att det bör finnas en anslagskredit (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24).] finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag för anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2013/14:K328 att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag (yrkandet i denna del). En sänkning av arvodet är enligt motionärerna ett led i arbetet med att skapa ett gott förtroende mellan de folkvalda och det folk de representerar. I motionen föreslås att riksdagsledamöternas arvoden knyts till av ett prisbasbelopp och att alla extra ersättningar direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. beslutade riksdagsstyrelsen om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. Av direktiven framgår att en särskild utredare ska se över bestämmelserna om ekonomiska villkor i bl.a. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen) jämte tillämpningsföreskrifter (dnr 3122-2011/12). Det följer vidare av direktiven att utredaren särskilt ska uppmärksamma möjligheterna till ersättning för privata taxiresor i vissa fall och ersättning för kostnader för telefoni och datakommunikation. Det anges vidare att utredaren utöver det ska se över villkoren för ledamöternas övernattningsbostäder och vissa utrikesresor. Utredaren är dock enligt direktiven oförhindrad att överväga även andra frågeställningar som rör förmåner och villkor i ledamotsuppdraget. Huvuddelen av uppdraget ska redovisas . behandlade riksdagsstyrelsens framställning 2012/13:RS7 Omställningsstöd för riksdagsledamöter samt tio motionsyrkanden som väckts med anledning av framställningen (bet. 2013/14:KU3, rskr. 2013/14:5–6). Utskottet ställde sig i huvudsak bakom riksdagsstyrelsens förslag till ett nytt system för stöd till avgångna riksdagsledamöter inför övergången till yrkeslivet. Systemet består av ett omställningsstöd i vilket det ingår dels ett stöd för övergång till yrkesverksamhet, dels ett därtill knutet ekonomiskt stöd. Stödet för övergång till yrkeslivet som erbjuds förre detta riksdagsledamöter ska, i likhet med det stöd som erbjuds på den övriga arbetsmarknaden, kunna bestå av rådgivningsinsatser och kompletterande utbildning. Till stödet för övergång till yrkesverksamhet knyts två ekonomiska stödformer: dels ett generellt och kortvarigt ekonomiskt omställningsstöd liknande avgångsersättning på arbetsmarknaden, dels ett förlängt ekonomiskt omställningsstöd som ska kunna lämnas till äldre personer som varit riksdagsledamöter . Till förmånssystemet knyts regler om minskning eller indragning av förmånen (jämkning) under vissa förutsättningar. De nya bestämmelserna träder i kraft . har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om bl.a. formerna för att fastställa riksdagsledamöternas arvoden, arvodenas storlek och avskaffandet av extraarvoden för uppdrag inom , s.k. uppdragsarvoden. Med anledning av motioner om riksdagsledamöternas arvoden med motsvarande innebörd som den nu aktuella har utskottet framhållit bl.a. att frågan om arvodenas storlek och hur dessa ska bestämmas har varit föremål för ingående bedömningar och att olika system för att bestämma arvodet har prövats. I betänkande 2002/03:KU19 (s. 31 f.) menade utskottet att ordningen med en fristående nämnd som fastställer arvodet, till skillnad från bl.a. en ordning där riksdagsledamöterna själva bestämmer sina arvoden, har fungerat väl och borde kunna ses som den långsiktiga lösning som arvodesfrågan behöver. Utskottet har därefter vid ett flertal tillfällen vidhållit detta ställningstagande (bet. 2004/05:KU29, 2006/07:KU33, 2006/07:KU4 och 2010/11:KU19). Även behandlade utskottet motioner i ämnet (bet. 2012/13:KU1). Utskottet var alltjämt av den uppfattningen att ordningen med en fristående nämnd som fastställer arvodet har fungerat väl (s. 18). Utskottet vidhöll därför sitt tidigare ställningstagande om formerna för att bestämma riksdagsledamöternas arvoden. Slutligen kan nämnas att utskottet behandlade motioner om bl.a. riksdagsledamöternas arvoden (bet. 2012/13:KU17). Utskottet hänvisade inledningsvis till sina tidigare ställningstaganden om riksdagsledamöternas arvoden (s. 39). Vidare noterade utskottet den pågående utredningen om att se över riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, vars resultat enligt utskottet inte borde föregripas. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionsyrkandena om bl.a. riksdagsledamöternas arvoden. Utskottet, som alltjämt är av den uppfattningen att ordningen med en fristående nämnd som fastställer riksdagsledamöternas arvoden fungerar väl, föreslår att anvisar till anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. . Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:K328 yrkandet i denna del. Vidare föreslår utskottet att antar föreslagna ändringar i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i med det tillägget att ordet bestämmande i 10 § andra stycket ska bytas ut mot ordet bestämmandet. Därmed bifaller utskottet delvis riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:2 förvaltningsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget –2017. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Anslaget används för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Därutöver används anslaget för kostnader för stipendier till skolungdomar samt nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . är förvaltningsmyndighet, och den har endast en verksamhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. Förvaltningens huvuduppgift är att ge stöd vid behandlingen av ärenden och att tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och de övriga riksdagsorganens verksamhet. ska dessutom informera om arbete och frågor som rör EU. Vidare ska myndigheten handlägga ärenden som rör internationella kontakter och ansvara för säkerhet, fredstida krishantering i och de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i bl.a. riksdagsordningen. Enligt riksdagsstyrelsen har i allt väsentligt utfört de uppdrag som ålagts myndigheten, och resultatet är tillfredsställande. Vidare har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Anslagssparandet uppgick till , till och till . Riksdagsstyrelsen har fastställt en strategisk plan för 2014–2017. Enligt planen ska verksamhet vara ändamålsenlig och tillförlitlig samt präglas av hög kvalitet och kostnadseffektivitet. ska i alla sammanhang prioritera den verksamhet som avses inom uppdragsområdet Stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. Därefter ska verksamheten inom uppdragsområdet Stöd och service till ledamöter och partikanslier prioriteras. Arbetet med förberedelser inför kommande val till och har påbörjats och kommer att intensifieras . Vid ett valår och året därefter ökar normalt kostnaderna för . För extra kostnader i samband med valet föreslår riksdagsstyrelsen att anslaget 2:2 förvaltningsanslag höjs med . Av propositionen framgår att översynen och utvecklingen av att stärka säkerhetsarbetet fortsätter. Som exempel i denna del nämns informations- och säkerhetshöjande åtgärder. För ökade kostnader inom säkerhetsområdet föreslår riksdagsstyrelsen därför att anslaget 2.2. förvaltningsanslag höjs med varav utgör en nivåhöjning av anslaget. Riksdagsstyrelsen framhåller vidare att det planeras för utredningar inom områdena person- och tillträdesskydd. Beroende på resultatet av dessa utredningar kan det bli aktuellt för riksdagsstyrelsen att återkomma till i samband med ändringsbudgeten eller budgetpropositionen . Därutöver framhålls att om beslutar i enlighet med förslaget om ändrade regler för inkomstgarantin för ledamöter beräknas det att kostnaderna för administrationen av stödåtgärder för omställning till ledamöternas övergång till förvärvsarbete kommer att öka. Riksdagsstyrelsen kan därför behöva återkomma till i samband med ändringsbudgeten eller budgetpropositionen . Vidare framgår av propositionen att det beroende på beslut om den framtida inriktningen och omfattningen för tidningen kan bli aktuellt för riksdagsstyrelsen att återkomma till i ärendet. Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med 32 825 000 jämfört med budgetbeslut , vilket utöver de ovan beskrivna anslagsförändringarna även inkluderar pris- och löneomräkning. bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Därutöver bör det enligt riksdagsstyrelsen beviljas en räntekontokredit på högst av myndighetens totala anslagsutrymme. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget 2:2 förvaltningsanslag –2017. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:2 förvaltningsanslag Nivån på de investeringar som föreslås genomföras –2017 beräknas ligga på samma nivå . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 2:2 förvaltningsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget –2017. Utskottet föreslår vidare att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:3 fastighetsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget –2017. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Anslaget används för att täcka kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det används också för kostnader för renovering och underhåll, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, fast inredning och konst samt it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Sedan tog över förvaltningen av byggnader från och ytterligare fastigheter tillkom i samband med nedläggning 1993 har samtliga underhålls- och ombyggnadsåtgärder till största delen anslagsfinansierats. har dock en del större investeringsåtgärder finansierats via lån i . har påbörjat en omfattande genomgång av fastigheternas status. Den analysen visar att skicket på fastigheterna och deras tekniska installationer generellt sett är sämre än vad som tidigare konstaterats. Det har i samband med detta arbete också framkommit att det finns behov av att förändra lokalerna så att de bättre överensstämmer med arbetssätt och krav. –2014 genomförs renoveringsarbeten i fastigheten . Riksdagsstyrelsen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 fastighetsanslag . Förslaget innebär en ökning med jämfört med budgetbeslut . avser att återkomma med eventuella justeringar av denna nivå. bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2017. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Underhåll och renoveringsplan, fastigheter Nivån på de investeringar som föreslås för perioden –2017 kommer att fortsätta vara hög på grund av planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av fastigheter. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 2:3 fastighetsanslag och godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget –2017. Utskottet föreslår vidare att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 2:4 ombudsmän () och avslår två motionsyrkanden i denna del om att anslaget ska anvisas ett högre belopp. beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Jämför särskilda yttranden 2 (MP) och 4 (V). Anslaget används för ombudsmäns (JO) förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmän () har till uppgift att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter (13 kap. 6 § regeringsformen och lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän). Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäkerheten. I propositionen konstateras att har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och att denna verksamhet också har prioriterats . Vidare konstateras att antalet inkomna klagomålsärenden ökade med ca 300 ärenden jämfört med . Ärendebalansen ökade något (108 ärenden) jämfört med /2012. Det nationella besöksorganet National Preventive Mechanism (NPM-enheten) genomförde 40 inspektioner . Av propositionen framgår att målet att minska ärendebalansen inte nåddes och att detta berodde på att tillströmningen av nya klagomålsärenden ökade som personalomsättningen var hög och myndigheten var underbemannad under . Enligt JO har ärendehandläggningen hållit samma höga kvalitet som . Anslagssparandet uppgick till , till och till . Av propositionen framgår att förnyades den överenskommelse med it-enhet som rör driften av JO:s it och telefoni. Meningen är att JO ska bära sina egna kostnader och innebär därmed en kostnadsökning om ca för JO. Liksom beräknas JO:s anslagssparande täcka denna merkostnad . I propositionen anges vidare att JO:s kostnader för pensionspremier kommer att öka med ca jämfört med . Detta beror i huvudsak på skifte av flera ledande befattningshavare. Inom denna grupp väntas pensionsavgångar . begär JO därför inte anslagsmedel för att täcka denna merkostnad. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. JO föreslår att anläggningstillgångarna även får finansieras med anslagsmedel men att detta belopp, sammanlagt , tas från anslagssparandet. har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. JO föreslår att anvisas under anslaget 2:4 ombudsmän () . Förslaget innebär en ökning med jämfört med budgetbeslut , vilket bl.a. motsvarar uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. JO föreslår dessutom att får ombudsmän anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Regeringens strategi för mänskliga rättigheter Av propositionen framgår att regeringen har låtit utreda hur skyddet för de mänskliga rättigheterna ytterligare kan värnas i (SOU 2010:70 och 2011:29). Av dessa betänkanden framgår att ett fortsatt systematiskt arbete med frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå är nödvändigt för att ska uppfylla de mål som regeringen och har fastställt inom området (s. 71). Regeringen avser därför att återkomma till med en skrivelse om en samlad strategi för ett fortsatt sådant arbete med mänskliga rättigheter i . I strategin kommer förslagen i nämnda betänkanden att beaktas. De synpunkter som har framkommit i kartläggningen av och under samrådsprocessen om situationen för mänskliga rättigheter i kommer också att uppmärksammas. Utgångspunkten för strategin utgörs av behovet av att säkerställa att det finns kunskap och medvetenhet om rättigheterna så att konventionsåtaganden beaktas inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom staten som inom kommuner och landsting. Enligt uppgift från kommer aktuell skrivelse att överlämnas till under innevarande mandatperiod 2014. I kommittémotion 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del föreslår m.fl. (MP) att anslaget 2:4 ombudsmän () ska öka med jämfört med regeringens förslag i propositionen. Motionärerna motiverar höjningen med att JO har haft en ansträngd ärendesituation och därför är i behov av ytterligare resurser. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2013/14:K328 att anslaget ökas med jämfört med regeringens förslag (yrkande i denna del). I motionen föreslås att JO utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i . Senast utskottet behandlade ett motionsyrkande om utökade medel till JO i syfte att finansiera en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i var (bet. 2012/13:KU1 s. 27). Utskottet önskade då inte föregripa beredningen av bl.a. två utredningar om det framtida arbetet med mänskliga rättigheter inom och avstyrkte motionen (jfr bet. 2011/12:KU1 s. 30 f.). har tidigare uttalat att det inte önskade föregripa beredningen av bl.a. två framlagda utredningar om det framtida arbetet med mänskliga rättigheter inom . Utskottet, som står fast vid detta ställningstagande, föreslår att anvisar till anslaget 2:4 ombudsmän () och beslutar att JO får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:K328 yrkandet i denna del och 2013/14:K362 yrkande 5 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande i denna del om att för det kommande budgetåret sätta upp och tilldela budgetmedel för en ny tillsynsorganisation. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2013/14:K362 att ett nytt anslag, Ny tillsynsorganisation, sätts upp inom utgiftsområdet och att anslaget och myndigheten tilldelas (yrkande 5 i denna del). I motionen anförs att den offentliga organisationen för tillsyn över den offentligdrivna verksamheten är splittrad, vad avser såväl hur och av vem den utförs som hur den finansieras. För viss verksamhet, t.ex. Kriminalvårdens och verksamheter, saknas tillsyn, och det enda ordinarie tillsynsorganet är Justitiekanslern (). Enligt motionärerna innebär detta att kontrollen av verksamhetens effektivitet och utförande kan bli bristfällig och att enskildas förtroende för samhället minskar. Motionärerna anser dessutom att ombudsmän () – som är ett extraordinärt tillsynsorgan under – av år har kommit att få en alltmer ansträngd ärendesituation och en roll som ordinärt tillsynsorgan för verksamhetsområden där normal tillsyn inte finns eller är välkänd. Motionärerna framhåller dessutom att det även inom andra områden finns behov av en översyn av tillsynsverksamheten och hänvisar till förslag (SOU 2004:100). Enligt motionärerna skulle ett genomförande av en enhetlig tillsynsorganisation en kvalitativt förbättrad verksamhet och minska belastningen hos JO och JK. Motionärerna betonar att en utökad och mer enhetlig tillsynsorganisation inte behöver medföra ökade kostnader för det allmänna även om de bedömer att skulle införandet av en ny organisation i sig medföra ökade kostnader om maximalt .