bet · H001UbU14 · 2013-05-06 00:00:00 — konstaterar att Skolinspektionen tycks ha tolkat kravet i skollagen (2010:800) att den enskilde ska ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen som att den sökande själv ska ha ingående kunskap om skollagen. anser att det nämnda kravet också bör förstås i ett vidare perspektiv, där alla relevanta omständigheter för att kunna bedriva en stabil skolverksamhet av god kvalitet bedöms. För att kunna pröva om de sökande har förutsättningar att följa gällande regelverk bedömer att Skolinspektionen behöver begära in ett delvis annat beslutsunderlag än vad som görs . bedömer att regleringen är otydlig till den del den avser prövning av om ett godkännande av en enskild huvudman för en viss utbildning skulle medföra påtagliga negativa följder för eleverna eller den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna. Oklarheterna rör vilka elever som avses, vilken hänsyn som bör tas till redan existerande fristående skolor när nya ansökningar prövas och hur regleringen ska tillämpas om flera ansökningar från enskilda om att godkännas som huvudman i en viss kommun inkommer. De oklarheter som finns riskerar enligt att gå ut över prövningens effektivitet och därmed påverka skolsystemets effektivitet. bedömer att Skolinspektionen har fungerande former för stöd till handläggarna när det gäller hanteringen av ansökningsärenden men att innehållet i stödet kan förbättras. Enligt behöver Skolinspektionen förtydliga kriterierna för vad som är en ansökan som tillräckligt väl visar att den sökande har förutsättningar att följa regelverket. anser att kompletteringarna skulle kunna minskas genom ett bättre handläggarstöd och tydligare kriterier för vad som är en tillräckligt bra ansökan. Utifrån granskningen konstaterar vidare att Skolinspektionen inte i tillräcklig utsträckning lyckas informera om kraven på ansökningarna och att det saknas tydliga kriterier för vad som är en tillräckligt bra ansökan. Enligt bör Skolinspektionen kunna bli tydligare när det gäller vilka krav som ställs, för att de sökande ska få en mer realistisk bild av vad som krävs av den som vill driva en skola. Detta skulle leda till ökad effektivitet genom att endast de som tror sig uppfylla kraven ansöker om att bli godkända. rekommendationer till regeringen och Skolinspektionen har rekommenderat regeringen att följa upp hur Skolinspektionen prövar ansökningar om att godkännas som huvudman utifrån målsättning om höjd kvalitet genom ett varierat utbud av skolhuvudmän. Regeringen rekommenderas även att ge i uppdrag att överväga om lagstiftningen behöver förtydligas i fråga om bedömningen av påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Vidare har rekommenderat Skolinspektionen att utveckla vilket underlag som används för beslut om godkännande av en enskild som huvudman och att i högre utsträckning använda egen kunskap och forskning vid prövning av det underlag som kommit in. Dessutom rekommenderas Skolinspektionen att utveckla tydliga kriterier för vad som krävs för att bli godkänd som enskild huvudman och att sedan använda kriterierna dels för att förbättra stödet till handläggarna, dels för att öka och förbättra informationen till de sökande genom att förtydliga kraven för att en ansökan ska godkännas. Skolinspektionens funktion som gatekeeper anser i sin granskningsrapport att prövningen av om enskilda ska godkännas som huvudmän ska vara främjande och att Skolinspektionen i sin prövning också ska fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor som drivs av enskilda eller allmänna huvudmän. Denna funktion har enligt inte fått tillräckligt genomslag i Skolinspektionens verksamhet. hänför sig i detta sammanhang till uttalanden från om att prövningen bör göras ur ett elevperspektiv och att man bör beakta huruvida nyetableringen berikar eller försvårar ett breddat och efterfrågestyrt utbud (bet. 2001/02:UbU7, rskr. 2001/02:184, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322). Skolinspektionen ska enligt 2 kap. 5 § skollagen (2010:800) godkänna en enskild som huvudman bl.a. om etableringen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. I förarbetena till bestämmelsen hänvisas, beträffande det sistnämnda kravet, till uttalandena i propositionen Fristående skolor m.m. (prop. 1995/96:200) och propositionen Bidragsvillkor för fristående verksamheter (prop. 2009/10:157). Dessa förarbetsuttalanden avser motsvarande krav i bl.a. 9 kap. 6 § skollag (1985:1100). Den bestämmelsen avsåg dock inte frågan om huruvida en enskild skulle godkännas som huvudman utan frågan om huruvida en godkänd fristående skola skulle förklaras berättigad till bidrag eller inte. Med påtagligt negativa följder avses enligt förarbetena till 2 kap. 5 § i den nya skollagen bl.a. att kommunen skulle tvingas lägga ned en befintlig skola och att detta skulle medföra att avståndet till närmaste skola avsevärt skulle öka för elever i kommunen (prop. 2009/10:165 s. 643 och prop. 1995/96:200 s. 45). Vidare framgår av förarbetena till 2 kap. 5 § i den nya skollagen att Skolinspektionen vid sin prövning också ska utgå från ett elevperspektiv och göra en helhetsbedömning samt att elevers möjlighet att välja skola och ha tillgång till ett brett utbud av utbildningar är en viktig kvalitetsaspekt i ett skolväsende med både offentliga och fristående huvudmän (prop. 2009/10:165 s. 643 och prop. 2009/10:157 s. 21). De sistnämnda uttalandena gjordes i samband med den ändringen av lagtexten som innebar att bedömningen av de negativa följderna inte bara ska avse följder för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna utan att bedömningen även ska avse negativa följder för eleverna och att bedömningen inte ska avse negativa följder på kort sikt utan på lång sikt. Att en kommun kan tvingas planera om och göra omfördelningar i sin egen skolverksamhet i ett kortare perspektiv är enligt förarbetena inte tillräckligt för att ett godkännande inte ska ges. anses i stället vara en överskådlig period som kan tjäna som ett riktmärke. Kravet på en helhetsbedömning avser således huruvida ett bifall till en ansökan kan antas leda till de ovannämnda negativa följderna och om dessa är påtagliga. Regeringen delar därför enligt skrivelsen inte uppfattning att Skolinspektionens prövning av om enskilda ska godkännas som huvudmän ska vara främjande och också fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor som drivs av enskilda eller allmänna huvudmän. Någon möjlighet för Skolinspektionen att vid sin prövning utgå från andra krav än vad som anges i 2 kap. 5 § skollagen finns inte enligt regeringen, och dessa krav avser i det nu aktuella hänseendet endast frågan om ett godkännande kan innebära påtagliga negativa följder för dels den utbildning som anordnas av det allmänna, dels eleverna. Att resultatet av Skolinspektionens prövning, i de fall ansökningar från enskilda bifalls och antalet enskilda huvudmän därmed ökar, är att det skapas ett varierat urval av skolor med enskilda och allmänna huvudmän är enligt regeringens uppfattning en annan sak. anger i sin granskningsrapport att då det finns många fler enskilda huvudmän än när friskolereformen genomfördes behöver regeringen följa upp verksamheten utifrån andra perspektiv och skaffa sig en uppfattning om huruvida regelverket som helhet fungerar utifrån de förändringar som skett. Regeringen följer löpande upp Skolinspektionens arbete utifrån aktuella förhållanden, bl.a. genom uppdrag i regleringsbrev. Skolinspektionen ska enligt sina regleringsbrev till regeringen särskilt redovisa myndighetens insatser för att öka effektiviteten, rättssäkerheten och kvaliteten i prövningen av ansökningar om godkännande som enskild huvudman. Vidare ska myndigheten redovisa en analys av utvecklingen av antalet ansökningar om godkännande som huvudman för fristående skolor och myndighetens beslut i dessa ärenden samt resultaten av överklaganden av besluten. De uppgifter Skolinspektionen lämnar gör det möjligt för regeringen att följa utvecklingen på området och bilda sig en uppfattning om hur regelverket fungerar i sin helhet. Skolinspektionens underlag för prövningen har framfört att Skolinspektionen vid sin prövning av ansökningar inte egentligen prövar huvudmannens förutsättningar att följa gällande regelverk utan att prövningen mer är en kontroll av om huvudmannen har tillräckliga kunskaper om skollagen. anser vidare att Skolinspektionens kunskap från tillsynsverksamheten och kvalitetsgranskningarna i högre grad borde ligga till grund för myndighetens prövning. Skolinspektionen har uppgett att myndigheten inför ansökningsomgången 2013 har arbetat om ansökningsblanketten och i det sammanhanget tagit bort de frågor som syftade till att göra de sökande uppmärksamma på den nya lagstiftningen. Skolinspektionen delar vidare bedömning att myndigheten delvis bör begära in ett annat material från den sökande för att göra mer träffsäkra bedömningar av om den sökande har förutsättningar att driva en stabil verksamhet av god kvalitet. Skolinspektionen upplyser i sitt yttrande om att myndigheten genomför en genomgripande genomlysning av ansökningsblanketten, vilket bl.a. innebär att Skolinspektionens egna erfarenheter och kunskaper från den regelbundna tillsynen och från kvalitetsgranskningarna kommer att få ett än större utrymme vid prövningen . föreslår också att Skolinspektionen begär att få in en konkret plan för skolverksamheten från den sökande för att på så sätt kunna utreda om den sökande kan leva upp till kraven enligt skollagen i praktiken. I sitt yttrande över framhåller Skolinspektionen att det finns en problematik när det gäller den typen av handläggning, då huvudmannen har ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och andra författningar, medan ansvaret för skolans utveckling och inre organisation ligger hos rektorn. för ansökan om en nyetablering är det sällan bestämt vem som kommer att anställas som rektor. Att då begära mer detaljerade planer för hur skolan ska arbeta blir enligt Skolinspektionen inte särskilt meningsfullt. anser vidare att Skolinspektionen vid sin prövning i högre grad bör kunna använda sig av resultat från forskning om vad som gör skolor framgångsrika. Skolinspektionen bedömer att det inte är förenligt med lagstiftningen att framhålla en pedagogisk metod framför en annan eller att döma ut ett arbetssätt som mindre lämpligt, oavsett vad som anförs om detta i forskningen. Skolinspektionen bedömer att ett avslag på sådana grunder inte skulle hålla vid en rättslig prövning. Regeringen gör enligt skrivelsen ingen annan bedömning än Skolinspektionen i de ovannämnda avseendena. Är regleringen otydlig? anser att regleringen om prövning av ansökningar från enskilda om att bli godkända som huvudmän är otydlig till den del regleringen avser prövningen av påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Som framgått ovan under avsnittet Regleringen om påtagliga negativa följder anför regeringen när det gäller frågan om huruvida regleringen är otydlig att man vill avvakta olika ställningstaganden för att därefter överväga om det finns behov av ytterligare åtgärder på området. Likvärdig handläggning och ökat stöd till handläggarna bedömer att Skolinspektionen har fungerande former för stöd till handläggarna avseende hanteringen av ansökningsärenden men att innehållet i stödet kan förbättras. påpekar vidare att Skolinspektionen behöver ställa många kompletterande frågor till de sökande. anser att kompletteringarna skulle kunna minskas genom ett bättre handläggarstöd och tydligare kriterier för vad som är en tillräckligt bra ansökan. Av Skolinspektionens årsredovisning (U2013/1064/GV) framgår att myndigheten har tagit fram ett bedömningsstöd för att garantera att samtliga handläggare gör likvärdiga bedömningar. har även bedömningskriterier och beslutsmallar utvecklats. Av Skolinspektionens yttrande (U2012/6404/) över framgår också att myndigheten kontinuerligt ser över kriterierna för vad som krävs för att få ett godkännande som enskild huvudman och att kriterierna kommer att anpassas och förtydligas i samband med att ansökningsblanketten revideras . När det gäller påpekande att enskilda ges flera möjligheter att komplettera ansökningarna konstaterar regeringen att myndigheter enligt förvaltningslagen (1986:223) har en serviceskyldighet. Regeringen behandlade i propositionen Bidragsvillkor för fristående verksamheter (prop. 2009/10:157) frågan om det finns behov av att begränsa en enskilds möjlighet att komplettera en ansökan. Regeringen ansåg att nackdelarna med en sådan begränsning överväger fördelarna, bl.a. då den enskilde vid ett eventuellt överklagande på nytt har möjlighet att åberopa omständigheter som inte tidigare förts fram. Regeringen gör enligt skrivelsen ingen annan bedömning . Enligt Skolinspektionens årsredovisning har myndigheten års ansökningsomgång tagit fram föreskrifter om ansökningsförfarandet. Föreskrifterna är avsedda att leda till att ansökningarna ska bli mer kompletta vid ansökningstillfället. Enligt myndigheten har föreskrifterna till viss del haft önskad effekt. Regeringen delar i skrivelsen bedömning att ett tydligare och bättre handläggarstöd samt tydligare kriterier för vad som krävs för ett godkännande kan komma att minska omfattningen av kompletteringar. Som framgått ovan har Skolinspektionen redan vidtagit åtgärder i detta avseende, och ytterligare utvecklingsarbete pågår. Förbättrad information till de sökande Regeringen anser i likhet med att det är viktigt att sökande har bra information om vilka krav som ställs för att godkännas som huvudman för en fristående skola. Av Skolinspektionens årsredovisning framgår att Skolinspektionen har inlett ett arbete med att förbättra informationen till dem som vill söka tillstånd. Vidare framgår att mer och tydligare information kommer att ges om den övergripande tillståndsprövningsprocessen samt att myndigheten ytterligare kommer att förtydliga vilka krav som ställs vid bedömningen av vissa frågor, t.ex. frågor om elevprognoser, lokaler, värdegrundsfrågor och ekonomi. Liksom i Skolinspektionens yttrande över granskningsrapporten anges också i årsredovisningen att Skolinspektionens kriterier för vad som krävs för att få ett godkännande som enskild huvudman ska ses över, anpassas och förtydligas i samband med att ansökningsformuläret revideras. Regeringen delar uppfattning att denna typ av åtgärder kan komma att minska omfattningen av kompletteringar. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen instämmer i iakttagelse att Skolinspektionens prövning av ansökningar om godkännande av enskilda som huvudmän för fristående skolor kan utvecklas ytterligare, ett arbete som Skolinspektionen redan har inlett. Detta förbättringsarbete ligger i linje med de flesta av rekommendationer. Regeringen följer löpande, bl.a. genom Skolinspektionens årsredovisningar, hur arbetet utvecklas. Regeringen följer således utvecklingen på området och hur regelverket tillämpas. Inte minst är effekterna av myndighetens intensifierade arbete med att förbättra handläggarstödet för en rättssäkrare och mer likvärdig prövning liksom utökade informationsinsatser till enskilda viktiga att följa upp. Regeringen gör således redan det som rekommenderar i denna del. Som framgått delar dock inte regeringen uppfattning att Skolinspektionens prövning ska vara främjande och fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor som drivs av enskilda eller allmänna huvudmän. Regeringen avser således inte att följa rekommendation om uppföljning i det avseendet. ska bl.a. behandla frågor med koppling till Skolinspektionens godkännandeprövning. Regeringen avser att avvakta kommitténs betänkande för att därefter överväga om det finns behov av ytterligare åtgärder på området. Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. Utskottet anser att det är ytterst betydelsefullt att Skolinspektionens prövningar om godkännande av enskilda som huvudmän är effektiva och likvärdiga. Utskottet välkomnar därför . Utskottet instämmer i likhet med regeringen i iakttagelse att skolinspektionens prövning av ansökningar om godkännande av enskilda som huvudmän för fristående skolor kan utvecklas ytterligare. Utskottet noterar att detta är ett arbete som Skolinspektionen redan har inlett och som ligger i linje med de flesta av rekommendationer. Av skrivelsen framgår vidare att regeringen, bl.a. genom uppdrag i regleringsbrev, följer utvecklingen på området och hur regelverket tillämpas. Utskottet delar här regeringens syn att inte minst effekterna av myndighetens intensifierade arbete med att förbättra handläggarstödet för en rättssäkrare och mer likvärdig prövning liksom utökade informationsinsatser till enskilda är viktiga att följa upp. Utskottet kan med hänvisning till det anförda konstatera att regeringen således redan gör det som rekommenderar i denna del. Vad gäller rekommendation om att Skolinspektionens prövning ska vara främjande och fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor som drivs av enskilda eller allmänna huvudmän vill utskottet anföra följande. Någon möjlighet för Skolinspektionen att vid sin prövning utgå från andra krav än vad som anges i 2 kap. 5 § skollagen finns enligt utskottets uppfattning inte, och dessa krav avser i det nu aktuella hänseendet endast frågan om ett godkännande kan innebära påtagliga negativa följder för dels den utbildning som anordnas av det allmänna, dels eleverna. Att resultatet av Skolinspektionens prövningar, i de fall ansökningar från enskilda bifalls och antalet enskilda huvudmän därmed ökar, är att det skapas ett varierat urval av skolor med enskilda och allmänna huvudmän är precis som regeringen påpekar en annan sak. Utskottet ställer sig sålunda bakom regeringens avsikt att inte att följa rekommendation om uppföljning i fråga om att Skolinspektionens prövning ska vara främjande och fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor som drivs av enskilda eller allmänna huvudmän. Den parlamentariskt sammansatta ska bl.a. behandla frågor med koppling till Skolinspektionens godkännandeprövningar. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen avser att avvakta kommitténs betänkande, vilket också berörts ovan i avsnittet Regleringen om påtagliga negativa följder, för att därefter överväga om det finns behov av ytterligare åtgärder på området. Med detta föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regleringen om påtagliga negativa följder, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub14 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub13 av och (båda SD) yrkande 2. Skolinspektionen föreslog i en skrivelse till regeringen (U2010/7633/G) att regleringen skulle ses över och tydliggöras i den del den avser påtagliga negativa följder på lång sikt för elever och kommuner, exempelvis när det gäller hur bestämmelserna ska tillämpas om flera ansökningar inkommer från enskilda om att godkännas som huvudman i en viss kommun. Skolinspektionen pekade i sin skrivelse också på det förhållandet att myndighetens prövning av negativa följder utgår från den enskildes uppskattade elevantal i ansökan och att det inte blir några följdverkningar om verksamheten sedan utökas. Trots Skolinspektionens skrivelse har regeringen inte vidtagit några åtgärder för att förtydliga lagstiftningen och inte heller gett i uppdrag att utreda frågan om påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Regeringen bör förtydliga regleringen om bedömning av påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Kommunernas inflytande över nya fristående skolors etablering behöver kraftigt stärkas, och kommunerna och de fristående skolorna behöver börja samarbeta kring etablering, dimensionering och nedläggning av skolor för att inte elever ska komma i kläm och deras utbildning bli lidande. För Skolinspektionens godkännande av en fristående förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Detta är dock inte fallet för godkännande av en fristående gymnasieskola. Det kan vara en av anledningarna till att vi nu ser en kraftig överetablering av gymnasieskolor. Regeringen bör därför se över denna reglering i syfte att minska risken för överetablering av skolor, vilket kan tvinga elever att byta skola mitt under sin gymnasieutbildning. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts ovan. Regleringen om påtagliga negativa följder, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub13 av och (båda SD) yrkande 2 och 2012/13:Ub14 av m.fl. (S). Regelverket bör stramas upp vad gäller påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas i det fall som beskriver när flera likartade ansökningar anländer till Skolinspektionen från olika huvudmän inom samma kommun där elevunderlaget bara beräknas räcka för en skola. Om alla ansökningar då bedöms kunna godkännas var för sig men det är uppenbart att elevunderlaget inte långsiktigt kommer att räcka till, får det klart negativa följder för elever och det allmänna skolväsendet. Skolinspektionen menar att de i detta läge är tvingade att godkänna samtliga ansökningar, trots att det är uppenbart att påtagliga negativa följder för elever och det allmänna skolväsendet kommer att uppstå. Ett scenario enligt detta kan inte vara lagstiftarens intention, och åtgärder för att förhindra situationer liknande denna bör vidtas. Jag vill att lagen ändras så att Skolinspektionen i detta läge får mandat att välja det mest seriösa alternativet eller den ansökan som erbjuder en alternativ och efterfrågad pedagogik. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts ovan. Skolinspektionens bedömning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub12 av m.fl. (V) yrkande 3. Även i de fall kommunerna inkommer med yttranden över ansökningar om att starta fristående skolor är de ofta kortfattade. Det är av största vikt att kommunens konsekvensbeskrivning ger Skolinspektionen möjlighet att göra en seriös bedömning av vilka följder etablerandet av en ny fristående skola får. Enligt mening behövs ett förtydligande i skollagen (2010:800) om att Skolinspektionen ska göra en allsidig bedömning av sådana omständigheter som kan inverka på skolväsendet i kommunen och bl.a. undersöka om inrättandet av en fristående skola inverkar menligt på kommunens möjlighet att erbjuda eleverna utbildning inom det egna skolväsendet eller medför ekonomiska svårigheter på lång sikt. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts ovan. Underlag m.m. från kommunerna, punkt 3 (SD) av (SD).