bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Vidare är företagens roll central för utveckling av innovationer, ett dynamiskt näringsliv och en lång- siktigt hållbar tillväxt. Det är viktigt att man underlättar möjligheterna att finna extern finansiering för nystartade och unga företag samt för expan- siva och innovativa företag. Investeraravdraget kommer att ge tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital i dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör dem mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att den skatte- mässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respek- tive lånat kapital jämnas ut och sänker småföretagens kapitalkostnader. Genom att skattelättnaden ges redan vid investeringstillfället får investera- ren en säker avkastning i form av en skattesänkning oavsett investeringens utfall. Det kommer medföra att externa investerares benägenhet att inve- stera ökar. En skattelättnad vid investeringstillfället ger vidare investerare med begränsat kapital möjlighet att satsa ett större belopp, vilket ger före- taget en tidig likviditetsförstärkning. Investeraravdraget kommer öka till- gången till kapital i mindre tillväxtföretag som på grund av de stora risker som är förknippade med investeringar i sådana företag annars kan ha svårt att attrahera kapital. På så sätt förstärks förutsättningarna för entreprenörer i . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionen. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om införande av tonnage- skatt i kombination med en omställningsfond för klimat och miljö samt att en kväveoxidfond enligt norsk modell bör utredas. Tonnagebeskattning innebär att inkomsten för sjöfartsnäringen bestäms schablonmässigt utifrån fartygens nettodräktighet (lastförmåga). Det inne- bär att rederierna betalar skatt med utgångspunkt i denna schabloninkomst i stället för i de faktiska inkomsterna. Förutsättningarna för att införa ett system med tonnageskatt har utretts av (SOU 2006:20 Tonnageskatt). Vid beredningen av betänkandet framkom att både utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analy- sen var bristfälliga. Beslutsunderlaget liksom utredningens förslag bedöm- des därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Det finns ett tillkännagivande från (bet. 2006/07: SkU11) om att arbetet med en lagstiftning om tonnageskatt måste påskyn- das. Regeringen ser det dock som nödvändigt att frågan om tonnageskatt analyseras i ett bredare perspektiv där även övriga stöd till sjöfarten beak- tas. är sjöfartsnäringen en skattemässigt gynnad bransch som får ett omfattande sjöfartsstöd och som har byggt upp stora latenta skatteskulder genom överavskrivningar av fartyg. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte utformas så att andra branscher missgynnas. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6). En särskild utredare ska analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i . I detta sammanhang ska utredaren även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Utredaren ska redovisa uppdraget . anför i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att det bör ske fler satsningar som gör det möjligt för sjöfarten att bli en del av klimatomställningen. Motionärerna föreslår därför införande av tonnageskatt i kombination med en omställningsfond för klimat och miljö samt att en kväveoxidfond enligt norsk modell bör utredas. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottet vill inledningsvis betona att det i finns en samstämmig uppfattning om att det är angeläget att frågan om tonnageskatt snart får sin lösning. Utskottet har förståelse för att regeringen vid en beredning av en lagstiftning om tonnageskatt ytterligare behöver utreda närliggande frågor som har samband med rederinäringens arbetsförutsättningar, bl.a. hur det gällande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt. Utskottet ser positivt på att regeringen tillsatte utredningen och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6) som ska utreda förutsätt- ningarna för att införa tonnageskatt i och även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Utredaren, som bl.a. ska analysera möj- ligheten att införa ett system med tonnageskatt i , ska redovisa uppdraget . När det gäller den kommande utredningen ser utskottet gärna att även ett hållbarhetsperspektiv beaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om slopande av uttagsbe- skattning för vindkraftskooperativ. I 22 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns bestämmel- ser om beskattning vid uttag av en tillgång eller en tjänst ur näringsverk- samheten. Med uttag avses att den skattskyldige tillgodogör sig en tillgång från näringsverksamheten för privat bruk eller för överföring till en annan näringsverksamhet (22 kap. 2 § IL). Med uttag avses bl.a. också att den skattskyldige överlåter en tillgång utan ersättning eller mot en ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat (22 kap. 3 § IL). Uttag av en tillgång eller en tjänst ska behandlas som om den avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Det är detta som kallas uttagsbeskattning (22 kap. 7 § IL). Beskattning av uttag är inte begränsad till någon särskild företagsform eller typ av verksamhet. Uttagsbeskattning är ett nödvändigt inslag i skattesystemet för att upp- rätthålla systemets grundläggande funktion att finansiera det allmännas åtaganden och välfärden. Utan uttagsbeskattning skulle ägare till företag kunna ta ut hela eller delar av värdet av det egna företagets produktion för sin privata konsumtion och därigenom undvika beskattning av företagets inkomster. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE yrkar i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att uttagsbeskattningen för vindkraft ska slopas. När bestämde att lägga en extra skatt på kooperativ vindkraft, s.k. uttagsskatt, föll intresset för att bli delägare i ett kooperativt vindkraftverk som en sten. vill därför utreda begreppet marknadspris för kooperativ el, vilket avgör om elen ska uttagsbeskattas eller inte. Juridiska personer dubbelbeskattas i ekonomisk mening genom att inkoms- terna först beskattas i den juridiska personen bolagsskatt och sedan hos ägaren, som beskattas för utdelning eller den lägre skattesats som gäller för utdelning av onoterade andelar, 25 pro- cent, och utdelning upp till viss nivå i fåmansbolag, . Koopera- tiva föreningar är till skillnad från andra juridiska personer enkelbeskat- tade. I en konsumentkooperativ verksamhet blir skattebelastningen ungefär hälften av skattebelastningen för andra företagsformer. En slopad uttagsbe- skattning av en förening för medlemmarnas privata elförbrukning skulle öppna en möjlighet till inkomstskattefrihet för elproduktion som drivs i form av en kooperativ förening. Detta skulle innebära ett långtgående avsteg från det neutralitets- och likformighetstänkande som har varit utgångspunkten för skattereformen. Det skulle dessutom ur ett EU-perspek- tiv bli problematiskt från statsstödssynpunkt. Undantag från uttagsbeskatt- ning är av denna anledning inte en framkomlig väg i den mån vindkraftsproducerad el ska ges ytterligare samhälleligt stöd utöver det som redan ges för framställning av förnybar energi via systemet med elcer- tifikat. Problemet med att vid uttagsbeskattning fastställa ett rimligt pris när för- hållandena är sådana att något bestämt marknadspris inte kan fixeras uppmärksammades 1998 i samband med att nya skatteregler vid omstruktu- rering av företag antogs (prop. 1998/99:15 s. 293). Enligt motivuttalandet får man då nöja sig med en uppskattning av ett intervall inom vilket mark- nadspriset rimligen bör ligga. Vid uttagsbeskattning bör tillgången anses ha avyttrats till det lägsta pris som kan anses ligga i intervallet. Den nuva- rande lagstiftningen innehåller följaktligen riktlinjer för värderingen när ett bestämt marknadspris inte kan läggas till grund för uttagsbeskattningen. Det är en fråga för rättstillämpningen att avgöra hur priset ska bestämmas utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. Utskottet följer utvecklingen i rättspraxis. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om införande av skattefria underhållsfonder för att skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller underhåll och upprustning av bostadsbeståndet i Sve- rige. Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighets- avgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida under- håll beskattas . I det system för beskattning av näringsverk- samhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt jämna ut sina inkomster skattemässigt. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattere- formen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiserings- fond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är del- ägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . föreslår i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 3 i denna del att man ska skapa en långsiktig och hållbar lösning vad gäller upprustningsbehov och underhåll för bostadsbe- stånden i vårt land. Motionärerna vill därför införa skattefria underhållsfon- der. Utskottet har vid tidigare behandling av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om reservering av obe- skattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till princi- perna bakom skattereform. Utskottet vidhåller detta ställningsta- gande. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om förändringar av fastig- hetsbeskattningen genom bl.a. införandet av en fastighetsskatt på bostäder med taxeringsvärde samt slopad fastighetsskatt för hyresbostäder och studentbostäder. Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersat- tes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08: 27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastig- hetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestäm- des till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utveck- lingen av inkomstbasbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersätt- ning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift till att även omfatta fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka vär- det understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansieras genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Den kommunala fastighetsavgiften sänktes . Ändring- arna innebar dels att beloppet per bostadslägenhet sänktes till , dels att den procentsats av taxeringsvärdet med vilken beloppen jämförs sänktes från av taxeringsvärdet. Vidare har regeringen tillsatt en utredning Översyn av beskattning av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Kommittén har tagit namnet . Utredningen ska se över beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföretag eller kooperativ hyresrätt. Kommittén ska bl.a. lämna för- slag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Utredningstiden har förlängts och ska nu redovisas . föreslår i partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 3 i denna del att fastighetsskatten för studentkorridorer förändras så att varje studentkorridor beskattas som en bostad i stället för att det SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 som nu tas ut en avgift för varje rum. Motionärerna tycker inte att det är rimligt att ett studentrum beskattas på samma sätt som en hyreslägenhet. Det innebär att en stor lägenhet har samma avgift som ett litet studentrum Även föreslår i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. yrkande 3 i denna del att den kommunala fastighets- avgiften för studentbostäder avskaffas. Motionärerna anser att det är orim- ligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilka man gör undantag för i fastighetstaxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 17 anförs att fastigheter är en viktig och stabil skattebas varför dessa tillgångar ska beskattas. Marknadsvärdet bör tillåtas slå igenom mer i beskattningen av ägda bostäder. Med utgångspunkt i dagens regler före- slår vi att småhus med ett taxeringsvärde på eller mer förutom fastighetsavgiften beskattas av den del av taxerings- värdet som överstiger . begränsas fastighetsskat- ten så att ingen betalar av sin inkomst. Motionärerna föreslår vidare att skattemässig neutralitet ska råda mellan olika kategorier av bostäder med olika upplåtelseform. är hyresrätten missgynnad. Fastighetsavgiften för hyreslägenheter inklusive studentlägenheter bör slo- pas helt. Utskottet vill framhålla att de målsättningar som har formulerats för bostads- politiken bl.a. utgår från att det är viktigt med en mångfald av boendefor- mer. Flera av de skatteförändringar för bostadssektorn som beslutats sedan regeringsskiftet har förbättrat de boendes skattemässiga situation. Skat- teuttaget för egna hem, bostadsrätter, kooperativa hyresrätter och andra hyresrätter har sänkts. Det är enligt utskottet av mycket stor vikt att samt- liga upplåtelseformer ges goda skattemässiga villkor. Schablonavdraget för andrahandsuthyrning har höjts , 2012 och 2013. Det höjda schablonavdraget syftar bl.a. till att stimulera utbudet av bostäder till studenter. Fastighetsavgiften för hyreshus med studentbostäder beräknas på samma sätt som för andra hyreshus, dvs. utifrån antalet bostadslägenheter. Vad som menas med bostadslägenhet knyter an till definitionen av bostadslägen- het i jordabalken. Att bryta ut vissa bostäder från denna definition skulle enligt utskottets mening innebära en lång rad nya gränsdragningsproblem och dessutom innebära ett avsteg från principen om en likformig beskattning. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslagen om att införa olika former av särregleringar i syfte att skattebefria vissa typer av bostäder. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE I avvaktan på förslag från genomfördes förändringarna av den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter den Både taket och procentsatsen sänktes. Den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus har på detta sätt fått genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna. Skatt på förmögenhet, arv och gåva Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om införande av skatt på för- mögenhet, arv och gåva. Förmögenhetsskatten slopades (bet. 2007/08:SkU15). togs förmögenhetsskatt ut av den skatteplik- tiga förmögenheten över ett fribelopp om för enskilda fysiska personer och för sambeskattade par. Sambeskat- tade föräldrar respektive ensamföräldrar sambeskattades med sina hemma- varande barn . Juridiska personer var med några få undantag inte skattskyldiga till förmögenhetsskatt. beslutade slopa arvs- och gåvoskatten vid utgången av 2004 (bet. 2004/05:SkU18). I samband med tsunamikatastrofen antog en lag som innebar att arvs- och gåvoskatt inte skulle tas ut om skattskyldigheten inträtt mellan (bet. 2004/05: FiU29). Vid arvsbeskattningen kunde fysiska personer göra ett grundav- drag på och vid gåvobeskattningen på . Juridiska personer hade rätt till grundavdrag på respektive . Skatten var progressiv efter en skala som innehöll skattesat- serna 10, . Skiktgränserna varierade beroende på vilken klass mottagaren tillhörde. föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 18 att det införs en arvsbeskattning som betalas av döds- boet innan ett arv skiftas. Motionärerna anför att den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsför- delningen. Utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunk- ten är att arv mellan makar och sambor undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. En preliminär bedömning är att skattesatsen sätts till och att det medges ett grundavdrag på . Infö- randet av en sådan arvsskatt kräver också att det införs en skatt på gåvor, SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 annars är risken för skatteundandragande stor. Regeringen bör återkomma med förslag om införande av arvsbeskattning i enlighet med det ovan anförda. Vidare föreslår motionärerna att det ska införas en förmögenhetsskatt. Den förra förmögenhetsskatten betalades trots sina brister av personer som tillhörde de övre inkomstskikten. Slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. menar att det bör finnas en förmögenhetsskatt. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen avstyrkt liknande motionsyr- kanden. En viktig åtgärd för att främja tillgången på kapital, inte minst för de mindre företagen, var beslutet att slopa förmögenhetsskatten. Skat- ten uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. Förmö- genhetsskatten gav även upphov till problem för boende i egnahem med snabbt stigande taxeringsvärden och för människor som betalat av sina hus- lån. Även arvs- och gåvoskatten var starkt kritiserad innan den avskaffades . Det handlade om olikheter i värderingen av aktier som medförde att bolag av skatteskäl flyttade från börsens A-lista till O-listan. Generationsövergångar i småföretag skapade problem. Kritiken gällde också möjligheterna till skatteplanering och möjligheterna att på ett lagligt sätt minska skatten. Skatterna var också relativt kostsamma att admini- strera. Att lösa problemen med ändrade regler ansågs inte möjligt. Mot den bakgrunden tillstyrkte ett enigt skatteutskott att arvs- och gåvoskatten skulle avskaffas. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionen. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Kvotplikt och beskattning av biodrivmedel Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett kvotpliktssystem för inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel och om beskattningen av biodrivmedel. Utskottet delar regeringens bedömningar om en långsiktig stra- tegi för att främja hållbara drivmedel, om den skattemässiga hanteringen av beståndsdelarna i bensin och dieselbränsle och om beskattningen av biodrivmedel som inte ingår i bensin eller dieselbränsle. Utskottet avstyrker motionsförslag om högre ambitioner för kvotpliktssystemet, krav på höjda kvoter och krav på ingående biodrivmedels klimateffektivitet samt förslag om att avstå från ett kvotpliktssystem och att sänka ambitionerna för konventio- nella biobränslen. Regeringen föreslår att en lag om kvotplikt för biodrivmedel införs . Enligt regeringens bedömning utgör ett kvotpliktssystem för ökad låginblandning av biodrivmedel, i kombination med en drivmedelsbe- skattning som är långsiktigt hållbar gentemot unionsrätten samt fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel, ett långsiktigt håll- bart och förutsägbart ramverk för främjande av hållbara biodrivmedel. Enligt förslaget ska den som är kvotskyldig se till att det för varje kalen- derår finns en viss andel biodrivmedel i den kvotpliktiga volymen bensin eller dieselbränsle. Andelen biodrivmedel i dieselbränsle ska uppgå till sam- manlagt minst 9,5 volymprocent av den kvotpliktiga volymen, varav ska bestå av särskilt anvisade biodrivmedel. Andelen biodrivmedel i bensin ska uppgå till minst 4,8 volymprocent av den kvot- pliktiga volymen bensin. ska denna andel uppgå till minst 7 volymprocent. Med biodrivmedel avses vätskeformiga bränslen som framställs av bio- massa och som är avsedda för motordrift. Kvotskyldig är den som är skattskyldig enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, för kvotpliktiga volymer. Kvotpliktig volym är den mängd bensin, exklu- sive alkylatbensin enligt drivmedelslagen eller dieselbränsle inklusive den volym biodrivmedel som blandats in eller ingår i bränslet, för vilken skatt- skyldighet har inträtt under kalenderåret. Enligt förslaget får kvotplikten endast fullgöras med biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt lagen om hållbarhetskriterier för bio- drivmedel och flytande biobränslen. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 När det gäller principerna för och utformningen av koldioxidskatten bedömer regeringen bl.a. att denna skatt ska baseras på bränslenas innehåll av fossilt kol. Detta innebär att ingen koldioxidskatt tas ut på bränslen som framställs av biomassa eftersom de inte innehåller fossilt kol. Regeringen föreslår att energiskatten för hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle tas ut med belopp som motsvarar energi- skattesatsen för jämförbart fossilt drivmedel, omräknat efter energiinnehåll. Detta åstadkoms genom avdrag i punktskattedeklaration eller särskild skat- tedeklaration. För hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle tas inte heller i fortsättningen koldioxidskatt ut, vilket åstadkoms genom avdrag i punktskattedeklaration eller särskild skattedeklaration. För icke hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle behålls nuvarande regler om att koldioxidskatt och energiskatt tas ut med samma belopp per liter respektive kubikmeter som för jämförbart fossilt drivmedel. Regeringen bedömer att biodrivmedel som inte ingår i bensin eller die- selbränsle även i fortsättningen ska ges full befrielse från energiskatt, utöver att koldioxidskatt inte tas ut för dessa bränslen. Den nuvarande skat- tebefrielsen för höginblandade och rena biodrivmedel (såsom ED95, E85 och biogas) behålls även efter 2013. Avsikten är att den framtida skattened- sättningen för dessa bränslen ska fortsätta vara lika stor som . Det är enligt regeringen angeläget att främja ny och mer effektiv teknik med minskade utsläpp av växthusgaser. HVO, producerad av t.ex. skogsrå- vara, är ett exempel på sådan teknik. För att säkerställa marknaden för sådana drivmedel ska minst 3,5 volymprocent av kvoten uppfyllas med sär- skilt anvisade biodrivmedel. Alla kvotskyldiga aktörer måste alltså säker- ställa att minst 3,5 volymprocent av deras kvotpliktiga dieselvolym utgörs av HVO eller andra biodrivmedel med särskilda fördelar. Eftersom beskattningen av etanol i bensin föreslås utformas på ett sådant sätt att den inte innebär statsstöd medför det att dagens s.k. tullvill- kor för etanol försvinner eftersom villkoret syftar till att motverka överkom- pensation. Genom förslaget beräknas skatteintäkterna öka med 0,51 miljarder kro- nor 2014, 2015 och 2016. Förslaget beräknas medföra att koldioxidutsläppen minskar med ca 2014 (helårseffekt) och ca 2015 (helårsef- fekt). Vidare innebär förslaget att måluppfyllelsen för andelen förnybar energi i transportsektorn överträffas. Måluppfyllelsen beräknas uppgå till 2015. Kommissionens statsstödsbeslut för den nuvarande utformningen av skat- tereglerna för biodrivmedel i bensin och dieselbränsle löper ut . Regeringen avser att ansöka om förlängning av detta god- kännande för perioden –, dvs.