bet · H001UU15 · 2013-04-15 00:00:00 — 2012/13:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik behandlar i detta betänkande motioner från allmänna motionstiderna 2010, 2011 och 2012 om mänskliga rättigheter (MR) i svensk utrikespolitik. läggs ett stort antal motionsförslag om olika MR-frågor fram i . Utskottet har under ett antal riksmöten valt att behandla frågor om de mänskliga rättigheterna ur olika perspektiv och med olika fokus. Vissa år har tonvikten legat mer på bilaterala MR-frågor och andra år på multilaterala frågeställningar. I detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag om mål och inriktningsfrågor, grundläggande rättigheter barnets rättigheter barnarbete, barnaga diskriminering och förföljelse på grund av sexuell läggning och könsidentitet rättigheter för personer som tillhör urfolk och nationella eller etniska, språkliga eller religiösa grupper mänskliga rättigheter i handelspolitiken och i arbetslivet mänskliga rättigheter, statslöshet och migration Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden i betänkandet. I ärendet finns 11 reservationer (S, MP, SD, V) och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 23 och 24 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 22 och 23. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 37 i denna del och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 36 i denna del. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 37 i denna del och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 36 i denna del. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 33 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 32. 2011/12:U255 av (S), 2011/12:U279 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:U219 av m.fl. (MP) och 2012/13:U307 av m.fl. (S). Reservation 1 (S, MP, V) 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 36 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 35. 2012/13:U204 av (KD) yrkandena 1 och 2. 2011/12:U204 av m.fl. (V) yrkandena 13, 8 och 10, 2011/12:U248 av m.fl. (MP) yrkandena 24, 2011/12:U313 av m.fl. (S) yrkande 6, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 30, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 23 och 27. Reservation 2 (S) Reservation 3 (MP) Reservation 4 (V) 2010/11:U288 av m.fl. (KD, M, FP, C) yrkande 1, 2011/12:U266 av (KD) yrkandena 15, 2011/12:U284 av (M), 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 29, 2012/13:U242 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2012/13:U259 av (M), 2012/13:U277 av (KD) yrkandena 16, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 28, 2012/13:U328 av och i (KD, C) yrkande 2 och 2012/13:U339 av m.fl. (SD). Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) 2011/12:U207 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2012/13:U237 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:U274 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 7 (MP, V) 2011/12:U233 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (S, MP, V) 2011/12:U211 av m.fl. (V), 2011/12:Sf232 av och (båda MP) yrkande 4 och 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 9 (MP, V) 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 10 (V) 2011/12:Sf241 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. Reservation 11 (V) 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 34, 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 33. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (FP), (MP), (V), (S), (M), (S), (KD) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utrikesutskottet ett antal motionsförslag från allmänna motionstiderna 2010, 2011 och 2012 om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik m.m. utarbetade utskottet ett omfattande betänkande om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (bet. 2007/08:UU9). Där behandlades regeringens skrivelse 2007/08:109 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik och ett betydande antal motioner. Därefter har utskottet behandlat motionsförslag med en sådan inriktning i betänkanden om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Frågor om mänskliga rättigheter har även behandlats i andra betänkanden. Som exempel kan nämnas att under det innevarande har utskottet i betänkande 2012/13:UU8 och tagit ställning till motionsförslag om bl.a. demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna i den aktuella regionen. Utskottet har under ett antal riksmöten valt att i betänkanden om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik behandla frågor om de mänskliga rättigheterna ur olika perspektiv och med olika fokus. Vissa år har tonvikten legat mer på bilaterala frågor och andra år mer på multilaterala frågor. Under /11 behandlade utskottet motionsförslag om folkrätt samt om mål och inriktning för den svenska politiken för de mänskliga rättigheterna, agerande för att avskaffa dödsstraff och tortyr, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt kvinnors rättigheter, barnets rättigheter samt om diskriminering och förföljelse på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Under /12 behandlade utskottet i betänkande 2011/12:UU8 motionsförslag om mänskliga rättigheter m.m. i vissa regioner i världen. I det här betänkandet, som har utarbetats och beslutats , har utskottet valt att behandla motioner om: mål och inriktningsfrågor, grundläggande rättigheter barnets rättigheter barnarbete, barnaga diskriminering och förföljelse på grund av sexuell läggning och könsidentitet rättigheter för personer som tillhör urfolk och nationella eller etniska, språkliga eller religiösa grupper mänskliga rättigheter i handelspolitiken och i arbetslivet mänskliga rättigheter, statslöshet och migration Ett flertal motionsyrkanden i detta betänkande är föremål för förenklad beredning och avstyrks av utskottet i ett särskilt avsnitt. De mänskliga rättigheterna var ett av de teman som stod i fokus när företrädare för utskottet sammanträffade med , rådgivare till president. informerade biståndsminister och migrationsminister utrikesutskottet och socialförsäkringsutskottet gemensamt om ordförandeskap i det Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) som inleddes och pågår . höll , rättschef på , med medarbetare en föredragning i utskottet om Europeiska unionens nya strategiska ramverk för mänskliga rättigheter och demokrati. Företrädare för utrikesutskottet sammanträffade med talman med delegation. Vid mötet behandlades bl.a. frågor om de mänskliga rättigheterna. Arbetet med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling genomsyrar den svenska utrikespolitiken. ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna och ska agera bilateralt, genom Europeiska unionen (EU) och multilateralt för att de mänskliga rättigheterna ska genomföras och efterlevas fullt ut i alla världens länder. Svensk utrikespolitik ska främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna är en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken. Den präglar agerande i globala och regionala forum och genomsyrar de bilaterala kontakterna med andra länder. stora engagemang för de mänskliga rättigheterna, vår utrikespolitik och vårt utvecklingssamarbete speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. De mänskliga rättigheterna värnar individens grundläggande behov och syftar till att garantera friheter och ge förutsättningar för ett drägligt liv för alla. Det är legitimt att reagera och påtala kränkningar av dessa rättigheter då förtryckta människor just därför att de är förtryckta sällan har möjlighet att själva hävda sina intressen. Genom Lissabonfördraget har EU fått nya möjligheter att på ett mer sammanhållet sätt vara en utrikespolitisk aktör till stöd för fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. En rad instrument och initiativ är knutna till EU:s främjande av de mänskliga rättigheterna. () generalförsamling antog 1948 den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Förklaringen gav det internationella samfundet en gemensam värdegrund i synen på människan och förhållandet mellan stat och individ, och slog fast grundläggande normer för de mänskliga rättigheterna som är överordnade politiska, ekonomiska, kulturella och religiösa skillnader. De grundläggande normer som anges i den allmänna förklaringen är universella och bindande för alla världens stater. Alla stater har en skyldighet att värna alla människors lika värde och rättigheter. Som medlem i FN har enligt artiklarna 55 och 56 i en rätt och förpliktelse att vidta åtgärder i samarbete med organisationen för att främja allmän aktning och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, utan åtskillnad i fråga om ras, kön, språk eller religion. De mänskliga rättigheterna gäller för alla människor utan åtskillnad, oavsett land, kultur eller specifik situation. Ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som skäl för att kränka de mänskliga rättigheterna. Rättigheterna är odelbara och ömsesidigt samverkande. Stater kan inte sålla bland sina folkrättsliga åtaganden: alla mänskliga rättigheter har samma värde. Dessa principer slogs fast vid världskonferensen om de mänskliga rättigheterna 1993 och bekräftades bl.a. vid . Under de som har gått sedan FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna antogs har dessa grundläggande normer slagits fast i ett antal folkrättsligt bindande konventioner. Tillsammans med den allmänna förklaringen bildar dessa konventioner en normativ grund för det internationella arbetet för de mänskliga rättigheterna. Dessa folkrättsliga åtaganden måste nu omsättas i praktisk handling över hela världen. Regeringen har överlämnat två skrivelser till om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik respektive en skrivelse om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete, skr. 2003/04:20, skr. 2007/08:109 och skr. 2008/09:11. Dessa har behandlats i utskottets betänkanden /04:UU9, 2007/08: UU9 och 2008/09:UU6. Mål och inriktningsfrågor, grundläggande rättigheter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Motionsyrkandena avser mål och inriktningsfrågor, grundläggande rättigheter, barnets rättigheter, diskriminering och förföljelse på grund av sexuell läggning och könsidentitet, rättigheter för personer som tillhör urfolk och nationella eller etniska, språkliga eller religiösa grupper, mänskliga rättigheter i handelspolitiken och i arbetslivet, statslöshet och migration samt . Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S), 3 (MP), 4 (V), 5 (MP), 6 (SD), 7 (MP, V), 8 (S, MP, V), 9 (MP, V), 10 (V) och 11 (V) samt särskilt yttrande (S, MP, V). Socialdemokraterna framhåller i kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 22 att respekten för de mänskliga rättigheterna är en förutsättning för demokrati. De mänskliga rättigheterna, såsom de kommer till uttryck i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och en rad andra konventioner, är en okränkbar helhet. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna måste vara en central del av utrikespolitiken. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna speglar våra förhoppningar om en värld där människor kan leva fria, utan fruktan och nöd. Socialdemokraterna betonar vikten av att stå upp för de mänskliga rättigheterna varhelst i världen de kränks och oavsett om oförrätter begås av en stormakt eller en diktatur. Kampen mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning, funktionshinder och religion måste föras både nationellt och internationellt. De fackliga rättigheterna behöver stärkas. Jämställdhet och barns rättigheter bör prioriteras i svensk utrikespolitik. I kommittémotionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 24 och 2012/13:U306 (S) yrkande 23 slår Socialdemokraterna fast att de mänskliga, medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna är universella, odelbara och individuella. De får varken inskränkas av stater eller av andra aktörer. Partiet vill se över möjligheten att ratificera tilläggsprotokollet till FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Socialdemokraterna konstaterar i motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 33 och 2012/13:U306 (S) yrkande 32 att det i den resolution från som ligger till grund för skapandet av (resolution A/RES/60/251) sägs att medlemmar som valts till rådet ska upprätthålla högsta standard när det gäller främjande och skydd av mänskliga rättigheter, tillfullo samarbeta med rådet, och bli granskade under den generella periodiskt återkommande granskningsmekanismen under sin medlemskapsperiod. Socialdemokraterna understryker att det är viktigt att detta ställningstagande upprätthålls. Enligt motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 37 och 2012/13:U306 (S) yrkande 36 anser Socialdemokraterna att bör höja sin profil i FN och utarbeta en strategi för arbetet i FN såväl som enskild aktör som genom EU och i samarbete med de nordiska länderna. bör också öka ansträngningarna för att få fler svenskar verksamma på hög nivå inom FN-systemet, söka stöd för en plats i säkerhetsrådet och initiera en vängrupp för FN där länder från olika delar av världen samarbetar för att stärka FN och driva på dess reformarbete. Vidare bör mer aktivt stödja de processer som pågår för att följa upp de beslut som togs vid . föreslår i kommittémotion 2011/12:Fö214 av m.fl. (MP) yrkande 5 att ska underteckna tilläggsprotokollet till konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Samma förslag läggs fram i de enskilda motionerna 2011/12:U279 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:U219 av m.fl. (MP). I de enskilda motionerna 2011/12:U255 av (S) och 2012/13:U307 av m.fl. (S) föreslås att ska ha som mål att underteckna tilläggsprotokollet till . Frågor om ramverket för de mänskliga rättigheterna Målet för arbetet med de mänskliga rättigheterna i svensk utrikespolitik är att bidra till att de rättigheter som har fastslagits inom ramen för FN och andra internationella forum ska komma alla människor till del. Utskottet anser, som tidigare framhållits i ett flertal utskottsbetänkanden, att de mänskliga rättigheterna gäller för alla människor utan åtskillnad, oavsett land, kultur eller specifik situation. Ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som ursäkt för att kränka de mänskliga rättigheterna. Rättigheterna är odelbara och ömsesidigt samverkande. Stater kan inte sålla bland sina folkrättsliga åtaganden: alla mänskliga rättigheter har samma värde. Demokrati och respekt för politiska och medborgerliga rättigheter är viktiga förutsättningar för att förverkliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Genomförandet av dessa rättigheter bidrar också till att uppnå demokrati. Det är mot denna bakgrund som utskottet har ställt sig bakom en förstärkning av det svenska demokratibiståndets inriktning (skr. 2008/09:11, bet. 2008/09:UU6, rskr. 2008/09:187). Demokratibiståndet inriktas därmed på de medborgerliga och politiska rättigheterna, demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer och demokratiseringens aktörer. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt framhålla vikten av att stärka yttrandefriheten och framväxten av fria, oberoende medier. arbetar aktivt för att stödja journalister, bloggare och försvarare av yttrandefriheten runt om i världen. är, som framhölls i regeringens utrikesdeklaration , ledande i kampen för alla människors rätt och möjlighet till en fri och säker kommunikation på nätet. Utskottet konstaterar att frihet på nätet är viktigt för människors möjlighet att organisera sig och verka för demokratiska förändringar. Utskottet välkomnar att var med och drev fram en banbrytande resolution i för mänskliga rättigheter som slog fast att samma mänskliga rättigheter samma tryckfrihet och samma yttrandefrihet ska gälla online som offline. I FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter () stadgas bl.a. rätten till arbete, rättvisa och gynnsamma arbetsvillkor och till att bilda och ansluta sig till fackföreningar. Konventionen stadgar vidare rätten till social trygghet, utbildning, en tillfredsställande levnadsstandard, bostad och bästa uppnåbara hälsa. Den svenska politiken för de mänskliga rättigheterna vilar på en fast grund av respekt för internationella konventioner och överenskommelser. Omsorgen om och försvaret av de mänskliga rättigheterna är en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken. Den präglar agerande i globala och regionala forum och genomsyrar de bilaterala kontakterna med andra länder. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna finns i såväl politiska partier som i ett brett spektrum av enskilda organisationer. Denna samsyn om de mänskliga rättigheternas betydelse i utrikespolitiken är värdefull för möjligheter att bedriva ett framgångsrikt arbete och stärker trovärdigheten i våra insatser för de mänskliga rättigheterna. Ett uttryck för engagemang för de mänskliga rättigheterna är de årliga rapporter om mänskliga rättigheter i världens länder som utarbetar och som kan läsas på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter (). Rapporterna redovisar för varje land läget när det gäller ratifikation av de mest centrala konventionerna om mänskliga rättigheter och uppgifter om landets rapportering till FN:s konventionskommittéer. Där redovisas också information om situationen i fråga om medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt om olika gruppers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Genom publiceringen blir informationen tillgänglig för en bred krets av aktörer organisationer, myndigheter, företag och enskilda. Folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i svensk utrikespolitik och en förutsättning för en hållbar globalisering. Utrikesminister underströk utrikesdeklaration att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat är liksom respekt för folkrätten fundamentala principer för agerande. Lissabonfördraget ger EU möjligheter att globalt främja demokrati och mänskliga rättigheter, konstaterade utskottet i betänkande 2010/11:UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik och refererade till fördragets allmänna bestämmelser om unionens yttre åtgärder (artikel 21.11[ Artikel 21.1 i Lissabonfördraget lyder: Unionens åtgärder i internationella sammanhang ska utgå från de principer som har legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga och i folkrätten.]). Utskottet betonade i betänkandet att EU:s instrument för att globalt främja demokrati och mänskliga rättigheter kontinuerligt måste vidareutvecklas och förbättras. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen utrikespolitiska deklaration slog fast att vill stärka skyddet för, och få till stånd en effektiv granskning av, respekten för de mänskliga rättigheterna inte bara i EU-länderna utan i som helhet. Det är angeläget att bedriva ett resultatinriktat arbete för de mänskliga rättigheterna. Utskottet välkomnar att EU genom rådsslutsatser (utrikesrådet) beslutade om ett strategiskt ramverk och en handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Detta är första gången som unionen har ett sammanhållet strategiskt ramverk för detta viktiga område och en vittomfattande handlingsplan för genomförandet. En särskild representant () för mänskliga rättigheter utsågs också av rådet. Den särskilde representanten ska främja genomförande av det strategiska ramverket och handlingsplanen och bidra till att öka effektiviteten i och kännedomen om EU:s människorättspolitik. Unionen ska ha ett partnerskap med det civila samhället. Det strategiska ramverket innebär i korthet följande: De mänskliga rättigheterna integreras i EU:s samtliga politikområden. EU ska främja de mänskliga rättigheternas universalitet. EU ska eftersträva samstämmiga mål. Mänskliga rättigheter ska ingå i alla former av utrikespolitik som EU bedriver. EU:s prioriteringar av mänskliga rättigheter ska genomföras. EU ska samarbeta med bilaterala partner. EU ska arbeta med multilaterala institutioner för ett starkt MR-system. EU:s institutioner och medlemsstater ska arbeta gemensamt för att stärka de mänskliga rättigheterna. Som nämnts ovan höll rättschefen på med medarbetare en föredragning i utskottet om Europeiska unionens nya strategiska ramverk för mänskliga rättigheter och demokrati. Utskottet välkomnar att har varit pådrivande i utarbetandet av ramverket och agerar för dess genomförande. Samstämmighetspolitiken innebär att MR-frågorna måste få ett brett genomslag inom en rad politikområden, vilket förutsätter ett fortsatt engagemang i MR-frågorna från den höga representanten och kommissionens ordförande. Utskottet understryker vikten av samarbete med det civila samhället. I flera avsnitt i betänkandet återkommer utskottet till frågor som lyfts fram i det strategiska ramverket för MR-frågor och i handlingsplanen. I detta sammanhang vill utskottet understryka värdet av en snar anslutning av Europeiska unionen till för att medverka till att stärka regelverket till skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i . Genom att stärka institutioner kan arbetet effektiviseras. Utskottet behandlade senast i betänkande 2011/12:UU17 frågan om EU:s anslutning till . I motionsyrkanden förespråkas strategier för arbete i . En effektiv multilateralism, med ett starkt FN som kärna, förblir en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN är kärnan i den internationella rättsordningen och åtnjuter en stark politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. är en tydlig aktör i FN när det gäller såväl policyskapande som direkta insatser på fältet och verkar för ett engagerat och konstruktivt EU i FN. Ett uttryck för detta är att fortsätter att aktivt delta i reformprocesser för ett modernare och effektivare FN för att på så sätt bidra till att stärka det kollektiva säkerhetssystemet och göra FN rustat för att ta sig an de globala utmaningarna. betonar vikten av en effektiv användning av organisationens resurser och frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, transparens, revision och granskning. Ett viktigt forum för att driva frågor om en effektivare styrning och administrativ förvaltning i FN är Genèvegruppen (the ), ett informellt samarbetsorgan där och 15 andra stater ingår. Samtliga länder som ingår i Genèvegruppen bidrar eller mer av budgeten för FN och de största FN-organen. Sammantaget svarar länderna för av FN:s budget. I likhet med vad som förespråkas i en motion anser utskottet att bör eftersträva en plats i . Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 5) uppgav att kandiderar till säkerhetsrådet för perioden 20172018. Det bör enligt utskottet understrykas att ett långsiktigt och gediget förberedelsearbete och en väl förankrad och genomförd kampanj är en förutsättning för att en kandidatur till säkerhetsrådet ska nå framgång. EU och unionens medlemsstater fortsätter att verka för ett effektivt multilateralt system med ett starkt FN i centrum. EU:s agerande i FN vägleds av universella demokratiska värden och principer som kommer till uttryck i . För perioden finns en strategi för Europeiska unionens prioriteringar i FN (European Union medium-term priorities at the United Nations 20122015). står bakom strategin som kompletteras av prioriteringar för EU:s agerande i . Genomförandet förutsätter agerande både av unionen i sig och av och övriga medlemsstater.