bet · H001NU7 · 2013-02-21 00:00:00 — Mot bakgrund av den beskattning som aktualiserades när skogsmarken överläts, behövdes ett kapitaltillskott till det nybildade bolaget i . Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) en reform av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden genomförde regeringen en sammanslagning av och så att ett gemensamt bolag etablerades till . Ett förslag lades fram i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2011/12:99) om tillvägagångssätt för inrättandet av en gemensam organisation, där även ett bemyndigande begärdes för att överföra statens aktier i till . föreslog att skulle bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier i till och vidta de åtgärder som var nödvändiga för att genomföra transaktionen (bet. 2011/12:FiU21). beslutade i enlighet med finansutskottets förslag. Under det innevarande beslutade , på regeringens förslag, att ge regeringen bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i , Aktiebolaget och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24, bet. 2012/13:NU1). I två reservationer (S, MP, V) respektive (S, V) yrkades det avslag på regeringens förslag. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24) lämnade regeringen en återrapportering med anledning av att uppmanade regeringen att återkomma till med en redogörelse för olika handlingsalternativ för att åstadkomma en separering av accessnätet från Sonera AB:s övriga verksamhet (bet. 2010/11:NU7). beslutade vidare att medge att regeringen beslutar om en låneram i för för 20122015, till marknadsmässiga villkor och till ett belopp om högst (prop. 2012/13:46, bet. 2012/13:NU6). Låneramen ska utgöra en del av en ny kreditfacilitet som innebär att bolaget får en likviditetsreserv för sin fortsatta verksamhet. SAS har utarbetat en ny affärsplan för att säkra ett långsiktigt konkurrenskraftigt bolag. En förutsättning för att SAS ska kunna genomföra affärsplanen är att bolaget har tillgång till en likviditetsreserv. I en reservation (MP) förordades det att skulle avslå regeringens förslag om en låneram och i stället begära att regeringen skyndsamt presenterade ett förslag till en ordnad avveckling av det statliga ägandet i SAS. I budgetpropositionen finns under rubriken (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24 s. 70) ett avsnitt om statliga företag med rubriken med värdeskapande i fokus. Där konstateras att staten är en av största bolagsägare och att bolagen representerar stora värden och sammantaget är en av största arbetsgivare. Ytterst ägs bolagen av alla svenska medborgare gemensamt. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Regeringens uppdrag är att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, de särskilt uttryckta samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att de bolag som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att företagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt, att de ska ges förmåga att utvecklas samt att de ska bidra till en positiv värdeutveckling genom bl.a. hållbart företagande. Som princip anser dock regeringen att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, om företaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. Regeringens ambition är att minska det statliga ägandet. Regeringen redovisar att den har gått igenom de statligt ägda bolagen för att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande. Resultaten av genomgångarna kan leda till omstruktureringar, förändringar eller förtydliganden av bolagens uppdrag. För de bolag där det finns ett försäljningsbemyndigande inbegriper den aktiva förvaltningen även att förbereda dem inför försäljning. genomfördes försäljningar av aktier i statligt ägda bolag som totalt gav ca i försäljningsintäkter till staten. Att fastställa ekonomiska mål för de statligt ägda bolagen är enligt regeringen ett viktigt verktyg i ägarstyrningen. Syftet med målen är att förbättra värdeutvecklingen genom att bolagets lönsamhet, effektivitet och risknivå löpande mäts, följs upp och utvärderas. För att säkerställa att alla bolag har relevanta mål kommer regeringen att ha gått igenom de ekonomiska målen för de bolag som sorterar under . Som aviserats på pågår ett arbete med se över de ekonomiska målen för bolaget. Nya ekonomiska mål för AB och Aktiebolaget beslutades vid respektive bolags årsstämma . När det gäller hållbart företagande sägs att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen i sitt arbete med att förena hållbarhetsfrågor med affärsstrategin och den löpande verksamheten. Bolagen ska identifiera risker och möjligheter förenade med hållbarhet, rapportera dem på ett transparent sätt och därefter hantera dem i sin affärsverksamhet. Bolagen ska bedriva ett hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen förväntar sig att alla statligt ägda bolag stöder och följer riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact samt för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen ålade de statliga bolagen 2007 att rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). ställer regeringen krav på att samtliga styrelser i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar och kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande bolagsstyrningen. kommer även att med början leda ett nätverk med de statligt ägda bolagen för att inspirera och höja kunskapen inom hållbarhetsområdet. Ett av statens viktigaste instrument i bolagsstyrningen är att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Ungefär hälften av styrelseledamöterna () i de statligt helägda bolagen utgörs av kvinnor, vilket jämförs med att det i de svenska börsbolagen finns . av de statligt ägda bolagen har en styrelseordförande som är kvinna, vilket är en ökning från 2006 och kan jämföras med börsbolagens . Bland de verkställande direktörerna i de statligt del- eller helägda bolagen var kvinnor vid utgången av 2011 jämfört föregående år. Andelen kvinnor i ledningsgrupperna är . I regeringens skrivelse 2011/12:140 redovisas (s. 17) de företag för vilka gett regeringen bemyndiganden att minska eller avveckla ägandet. Det gäller (prop. 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4 och prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16), (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35), AB (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26 och prop. 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14), Swedish National Road Consulting AB1[ Sedan skrivelsen lämnades har förvaltningen av bolaget flyttats från till .] 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1) och AB (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Dessutom har , som nämnts, gett regeringen bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i , Aktiebolaget och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24, bet. 2012/13:NU1). avslog (bet. 2011/12:NU5) ett motionsyrkande om att de bemyndiganden som regeringen har att sälja statliga bolag återkallas till dess att regeringen presenterat en hållbar strategi för det statliga ägandet liknande det här aktuella yrkandet i motion 2012/13:N369 (SD). Motionsyrkandet följdes upp i en reservation (SD). Utredning om av de statligt ägda bolagen Regeringen gav en särskild utredare (ordföranden för Kollegiet för svensk bolagsstyrning ) i uppdrag (dir. 2011:33) att lämna förslag till hur de verksamheter inom som svarar för förvaltningen av företag med statligt ägande bör bedrivas och organiseras. Syftet med utredningen är att klarlägga dels vilken organisationsform som är lämpligast utifrån regeringens mål med verksamheten, dels vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att förvaltningen blir så effektiv och ändamålsenlig som möjligt, som och allmänheten ges tillfredsställande möjligheter till insyn. presenterade utredaren sina förslag (SOU 2012:14). Utredaren föreslår att den operativa förvaltningen av statens ägande i de statligt hel- och delägda bolagen överförs till två statligt helägda aktiebolag. Det ena förvaltningsbolaget föreslås äga och förvalta de bolag som har ekonomiskt värdeskapande som huvudsakligt uppdrag. Det andra förvaltningsbolaget föreslås äga och förvalta de bolag som har som övervägande uppdrag att skapa samhällsnytta. Ansvaret för den övergripande och strategiska styrningen av statens ägande och bolagens uppdrag kommer fortsatt att ligga hos och regeringen medan den operativa ägarutövningen kommer att skötas av förvaltningsbolagen. Utredaren föreslår vidare ett ägarpolitiskt ramverk. föreslås innehålla en långsiktig ägarstrategi med övergripande strategiska mål för förvaltningen av det statliga ägandet av bolag, årliga riktlinjer för förvaltningen, utvärderingar av förvaltningen samt grundläggande regler i lag. Ägarstrategin ska lägga fast den övergripande strategiska inriktningen av ägarpolitiken och ägarstyrningen och ange långsiktiga mål och principer för statens ägande och förvaltning av bolagen. Årliga riktlinjer för den förvaltning som förvaltningsbolagen ansvarar för ska bidra till att öka tydligheten och transparensen i regeringens ägarstyrning och stödja en ökad öppenhet i statens agerande som ägare. Förvaltningen av statliga bolag bör i likhet med annan förvaltning bli föremål för grundliga utvärderingar som underlag för regeringens och styrning. Förslaget är att utvärderingar genomförs och redovisas i en skrivelse till . Utredaren bedömer att vissa grundläggande bestämmelser som rör förvaltningen och styrningen av statens ägande av bolag bör regleras i lag. Betänkandet har remissbehandlats. Jämställdhet inom statliga företag I regeringens skrivelse 2011/12:140 sägs i avsnittet om hållbart företagande i ägarpolicyn (s. 127) följande: De statligt ägda bolagens styrelser och ledningar ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Regeringen ser det som en fortlöpande och angelägen uppgift att ta till vara den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. Precis som staten som ägare ska vara ett föredöme genom jämställdhet i styrelserna, är det angeläget att de statligt ägda bolagen driver utvecklingen mot en balanserad könsfördelning på företagsledande befattningar. De statligt ägda bolagen ska aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor. avslog en motion med begäran om ett tillkännagivande om vikten av att öka andelen kvinnor i företagsledande befattningar inom företag med statligt ägande (bet. 2011/12:NU5). Motionsyrkandet följdes upp i en reservation (S, MP, V). Löner för ledande befattningshavare inom statliga företag I regeringens skrivelse 2011/12:140 sägs i avsnittet om ersättningar och andra anställningsvillkor under rubriken för anställningsvillkor (s. 32) följande om ersättning till ledande befattningshavare: beslutade regeringen om riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande []. Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa riktlinjer. I bolag där staten direkt eller indirekt är en av flera delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. Riktlinjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande återges i skrivelsen (s. 130). Regeringen följer upp hur riktlinjerna har tillämpats. Resultatet av den senaste uppföljningen redovisas i skrivelsen i ett särskilt avsnitt (s. 32). avslog en motion med begäran om nya riktlinjer för lönesättning för ledande befattningshavare i statliga bolag (bet. 2011/12:NU5). Etiska regler för statliga bolag Frågan om etiska regler för statliga bolag behandlades i ett interpellationssvar av statsrådet med anledning av en interpellation (ip. 2012/13:84) av (S). Statsrådet hänvisade till att det i statens ägarpolicy slås fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området hållbart företagande och att ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska följa. Vidare hänvisade statsrådet till att staten har ett krav på statligt ägda bolag att de ska hållbarhetsrapportera i enlighet med GRI, Global Reporting Initiative, och att bolagen i en sådan hållbarhetsrapport bör beskriva de utmaningar som man möter i bl.a. länder med svag demokrati och hur man agerar för att följa riktlinjerna i ägarpolicyn. Vidare anförde statsrådet att styrelserna i de statligt ägda bolagen fått i uppdrag att fastställa hållbarhetsmål och strategier för att nå dit. Målen ska vara relevanta för affärsverksamheten, utmanande, få och övergripande, uppföljningsbara samt tydliga och enkla att kommunicera. Slutligen hänvisade statsrådet till regeringens löpande arbete med att se över kompetensen och engagemanget i styrelserummen i hållbarhetsfrågor, till vilket även arbetet med rekryteringsfrågor hör. beslutade om en omreglering av fordonsbesiktningsmarknaden som innebar en konkurrensutsättning av marknaden fr.o.m. (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8). Regeringen framförde i propositionen att en omreglerad bilbesiktningsmarknad i stort sett kommer att leda till bättre tillgänglighet för konsumenter och brukare. På en omreglerad marknad utan monopol och med fri prissättning finns det incitament för besiktningsorganen att effektivisera sin verksamhet. Det finns också en möjlighet för dem att i större omfattning anpassa servicen efter kundernas önskemål och behov, t.ex. genom kvälls- och helgöppet. I och med detta skapas också fler arbetstillfällen på besiktningsmarknaden, eftersom det krävs fler anställda vid ett ökat öppethållande, framhöll regeringen. Till följd av beslutet om omregleringen av fordonsbesiktningsmarknaden fattade även beslut om att bemyndiga regeringen att förändra statens ägande i AB och att ge bolaget ett nytt uppdrag (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). ingick staten ett avtal med övriga aktieägare i som gör det möjligt för bolaget att förbereda en försäljning av delar av bolagets stationsnät. Vid en extra bolagsstämma i fattades beslut om att dela in stationsnätet i tre ungefär lika stora grupper; den nordöstra gruppen, den sydvästra gruppen och riksgruppen. Vidare beslöt man att skulle behålla riksgruppen och att den nordöstra och sydvästra gruppen skulle säljas. Den nordöstra gruppen består av i huvudsak stationer i och norra , medan den sydvästra i huvudsak består av stationer i södra och västra . Indelningens syfte är att skapa förutsättningar för en väl fungerande marknad som täckningen avseende fordonsbesiktningar i hela landet är god. slutfördes försäljningen av den nordöstra gruppen till . meddelades det att delförsäljningen av slutförs genom att ägarna i delar bolaget i två delar. Efter delningen blir ett helstatligt bolag med ett rikstäckande stationsnät. De tidigare minoritetsägarna i blir ägare till det sydvästra stationsnätet och har i sin tur träffat ett avtal med industribolaget om den operativa driften av det sydvästra stationsnätet. Det formella beslutet om uppdelningen fattas vid en extra bolagsstämma och affären slutförs . återkallade det bemyndigande som lämnande avseende dåvarande om att regeringen utan begränsningar fick förändra statens ägande i bolaget och de bemyndiganden som lämnade avseende (bet. 2010/11:NU7). I en reservation (M, FP, C, KD) motsattes att bemyndigandena skulle återkallas. I äger bolaget . I samband med köpet av bolaget ingick Sonera ett avtal med avseende förvärv av en 3G-licens, frekvenser och nummerserier i utbyte mot en kontant ersättning om 30 miljoner USD och ett 26-procentigt innehav i Ucell. Förvärvet av dessa tillgångar var en förutsättning för etableringen i landet och möjligheten att bedriva telekomverksamhet. Enligt Sonera utfördes vid förvärvstillfället en bakgrundskontroll av Takilant för att säkerställa att företaget hade alla nödvändiga tillstånd och var ägare av de tillgångar som ingick i köpet. Det fastställdes även att de som företrädde bolaget hade mandat att göra det. En brottsförundersökning som leds av en överåklagare pågår som rör Soneras etablering i . Vidare har en utredning initierats av Sonera för att undersöka om bolagets investering i en 3G-licens tillsammans med frekvenser och nummerserier i och därefter inneburit att företrädare för bolaget gjort sig skyldiga till korruptionsbrott eller penningtvätt. I den rapport som den anlitade advokatbyrån presenterade anförs att det av den information som utredningen förfogat över inte är fastslaget att bestickning eller penningtvätt förekommit. Vidare anges att på grund av vissa brister med avseende på information de misstankar om brott som framförts i media och av den svenska inte heller kan avföras genom utredningen. Däremot framförs allvarlig kritik mot projektledning, vd och styrelse för hur affären har genomförts. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utskottet ansåg att regeringen hade lyckats med att ge de förtydligade ägardirektiven en sådan utformning att de oklarheter som hade funnits och som bl.a. hade påtalats av skulle komma att undanröjas. I en reservation (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. borde uppmana regeringen att återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som förordades i reservationen, ansåg reservanterna. Som en följd av beslut antogs vid en extra bolagsstämma en ny bolagsordning för . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som främjar, stöder och kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. beslutade om ett tillkännagivande om att ska förbli ett helägt statligt bolag (bet. 2010/11:NU7). I betänkandet hänvisade utskottet till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 s. 60) hade redovisat att den skulle kunna komma att överväga en ägarbreddning i . Utskottet ansåg att sådana planer på en försäljning av borde avvisas. För utskottet var det självklart att ska kvarstå i helstatlig ägo. är en dominerande aktör på en marknad som inte fungerar väl. Vidare förvaltar viktiga gemensamma naturresurser och kan med rätt styrning vara ett oerhört kraftfullt energipolitiskt verktyg, menade utskottet. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades förslaget. I ett betänkande (bet. 2011/12:NU5) avstyrkte utskottet fem motioner i vilka det hade krävts uttalanden av om roll i omställningen av energisystemet. I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till det nyssnämnda riksdagsbeslutet om förtydligat uppdrag för . När det gällde roll inom energipolitiken betonade utskottet att lönsamhet är centralt för bolagets verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet såg marknadsmässighet som ett centralt begrepp, om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som utskottet vill se. Utskottet hänvisade vidare till att regeringen i propositionen om förtydligat uppdrag för hade meddelat sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljning av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Utskottet, som ansåg att det är mycket bra att använda EU:s 2020-mål som referenspunkt, anförde att det därmed kommer att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och ökad andel förnybar energi samt aktivt verkar för en effektivare energianvändning. När det gällde en del av förslagen som lades fram i motionerna noterade utskottet att de hade en detaljeringsgrad och en utformning som knappast kan anses vara förenliga med den roll ett statligt bolag har och hur riksdag och regering bör styra dessa bolag. Utskottet konstaterade dock att genomför en rejäl satsning på vindkraft. Motionsyrkandena följdes upp i tre reservationer (S, MP, V). presenterade i en bok med titeln ett energisystem de sex energikällor som arbetar med, nämligen biomassa, kolkraft, kärnkraft, naturgas, vattenkraft och vindkraft. Under rubriken strategiska inriktning sägs det att vision är att skapa en stark och diversifierad europeisk produktionsportfölj med hållbara och ökande intäkter och starka tillväxtmöjligheter samt att bolaget ska vara bland de ledande aktörerna inom utveckling av miljömässigt hållbar energiförsörjning. kommer att fokusera på sina kärnmarknader, dvs. de marknader där har en stark position, , och . kommer den organiska tillväxten inom elproduktion att fokuseras på vindkraft, kärnkraft, gaseldade kraftverk och, om möjligt, vattenkraft. kommer också att investera i sameldning av biomassa i redan befintliga stenkolseldade kraftverk, under förutsättning att stödsystem utvecklas . Vid en extra bolagsstämma beslutades nya ekonomiska mål för . Lönsamhetsmålet sänktes från 15 procents avkastning på eget kapital till 9 procents avkastning på sysselsatt kapital. Lönsamhetsmålet sänktes med hänvisning till att man förväntar sig att elpriset och resultatutvecklingen stabiliseras på en lägre nivå, till följd av såväl en svagare konjunktur som ett ökat utbud på elmarknaden. När det gäller kapitalstruktur har två mål. Skuldsättningsgraden ska ligga i intervallet och internt tillförda medel ska utgöra av den justerade nettoskulden. På den extra bolagsstämman presenterades även nya hållbarhetsmål. Dessa mål utgår från ägarens, statens, riktlinjer och anknyter till EU:s 2020-mål. ska minska sina koldioxidutsläpp till i absoluta utsläpp till 2020. (2010 var utsläppen .) tillväxttakt inom förnybar energi ska vara högre än den genomsnittliga tillväxttakten för de marknader bolaget verkar på i norra . Kvantitativa mål på energieffektivisering såväl internt som externt ska sättas.