bet · H001MJU10 · 2013-02-28 00:00:00 — De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat . Detta har gjorts i betänkandena /13:MJU2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2011/12:MJU17 Landsbygdspolitik m.m., 2011/12:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. och 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Landsbygdsprogrammet, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ221 av (S) och 2012/13:MJ447 av och (båda MP). Det är angeläget att frågor som rör företagande och konkurrenskraft får hög prioritet i arbetet med ett nytt landsbygdsprogram för perioden 20142020. En levande landsbygd och fungerande landsbygdsföretag är grundläggande för att klara framtidens utmaningar när det gäller såväl mat- och energiförsörjning som arbetstillfällen i glesbygden. Vid sidan av näringslivsfrågor bör miljöperspektivet få en central roll i utvecklingen av det nya landsbygdsprogrammet. Som ett led i arbetet med att ta fram ett nytt landsbygdsprogram bör det föras en diskussion om ett nationellt mål för den svenska livsmedelsproduktionen. är ett vidsträckt land med olika förutsättningar, vilket kräver olika typer av åtgärder för att nå målet om en hållbar livsmedelsproduktion och öppna landskap. och har tillsammans lagt fram en rapport med förslag till förenklingar som bör beaktas i arbetet med det nya programmet. Det är viktigt att programmet är lätt att förstå och att åtgärderna är enkla att hantera för såväl den sökande som berörda myndigheter. I förslag till förordningar för perioden 20142020 anges det att EU:s fonder gemensamt ska verka för att uppnå strategin för ett smart, hållbart och inkluderande , den s.k. 2020-strategin. I landsbygdsförordningen innebär det ett ökat fokus på klimat och innovationer. Det nya landsbygdsprogrammet i bör fungera som ett verktyg för att uppfylla målen i 2020-strategin. Detta bör ges regeringen till känna. Landsbygdsprogrammet, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ447 av och (båda MP) och 2012/13:MJ221 av (S). Ett av landsbygdsprogrammets främsta syften är att bryta negativa miljötrender och närma sig miljömålen. Detta ska återspeglas i de olika stöd och ersättningar som ingår i programmet. På regeringens uppdrag inför perioden 20142020 har och föreslagit att ett stort antal miljöåtgärder som finns i det nuvarande programmet stryks. Ett antal av de åtgärder som myndigheterna vill ta bort är viktiga i arbetet med att nå miljömålen, t.ex. bidrag till restaurering av slåtterängar och betesmarker, hotade husdjursarter, växtskyddsplaner, skyddszoner och hotade åkerogräs. Det skäl som anges är att programmet därigenom ska bli mindre krångligt och omfattande. Ambitionen att minska regelkrånglet inom landsbygdsprogrammet är både lovvärd och viktig. Regler ska vara träffsäkra och endast finnas där de är motiverade. Förenklad administration kan dock inte vara överordnat andra intressen. och påpekar själva i sitt förslag att förenklingarna leder till att flera miljömål blir svårare att nå och att det kan vara aktuellt att vidta andra styrmedel som skatter eller lagstiftning för att uppnå miljömålen. Om inte regeringen kan visa att de negativa effekterna i miljöarbetet till följd av en förändring av landsbygdsprogrammet kompenseras på något annat sätt bör denna förenkling ej genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. Svensk livsmedelsproduktion m.m., punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ276 av och (båda S) och 2012/13:MJ240 av och (båda S) och 2012/13:MJ454 av (SD). Svenska livsmedel behöver stärka sin konkurrenskraft på en alltmer konkurrensutsatt marknad. Det kan ske genom ökad kvalitet och breddat sortiment för att producera hälsosam, god och säker mat som producerats med stor omsorg om djur och miljö och med både traditionella och innovativa livsmedel. Jordbruksproduktion är baserad på kunskap och komplexiteten och utmaningarna har blivit mer omfattande. Att öka livsmedelsproduktionen med minskad miljöpåverkan i alltmer ovissa klimatförhållanden innebär svåra avvägningar. Den tillämpade forskningen inom livsmedelsproduktionen bör stärkas både för att klara kontinuiteten och för att kunna rekrytera. måste det också finnas tillräckliga medel för forskning som är användbar på kort sikt och som bidrar till värdeskapande och konkurrenskraft. Regeringens beslut om minskade forskningsinsatser till jordbruket är därför oroande. Vi vill se ett visionärt, långsiktigt mål för att ersätta den nuvarande oljebaserade ekonomin med en grön, hållbar ekonomi. Jordbruksforskning är en unik kompetens inom biologisk produktion och förvaltning av våra naturresurser. Detta bör ges regeringen till känna. Svensk livsmedelsproduktion m.m., punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ240 av och (båda S) och 2012/13:MJ454 av (SD) samt 2012/13:MJ276 av och (båda S). De svenska mjölkbönderna har en svår ekonomisk situation och pressas av såväl låga mjölkpriser som höga foderpriser. Det finns ett stort överskott av mjölk, vilket bl.a. är en följd av ökad mjölkproduktion i och minskad efterfrågan på mjölkprodukter i . Literpriset på mjölk har sjunkit med närmare en krona, vilket innebär i minskade intäkter för en normalstor mjölkproducent. Läget är nu akut för många mjölkbönder. kan göra mer för att öka de svenska böndernas konkurrenskraft genom att stimulera produktionsutveckling och effektiviseringar. Även det svenska mervärdet, där djurskyddet ingår, är en nödvändig konkurrensfördel. Om svenska konsumenter kopplar fler positiva egenskaper till svensk mat än till konkurrerande länders mat kommer efterfrågan på inhemsk produktion att stiga. anser att det saknas politiska mål för den svenska självförsörjningsgraden inom livsmedelsproduktionen, vilket skulle kunna fungera som en motvikt mot andra politiska mål som driver produktionen utomlands. Bara att ha en målsättning kan bidra till att frågan hamnar på dagordningen och diskuteras, med anledning av en lång trend av sjunkande självförsörjningsgrad. ser livsmedelsproduktionen och möjligheten att föda vår egen befolkning som viktig då vi bör vara rustade för händelser i vår omvärld som svårligen kan förutses. Mål för den svenska självförsörjningsgraden inom livsmedelsproduktionen bör arbetas fram. Detta bör ges regeringen till känna. Ökad odling av proteingrödor i , punkt 3 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 21. Köttuppfödningen i är mycket beroende av import av soja till foder. Vi vet att den ekologiska påverkan är stor vid odling av sojabönor. Det handlar både om att den biologiska mångfalden försämras när regnskog fälls för att ge plats åt sojaodling och om att klimatpåverkan ökar på grund av odlingen som giftanvändningen är omfattande. har uppmärksamheten riktats mot att odla svenska proteingrödor, t.ex. åkerbönor. Det ger lantbruket en större lönsamhet och gör det svenska köttet mer hållbart producerat. Det behövs statliga insatser och investeringar för att öka kunskapen om grödorna, utveckla nya grödor och konkret använda landsbygdsprogrammet för att stimulera odling. Regeringen bör ge i uppdrag att arbeta för att stimulera till ökad odling av proteingrödor i . Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärdsplan för minskat oljeberoende inom svensk matförsörjning, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ399 av Per m.fl. (MP). Allt fler tecken tyder på att oljeproduktionen i världen nått en maximal nivå och kan börja sjunka. Om den globala oljeproduktionen är stabil eller börjar sjunka som efterfrågan på olja stiger kommer bristen på olja snabbt att visa sig i form av stigande oljepriser och mer osäkra oljeleveranser. I en studie som gjorts vid förutspås det att oljepriset kan komma att fördubblas , vilket skulle påverka ekonomi avsevärt. Den svenska matförsörjningen är sårbar för oljeprischocker eller oljebrist. Både jordbruksmaskiner och mattransporterna till förädling och butik är nästan uteslutande beroende av oljebaserad diesel, men det finns många åtgärder som kan minska oljeberoendet i livsmedelssektorn. Traktorer och lantbruksmaskiner kan ställas om till biogas- eller etanoldrift, bränslen som kan produceras på den egna gården. Mattransporter kan ställas om till järnväg eller vägtransporter med förnybara bränslen. Matförsörjningen kan i ökande grad ske lokalt och regionalt för att minska transporterna. Regeringen bör ta initiativ till branschövergripande samtal och i dialog med berörda parter ta fram en åtgärdsplan för att så snabbt som möjligt minska oljeberoendet och därmed sårbarheten i svensk matförsörjning. Detta bör ges regeringen till känna. Gårdsstöd, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ228 av (S) och 2012/13:MJ205 av och (båda C) och 2012/13:MJ417 av (KD). Det är inte lätt för den enskilde lantbrukaren att avgöra vad som är godkända betesmarker eller inte. Systemet borde vara mer flexibelt. De lantbrukare som på felaktiga grunder sökt gårdsstöd ska naturligtvis göra en återbetalning, men i de flesta fall har lantbrukarna sökt i god tro. Det är i stället definitionen av vad som är jordbruksmark som har ändrats över tiden. Många krävs på stora summor för att de fått stöd för marker som i efterhand inte godkänts som betesmarker. Systemet är krångligt och inte rättssäkert, och det är kännbart för en ekonomiskt hårt ansatt jordbrukare att få dessa återkrav. Regeringen bör aktivt verka för att systemet med gårdsstöd blir mer rättssäkert och får en större transparens så att återkraven minskar. Detta bör ges regeringen till känna. Prissättning m.m., punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:MJ409 av (SD) yrkande 2. Vi har en obalanserad struktur på djurhållningen i landet. I vissa regioner finns en för hög koncentration av djurproduktion, i andra är djurhållningen för liten. Detta är en bidragande orsak till några av våra svåraste miljöproblem och hotar framtida ekosystemtjänster. När det inte finns djur som betar i landskapet och den miljö som skapats genom betande mular växer igen, leder det till förändringar som påverkar den biologiska mångfalden. Ett annat av våra svårlösta miljöproblem är övergödning. Ett centralt problem är specialiseringen mellan växtodling och djurhållning. Vid växtodling utan djurhållning blir det ett ständigt flöde av kväve och fosfor från gården, i form av grödorna. Detta utflöde kompenseras normalt via inköp av kväve och fosfor i konstgödsel. Vid djurhållning utan motsvarande växtodling blir det ett ständigt flöde av kväve och fosfor till gården i form av kraftfoder och ett överskott på stallgödsel. Resultatet blir en obalans som skapar ett ständigt flöde av kväve och fosfor från systemet. anser att regeringen bör ta fram en strategi för en mer balanserad struktur för djurhållning för att sluta kretsloppen av näringsämnen och hejda förlusten av den biologiska mångfalden. Strategin bör särskilt ta upp den ekologiska produktionens möjligheter. Ekologiska producenter kan med dagens prisnivåer få högre produktionskostnader genom att produkterna framställs på ett mer miljövänligt och arbetskrävande vis. De kan därför behöva ta ut ett högre pris för att ha samma lönsamhet som konventionellt lantbruk. Men råvaror som är framställda utan att man förbrukar onödiga fossila resurser och som inte bidrar till kostnader för samhället genom extra miljöbelastning ger också ett mervärde för fler än de som konsumerar varan direkt. Det finns skäl för samhället att använda ekonomiska styrmedel för att priserna på jordbruksområdet bättre ska spegla faktiska kostnader, inklusive miljökostnader. Det är viktigt att återföra organiskt material till jordbruket och sluta kretsloppet för näringsämnen som kväve och fosfor. Skatten på kväve och kadmium i konstgödsel har minskat överanvändningen av gödsel och utsläpp av kväve i våra sjöar, vattendrag och havsområden. Skatten bör återinföras och successivt höjas. Regeringen bör utreda sätt att ytterligare undanröja brister i prissättningssystemet. Ett förslag är en skatt på kväve- och fosforinnehåll i kraftfoder. Ett annat förslag är en avgift för växtodlare som inte tar ansvar för återcirkuleringen av näringsämnen, som inte använder stallgödsel, rötningsrester från biogasproduktion, material från källsorterade avloppssystem eller gröngödsling. De bidrar inte till en återcirkulering av kväve och fosfor. I båda dessa fall bör intäkterna återföras till näringen. Regeringen bör också utreda vilka former för återföring som kan ge bäst miljöeffekt, förutsatt att jordbrukaren får en acceptabel inkomst. Ett alternativ kan vara ersättning för andra miljöåtgärder eller ekosystemtjänster. Detta bör ges regeringen till känna. Prissättning m.m., punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ409 av (SD) yrkande 2 och 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. När slaktavfall används till biogas och restprodukten ska användas som en gödselprodukt (biogödsel) kräver gällande regelverk att biomassan hettas i för att restprodukten ska få spridas på . Denna process är givetvis kostsam men ger å andra sidan en tillförlitlig produkt. En annan stor kostnad för biogödseln är lagringen, då tillverkningen är ganska medan spridningen bara sker vissa tider . Därför är det angeläget att försöka hitta vägar att lätta upp regelverket för när det är tillåtet att sprida biogödsel. Den ovan nämnda typen av biogödsel är en förlustaffär för biogasproducenten, även om restprodukten från biogasproduktion givetvis måste hanteras. Den är ett bra sätt att återföra näringsämnen från stad till landsbygd. För att minska förlusterna och stimulera processen vill se över möjligheterna att ge stöd till biogödseln då detta bidrar till minskad import av handelsgödsel. Små biogasproducenter som använder stallgödsel som substrat är begränsade av regelverk som endast möjliggör användande av stallgödsel och kräver att endast tre givare och mottagare får vara inblandade i samrötning samt spridning av gödselprodukten efter rötning. Att begränsa antalet till tre parter sätter upp hinder för företagens utveckling. Regelverket bör omprövas för att se om detta verkligen är nödvändigt. Likaså efterfrågar vissa små biogasproducenter en möjlighet att kunna ta emot matrester, från exempelvis skolkök, att blanda in tillsammans med stallgödseln i rötningsprocessen. Det bör inte vara svårt att få fram säkra förfaranden för att små biogasproducenter, utan egen hygienisering av substrat, ska kunna ta emot och hantera visst avfall utöver stallgödsel. Även i detta fall bör regelverket omprövas och utvecklas. Regeringen bör se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft. Detta bör ges regeringen till känna. Svensk livsmedelsproduktion m.m., punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi står bakom intentionerna i motion 2012/13:MJ240 av och (båda S) att stärka konkurrenskraften i svenskt jordbruk men önskar inte ett tillkännagivande som är avgränsat till mjölknäringen. Olika förändringar av världsmarknadspriser har under olika perioder drabbat olika företagare. Vi anser att behöver göra mer för att öka de svenska lantbruksföretagens konkurrenskraft. Liksom i alla andra branscher pågår en effektivisering, en produktionsteknisk utveckling och en kvalitetsutveckling inom jordbruket. Denna process har gått snabbare i vår omvärld men visar flera studier1[ dnr 2011:1588.] att effektiviseringarna har avstannat i de stora europeiska jordbruksländerna. Vi menar att vi i har mer att göra för att öka konkurrenskraften genom produktionsutveckling och ytterligare effektivisering. Det borde förbättra de svenska böndernas konkurrenssituation. Precis som motionärerna skriver kan detta göras genom att använda de tillgängliga medlen, t.ex. EU:s landsbygdsprogram, för att genomföra investeringar och stärka den tillämpade forskningen. Vi hade i vårt budgetförslag en särskild satsning på forskning i de gröna näringarna som riksdagsmajoriteten sa nej till. Forskningen och utbildningen är kanske det viktigaste bidraget som vi kan ge för att utveckla och säkra jordbrukets konkurrenskraft. Förslaget innebar en satsning på forskning som var direkt tillämpbar för att utveckla det svenska jordbruket. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till den nu aktuella motionen. Vi vidhåller de synpunkter som vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:So556 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för gårdsförsäljning av livsmedel bör förenklas. 2012/13:MJ205 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta trädesstödets utformning för att tydligare främja aktivt brukande före passivt ägande i kommande programperiod av EU:s jordbruksstöd. 2012/13:MJ221 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av företagande och konkurrenskraft i kommande landsbygdsprogram. 2012/13:MJ228 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återkrav i fråga om gårdsstöd. 2012/13:MJ232 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att arbeta fram hur vi får i gång svensk livsmedelsproduktion och hur vi skapar fler jobb i våra gröna näringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av kostnader inom livsmedelsproduktionen med en harmonisering med övriga europiska lantbrukare som mål. 2012/13:MJ239 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en nationell livsmedelsstrategi. 2012/13:MJ240 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krisen inom den svenska mjölknäringen. 2012/13:MJ241 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam nordisk strategi för ett hållbart jord- och skogsbruk. 2012/13:MJ254 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om matlänet . 2012/13:MJ256 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de gröna näringarna som en viktig del av det lokala näringslivet. 2012/13:MJ260 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig . 2012/13:MJ261 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta förbättra jordbruksnäringens villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta minska regelkrånglet för jordbruket. 2012/13:MJ276 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livsmedelsforskning. 2012/13:MJ297 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om investeringsstöd för biogasanläggningar. 2012/13:MJ300 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta etableringen av mindre gårdsbiogasanläggningar. 2012/13:MJ346 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare åtgärder i syfte att verka för ett livskraftigt svenskt jordbruk. 2012/13:MJ359 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska hagar. 2012/13:MJ367 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skånskt jordbruks konkurrenskraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förnybar energi i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den skånska landsbygden som bostadsort. 2012/13:MJ378 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av lika villkor för svenska jordbruksföretagare som för kolleger i övriga EU. 2012/13:MJ387 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör se över behovet av strategiska samverkansprogram för livsmedelsindustrin. 2012/13:MJ396 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att byggande och underhåll av skogsbilvägar inordnas i Landsbygdsprogrammet. 2012/13:MJ397 av i (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja tillväxten i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta minska regelkrånglet för jordbruket. 2012/13:MJ399 av Per m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en åtgärdsplan för minskat oljeberoende inom svensk matförsörjning bör upprättas. 2012/13:MJ409 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft. 2012/13:MJ417 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att betala ut gårdsstödet tidigare. 2012/13:MJ423 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja tillväxten i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta minska regelkrånglet för jordbruket. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S):