bet · H001JuU12 · 2013-01-31 00:00:00 — 2012/13:JuU12 Kriminalvårdsfrågor I betänkandet behandlar utskottet drygt 50 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012 om kriminalvård. De behandlade yrkandena rör bl.a. frågor om verkställighetsplaner, sysselsättning, utslussning och samverkan samt villkor för häktade. Av yrkandena behandlas 18 förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utrednings- och beredningsarbete samt till pågående utvecklingsarbete inom . I betänkandet finns 15 reservationer (S, MP, SD, V) och två särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Särskilda handlingsplaner vid återfall i brott 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 16. Reservation 1 (S, MP, V) Verkställighetsplanering för dömda under 40 år 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 2 (MP) Arbete och programverksamhet på anstalt 2011/12:Ju334 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Ju314 av (KD) yrkande 1, 2012/13:Ju358 av och (båda KD) yrkande 3 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 41. Reservation 3 (S, MP, V) 2011/12:Ju334 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:Ju329 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Ju361 av m.fl. (S). Reservation 4 (V) 2011/12:Ju334 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:Ju285 av (M), 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 64 och 2012/13:Ju383 av Shadiye Heydari (S) yrkandena 14. Reservation 5 (S, MP, V) 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 6 (MP) 2011/12:Ju381 av och (båda SD). Intensivövervakning med elektronisk kontroll 2011/12:Ju403 av (SD), 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2012/13:Ju314 av (KD) yrkande 2 och 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 7 (S, MP) Reservation 8 (SD) 2011/12:Ju396 av (M) och 2012/13:Ju215 av (SD). Reservation 9 (SD) Villkor för häktade m.m. 2011/12:Ju342 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Ju202 av m.fl. (V) yrkandena 13. Reservation 10 (V) 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 46. Reservation 11 (S, MP) 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 61. Reservation 12 (S) 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 13 (S, MP) 2012/13:Ju287 av (SD). Reservation 14 (SD) 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 15 (S, MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Arhe Hamednaca (S), (KD), (SD), (V), (M), (S), (MP) och (FP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett femtiotal motionsyrkanden om kriminalvård som väcktes under de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. De behandlade yrkandena rör bl.a. frågor om verkställighetsplaner, sysselsättning, utslussning och samverkan samt villkor för häktade. Av yrkandena behandlas 18 förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. kontaktperson och personlig handlingsplan. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (MP). I kommittémotion 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om en kontaktperson och personlig handlingsplan för män . Motionärerna anför att alla personer som döms för brott med hårdare påföljd än böter ska få en särskild kontaktperson och en personlig handlingsplan för att förhindra återfall i brott. Kontaktpersonen ska rekryteras av Kriminalvården och handlingsplanen ska upprättas av tillsammans med Kriminalvården. Vidare anförs i yrkande 16 att Kriminalvården bör ta fram särskilda handlingsplaner för alla som återfaller i likartad brottslighet. Av 1 kap. 5 § fängelselagen (2010:610) framgår att verkställighet av fängelse ska utformas så att den intagnes anpassning i samhället underlättas och så att negativa följder av frihetsberövandet motverkas. Verkställigheten ska, i den utsträckning det är möjligt utan att kravet på samhällsskydd eftersätts, särskilt inriktas på åtgärder som är ägnade att förebygga återfall i brott. För varje intagen ska det upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan. Verkställigheten ska planeras och utformas efter samråd med den intagne och i samverkan med berörda myndigheter. I rapporten med att förebygga återfall i brott Verkställighetsplanering och samverkan inför de intagnas frigivning (RiR 2009:27) redovisade resultatet av den granskning man gjort av Kriminalvårdens planering av de intagnas verkställighet samt samverkan mellan ansvariga myndigheter inför frigivning. Enligt granskningen uppfyllde inte Kriminalvården de krav som ställs på klienternas verkställighetsplanering. Bristerna i planeringen gällde kvaliteten, dokumentationen och uppföljningen. Slutsatserna av granskningen överlämnades till i form av en framställning (2009/10:RRS21). Utskottet behandlade framställningen i bet. 2009/10:JuU21. Utskottet uttalade att det såg allvarligt på den kritik som framfört. Med hänsyn till att regeringen i proposition 2009/10:135 En ny fängelse- och häkteslagstiftning lyft fram frågorna som prioriterade samt till det arbete som pågår inom föreslog utskottet dock att framställningen skulle avslås. följde utskottet (rskr. 2009/10:317318). Kriminalvården redogör i årsredovisningen (s. 23 f.) för de åtgärder som vidtagits med anledning av de brister i kvalitet, dokumentation och uppföljning av verkställighetsplanering som påtalats av . Av redovisningen framgår att prioriteringen av resurser har fortsatt för den förstärkta organisationen för arbetet med verkställighetsplanering. Resurser för samordning, utbildning och kvalitetssäkring är avsatta på central och regional nivå. I en central samordningsfunktion finns representanter från enheter på huvudkontoret och regionala representanter. har Kriminalvården arbetat med att se över och utforma nytt utbildningsmaterial och andra stöddokument, förbättra möjligheterna till uppföljning genom nya rapporter och åtgärda andra identifierade brister. Förutom åtgärder som genomförs i den centrala samordningsgruppen genomförs utbildningsinsatser även på regional nivå och kvalitetsförbättringsarbete genom särskilda uppföljningar. Det framgår vidare av årsredovisningen (s. 36) att hade av klienterna som påbörjade en verkställighet med minst en månads strafftid, och som verkställt minst en månad, en upprättad verkställighetsplan. När det gäller klienter som dömts till kortare strafftid än 30 dagars fängelse och som verkställt minst var motsvarande siffra . Från har inhämtats att Kriminalvården har beslutat om nya föreskrifter samt en med verkställighetsplanering. Uppgifter som tas fram i samband med personutredning på uppdrag av domstol ligger till grund för verkställighetsplaneringen. Vid såväl personutredning som vid verkställighetsplaneringen görs risk- och behovsbedömningar. Vidare har varje intagen en kriminalvårdare som kontaktman. Kontaktmannen ansvarar för de frågor som rör den intagne och ska fungera som ett stöd för den intagne under hans eller hennes tid inom . Av regleringsbrev för avseende Kriminalvården framgår att myndigheten ska redovisa en bedömning av resultatet av de åtgärder som vidtagits med anledning av uppmärksammade brister i kvalitet, dokumentation och uppföljning av verkställighetsplaneringen samt en beskrivning av eventuella kvarstående problem. Av regleringsbrev för avseende Kriminalvården framgår att myndigheten ska redovisa en beskrivning av arbetet med att säkerställa att upprättade verkställighetsplaner håller en hög kvalitet, dokumenteras och följs upp. Utskottet vill betona vikten av verkställighetsplanering. Den intagnes verkställighet av ett fängelsestraff ska utformas så att den verkar återfallsförebyggande och så att negativa följder av frihetsberövandet motverkas, utan att för den skull den intagnes eget ansvar sätts åt sidan. Som framgår ovan såg utskottet allvarligt på den kritik som uttalade när det gällde Kriminalvårdens planering av de intagnas verkställighet. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet kan konstatera att Kriminalvården har vidtagit flera åtgärder med anledning av de brister som påpekade och att arbetet med verkställighetsplanering prioriteras. Vidare framgår av regleringsbreven för såväl 2012 som 2013 att regeringen följer frågan om verkställighetsplanering. Någon anledning för att ta initiativ i frågan finns därför inte. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utbildning och behandlingsprogram. Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (V). I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) framförs ett yrkande om behandlingsinsatser i kriminalvården för sexualbrottsdömda samt uppföljning vid frisläppandet (yrkande 41). I motion 2012/13:Ju361 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om möjligheten för intagna i fängelse att genomgå körkortsutbildning. I kommittémotion 2011/12:Ju334 av m.fl. (V) anförs att en utredning bör genomföras med syftet att ta fram förslag för att motverka sysslolösheten inom kriminalvården (yrkande 1). Vidare anförs i yrkande 2 att alla intagna inom kriminalvården ska ges möjlighet till studier upp till minst gymnasienivå. Det bör också skapas fler platser för yrkesutbildning inom kriminalvården. Ett likalydande yrkande framförs i kommittémotion 2012/13:Ju329 av m.fl. (V) yrkande 1. I motion 2012/13:Ju314 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utöka de arbetsförberedande insatserna för yngre frihetsberövade personer (yrkande 1). Motionärerna anför att det finns kriminalvårdsanstalter där man med lyckat resultat har introducerat utbildningar och goda kontakter med arbetsmarknaden. I motion 2012/13:Ju358 av och (KD) anförs att regeringen bör fortsätta ansträngningarna att utöka vårdmöjligheterna för personer som dömts för barnsexhandel. Av 3 kap. 1 § fängelselagen (2010:610) följer att en intagen ska ges möjlighet till sysselsättning i form av arbete, utbildning, brotts- och missbruksrelaterad programverksamhet eller annan strukturerad verksamhet. Regeringen anför följande i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 Rättsväsendet s. 18). För de ungdomar vars brottslighet har gått så långt att de döms till kriminalvårdspåföljd är det angeläget att Kriminalvården bedriver ett intensivt arbete för att vända den negativa utvecklingen. Att vidta åtgärder under verkställigheten som bidrar till att minska återfallen i brott är en av Kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Regeringen planerar att ge Kriminalvården i uppdrag att vidta åtgärder för att särskilt uppmärksamma unga dömda inom ramen för detta arbete. Det handlar exempelvis om att arbeta för att förbättra de dömdas förutsättningar på arbetsmarknaden samt motivera till och underlätta för unga dömda att ta avstånd från kriminella grupperingar. Organisationer i den ideella sektorn och trossamfund spelar en viktig roll och utför ett värdefullt arbete för att stötta de dömda efter villkorlig frigivning. Från har inhämtats att det uppdrag till Kriminalvården som nämns i budgetpropositionen om att vidta åtgärder för att särskilt uppmärksamma unga dömda kommer att lämnas . Av regleringsbrevet avseende Kriminalvården framgår att Kriminalvården ska redovisa en bedömning av hur myndigheten utvecklat sin förmåga att uppmärksamma och tillgodose unga personers behov i verksamheten samt en plan för vilka ytterligare åtgärder som myndigheten planerar att vidta. Enligt årsredovisning (s. 39) var sysselsättningsgraden i förhållande till tillgänglig tid under det året , vilket är samma nivå som de två föregående åren. Från Kriminalvården har inhämtats att utbildningsnivån bland intagna varierar kraftigt, från ingen fullföljd utbildning alls till högskolenivå. En stor, nordisk undersökning som publicerades visar dock att ungefär hälften av de intagna i svenska fängelser hade mycket kort eller ingen utbildning hade inte fullföljt någon utbildning alls och hade grundskola som högsta fullföljda utbildning. Kriminalvården har vidare uppgett att av de intagna deltog i någon form av klientutbildning. I utbudet av formell vuxenutbildning ingår ett hundratal olika kurser. utfärdades 2 045 betyg fördelat på 1 212 intagna, vilket är en fördubbling jämfört med . (2007 var det 938 betyg fördelat på 598 intagna). Av dem som tog betyg, tog en studerande i genomsnitt 1,68 betyg. Klientutbildningen omfattar olika slags utbildning, dels allmän (teoretisk) utbildning i form av formell vuxenutbildning, dels yrkesutbildning. I den allmänna utbildningen inryms svenska för invandrare (sfi), vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå samt läs- och skrivträning. Kriminalvården bedriver även distansutbildning på alla anstalter, vilket innebär att en intagen vid förflyttning kan fortsätta sina studier för samma lärare, och om behörig lärare inte finns på aktuell anstalt, kan utbildningen ske på distans redan från start. Yrkesutbildning ges framför allt i samverkan med Arbetsförmedlingen som finansierar sådan utbildning i syfte att förse arbetsmarknaden med arbetskraft. Som exempel nämns plåt- och svetsutbildning, fastighetsteknisk och industriteknisk utbildning samt olika byggutbildningar. Även Kriminalvården finansierar viss yrkesutbildning, t.ex. truckutbildning och plattsättarutbildning. Högskoleutbildning förekommer i mån av resurser. De som har kortast utbildning prioriteras till studier. Studier på högskolenivå sker på distans mot berörd högskola eller universitet och kräver vanligen särskilda arrangemang från både Kriminalvården och lärosätet eftersom intagna inte har fri tillgång till Internet. När det gäller arbetsdrift har Kriminalvården informerat om att den utförs under namnet Krimprod och att det i de flesta anstalter finns t.ex. verkstads- och monteringsarbeten, snickeri, städ, tvätt och kökshandräckning. På några anstalter finns det jord- och skogsbruk. Arbete erbjuds även i form av service. Det handlar bl.a. om lokalvård, köksarbete och fastighetsunderhåll. Annan strukturerad verksamhet innefattar bl.a. självförvaltning och studiecirklar och finns på många anstalter. Vad slutligen gäller behandlingsprogram har Kriminalvården informerat om följande. Programmen ska på vetenskaplig grund kunna påvisas ha effekt på risken för återfall i brott. Ett led i detta arbete är att programmen ackrediteras. Det betyder att de genomgår en vetenskaplig bedömning, där en oberoende forskarpanel granskar programmets innehåll och sättet att genomföra det på. Det finns 13 ackrediterade program och tre program är under utveckling. Det är program för unga med våldsproblematik, spelmissbrukare och ett motivationsprogram som är under utveckling. genomfördes ca 5 800 program i anstalt och ca 3 700 program i frivård. Programmen riktar sig till följande målgrupper: dömda med kriminella värderingar, livsstil dömda för våldsbrott, inklusive våld i nära relation dömda som missbrukar droger dömda som har ett problematiskt spelande Kriminalvården har utifrån regeringens nationella handlingsplan och uppdrag bedrivit ett intensifierat utvecklingsarbete med inriktning på målgrupperna dömda till sexualbrott och våld i nära relation. Det fanns 2012 sex anstalter med sammanlagt ca 540 särskilda platser för dömda till sexualbrott. I genomsnitt finns det 400450 dömda till sexualbrott i anstalt en given dag. För dömda till sexualbrott erbjuds behandlingsprogrammet . Det bedrivs i grupp och individuellt och erbjuds i anstalt och i frivård. slutförde ca 220 dömda något att dessa grundprogram. Därutöver slutförde ca 100 dömda ett tillhörande uppföljningsprogram. Utskottet vill understryka vikten av sysselsättning under verkställigheten. En ordnad sysselsättning under verkställigheten är väsentlig i arbetet med att återanpassa och slussa ut de intagna till ett liv i frihet. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att arbetslinjen ska omfatta alla intagna såväl i anstalt som efter frigivningen. Det är angeläget att Kriminalvården genom samverkan med Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden vidtar åtgärder för att skapa arbete och meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet konstaterar att det framgår av de uppgifter som Kriminalvården har lämnat att myndigheten samverkar med Arbetsförmedlingen när det gäller frågor om sysselsättning. Likaså framgår det att arbetsdrift finns vid de flesta anstalter samt att det på många anstalter finns strukturerad verksamhet som t.ex. självförvaltning och studiecirklar. Utskottet ser positivt på dessa omständigheter och utgår från att Kriminalvården fortsätter sina ansträngningar på området. bör inte ta något initiativ i frågan. Motionerna 2011/12:Ju334 (V) yrkande 1 och Ju314 (KD) yrkande 1 avstyrks. Det framgår vidare av de uppgifter som Kriminalvården har lämnat att myndigheten har bedrivit ett intensifierat utvecklingsarbete med inriktning bl.a. på dem som dömts för sexualbrott. Detta är ett mycket angeläget område och utskottet välkomnar utvecklingen. Något initiativ från behövs inte. Motion 2012/13:Ju358 (KD) yrkande 3 och 2012/13:Ju373 (S) yrkande 41 avstyrks. När det gäller frågan om utbildning konstaterar utskottet att Kriminalvårdens utbud omfattar ett stort antal kurser och att det utfärdades dubbelt så många betyg som . Utskottet ser positivt även på denna utveckling och utgår från att Kriminalvården fortsätter sina ansträngningar på området. Motion 2011/12:Ju334 (V) yrkande 2, 2012/13:Ju329 (V) yrkande 1 och 2012/13:Ju361 (S) avstyrks. Utslussning och frågor om samverkan Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utslussning och samverkan. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V) och 6 (MP). I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) behandlas frågan om s.k. utslussningsavtal (yrkande 64). Motionärerna anför att det bör utredas hur alla de resurser som finns inom missbrukarvården, , Arbetsförmedlingen etc. kan samordnas på ett bättre sätt för att genom ett sådant avtal ge varje enskild individ ett relevant stöd i samband med frigivningen. I motion 2012/13:Ju383 av Shadiye Heydari (S) anförs att övergången mellan anstalten, frigivningen och hemmet bör förbättras och utvecklas samt att möjligheten att utforma någon form av handlingsprogram så att man inte lämnas ensam bör ses över (yrkande 1). I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att finna metoder som är möjliga att generalisera i ett fortsatt arbete med att öka möjligheten för revansch för individer som har behov av detta. I yrkande 3 anförs att de elever eller personer som avtjänat sitt fängelsestraff och som deltar i återfallsförebyggande verksamhet ska nå den nivå i utbildningshierarkin som de vid ingången hade satt som mål. Slutligen begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att samla, överföra och utbyta erfarenheter med gymnasieskolorna. Motionären anför att många av dem som avtjänat ett fängelsestraff har dålig erfarenhet av skolan. I vissa fall kan det betyda att de delvis eller helt saknar grundläggande skolkunskaper. I kommittémotion 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) anförs att incitamentsmodeller för kriminalvården och kommunerna bör utvecklas (yrkande 2). Motionärerna anför att ett av huvudmålen för Kriminalvårdens uppdrag är att minska återfall i brottslighet. Enligt motionärernas mening saknas det emellertid en tydlig koppling mellan ersättningen till myndigheten och hur väl den lyckas i uppfyllandet av detta uppdrag. Regeringen bör därför utforma en modell för ersättning till Kriminalvården som i ökad grad speglar måluppfyllelsen. I kommittémotion 2011/12:Ju334 av m.fl. (V) anförs att Kriminalvården bör få i uppdrag att söka samverkan med Kommuner och Landsting för att förbättra samverkan kring de intagna i kriminalvården i enlighet med normaliseringsprincipen (yrkande 3). Motionärerna anför att normaliseringsprincipen innebär att verkställigheten både i teori och praktik ska syfta till och organiseras så att en anpassning till livet utanför anstalten blir så enkel som möjlig. Det förutsätter att Kriminalvården och relevanta instanser i samhället utanför samverkar. I motion 2012/13:Ju285 av (M) anförs att det bör övervägas att se över hur kontakten med arbetsmarknaden för dem som friges efter fängelsestraff kan underlättas. Enligt 11 kap. 15 §§ fängelselagen (2010:610) är de utslussningsåtgärder som kan beviljas en intagen frigång, vårdvistelse, vistelse i halvvägshus och utökad frigång. Utskottet behandlade frågor om utslussning och samverkan senast i bet. 2010/11:JuU10. Utskottet underströk bl.a. (s. 12) vikten av att Kriminalvården fortlöpande vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsåtgärder. följde utskottet (2010/11:83). Som återgetts under avsnittet Sysselsättning anför regeringen följande i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 Rättsväsendet s. 18). För de ungdomar vars brottslighet har gått så långt att de döms till kriminalvårdspåföljd är det angeläget att Kriminalvården bedriver ett intensivt arbete för att vända den negativa utvecklingen. Att vidta åtgärder under verkställigheten som bidrar till att minska återfallen i brott är en av Kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Regeringen planerar att ge Kriminalvården i uppdrag att vidta åtgärder för att särskilt uppmärksamma unga dömda inom ramen för detta arbete. Det handlar exempelvis om att arbeta för att förbättra de dömdas förutsättningar på arbetsmarknaden samt motivera till och underlätta för unga dömda att ta avstånd från kriminella grupperingar. Organisationer i den ideella sektorn och trossamfund spelar en viktig roll och utför ett värdefullt arbete för att stötta de dömda efter villkorlig frigivning. Från har inhämtats att det uppdrag till Kriminalvården som nämns i budgetpropositionen om att vidta åtgärder för att särskilt uppmärksamma unga dömda kommer att lämnas . Av regleringsbrevet avseende Kriminalvården framgår att Kriminalvården ska redovisa en bedömning av hur myndigheten utvecklat sin förmåga att uppmärksamma och tillgodose unga personers behov i verksamheten samt en plan för vilka ytterligare åtgärder som myndigheten planerar att vidta. Vidare anför regeringen följande i budgetpropositionen (utg.omr. 4 s. 36). Kriminalvården har följt upp andelen ungdomar i anstalt som blivit föremål för särskilda utslussningsåtgärder. Av ungdomar som var intagna i anstalt med en strafftid eller mer fick en utslussningsåtgärd vilket är en procentenhet mer jämfört med motsvarande grupp vuxna intagna. Av ungdomar som hade strafftider mellan och fick en utslussningsåtgärd vilket är klart lägre än övriga intagna med motsvarande strafftider där fick en utslussningsåtgärd. Kriminalvården har haft som återrapporteringskrav att visa vilka åtgärder som vidtagits för att öka kunskapen om och förbättra genomslaget för reformen med ökade möjligheter för fängelsedömda att ta del av arbetsmarknadsåtgärder när de är under utslussning eller står under övervakning. I denna del framgår följande av Kriminalvårdens årsredovisning (s. 26). Kriminalvården har på olika sätt informerat personal och intagna om möjligheterna att få ta del av Arbetsförmedlingens program, exempelvis genom gemensamt anordnande seminarier. Ett gemensamt handläggarstöd har tagits fram av de båda myndigheterna för att underlätta samarbetet. Handläggarstödet utgör bland annat en beskrivning av hur det faktiska samarbetet kring klienten ska gå till, att klientens behov ska kartläggas i samråd mellan myndigheterna som en del av verkställighetsplaneringen och hur samarbetet ska gå till vid utslussningsplanering och planering vid villkorlig frigivning. har Kriminalvårdens och Arbetsförmedlingens gemensamma besök på anstalter med arbetsmarknadsutbildning fortsatt, 10 anstalter har besökts . Vid dessa besök diskuterades både arbetsmarknadsutbildning och övrig samverkan. hölls två gemensamma seminarier med fokus på ungdomar och kvinnor i Kriminalvården.