bet · H101KrU3 · 2013-11-12 00:00:00 — En sådan är att vi tycker att det är problematiskt att bolagen åläggs ett antal ofinansierade krav, till exempel vad gäller tillgänglighet, minoritetsspråk och kultur samt inte minst den fortsatta utvecklingen av mycket populära Öppet arkiv. Detta är jätteviktiga områden att jobba med, men om finansieringen uteblir innebär det en risk för en förskjutning till en allt smalare inriktning. Vi ser att programutbudet, till exempel familjeprogram och nöjesprogram, kan komma att drabbas. Då får vi den public service som så förespråkar, nämligen en public service med ett mycket smalare utbud.Fru talman! är det så att programföretagen inte får möjlighet att tillräkna sig verksamhet på webben som en del av uppdraget. Vi kan konstatera att den tekniska utvecklingen leder till att internet blir en allt viktigare informationskanal. Allt fler tar del av public service-utbudet via internet, och då inte minst våra barn och unga men också personer med någon form av funktionsnedsättning eftersom anpassningen lätt kan göras där. Handikappförbunden har bland annat lyft fram att programföretagen ska sända innehåll både traditionellt via tv och på internet utan extra kostnader. De tycker att programföretagen ska ha ambitionen att utveckla nya tillgängliga och användbara tekniker som gynnar publiken. Också många andra tar nu del av utbudet via till exempel SVT Play på tider som passar dem mycket bättre. Det tycker jag är en fantastisk utveckling.Därför har vi, fru talman, i dagens betänkande ett tillkännagivande till regeringen som innebär att sändningarna i marknätet även i fortsättningen bör utgöra grunden för den uppföljning som och TV gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Men vi tycker också, precis som som har fått yttra sig över propositionen, att det inom ramen för nuvarande reglering utan att gå emot YGL, yttrandefrihetsgrundlagen, borde vara möjligt för programföretagen att i praktiken få tillgodoräkna sig verksamhet på webben som en del av uppdraget och att regeringen bör överväga en sådan möjlighet. Det handlar inte om att reglera eller införa några begränsningar av verksamheten på internet utan endast om att beakta sådan verksamhet. Det vill vi, fru talman, ge regeringen till känna.Vad gäller de olika utredningarna som har aviserats är det särskilt det uppdrag som Myndigheten för radio och tv ska få att göra en analys av programföretagens marknadspåverkan som vi är ytterst kritiska till. Vi uppfattar att inriktningen på den ska ta sin utgångspunkt i en ensidig bedömning med sikte på att tillgodose marknadsaktörernas intressen och inte alls ta hänsyn till publikens eller samhällets behov och intressen.Det är också oklart vad analysen ska leda till, eftersom programbolagen redan har fått sina sändningstillstånd och anslagsvillkor när den föreslagna utredningen är klar. Den riskerar dessutom att leda till en polarisering mellan programföretagen å ena sidan och de kommersiella medieföretagen å den andra sidan. Om det visar sig att det har en marknadspåverkan, vilket är högst sannolikt, vad tänker kulturministern göra då? Det kanske vi kan få svar på i dagens debatt.Vår uppfattning när det gäller förhandsprövningen är att den i sin nuvarande form bör avskaffas. Det har vi också lyft fram i tidigare betänkanden. Den prövning som sker av programföretagens verksamhet vid varje nytt sändningstillstånd är en mycket omfattande demokratisk process som vi anser är fullt tillräcklig och som lever upp till EU:s krav på öppenhet och transparens gentemot marknaden.Vi ser problem och otydlighet avseende utökade uppdrag att se över bolagens kostnadseffektivitet. I detta uppdrag gömmer sig betydligt mer omfattande uppdrag som ofrånkomligt kommer att leda till att gör en publicistisk överprövning. Vi ser också problem med den översyn av utformningen av sändningstillståndet som aviseras i propositionen.Fru talman! I public service-utredningen fanns förslag om en förändrad radio- och tv-avgift. Frågan om en förändrad radio- och tv-avgift undantogs från remissomgången. Regeringen har valt att inte förändra systemet. Finansminister uttalade sig också, i motsats till sina allianskolleger och i motsats till kulturministern, positivt till dagens system, vilket gjort att den inte finns med i propositionen. Jag tycker att detta är ett klokt beslut. Även om det finns saker man kan diskutera om nuvarande system har det ändå en stor legitimitet, och betalningsviljan är också stor. Det nuvarande systemet är också det som ger public service det största oberoendet.Ett annat förslag är att regeringen avser att utreda vidaresändningsplikten med intentionen att avskaffa den. Vi tycker , precis som tidigare, att det är viktigt att värna och dessutom utöka vidaresändningsplikten. Regeringen avser att tillsätta en utredning som har till syfte att analysera hur allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning kan tillgodoses men även att se över förutsättningen att avskaffa vidaresändningsplikten.Vår uppfattning är att tv via webben som förutsätter ett internetabonnemang inte ersätter tv-sändningar i broadcast. Vår uppfattning är tvärtom att man ska utöka vidaresändningsplikten till att gälla alla de programtjänster som sänds av svenska tillståndshavare vars verksamhet finansieras genom den svenska tv-avgiften, det vill säga hela SVT:s utbud av programtjänster.Fru talman! Det finns många delar i propositionen som vi tycker är bra, bland annat att Utbildningsradion får en resursförstärkning med , att de ska utveckla och vidga sitt utbildningsområde, att deras programverksamhet även ska riktas till folkhögskolor och studieförbund, att det så kallade 55-procentsvillkoret kvarstår och att public service-bolagen ska erbjuda ett fördjupat, utvecklat och vidgat kulturutbud. Men vi ser också, som jag sade tidigare, risker med att de får fördjupade uppdrag men inte tillräckligt med medelstilldelning.Vad gäller digitalradion delar vi regeringens bedömning, nämligen att en branschsamordnare ska få i uppdrag att tillsammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med och kommersiella programföretag samt andra berörda aktörer utarbeta en plan för övergången. Vi anser också att regeringen bör ha en dialog över partigränserna om hur man tänker gå vidare i frågan. Så min fråga till kulturministern är: Tänker kulturministern se till att vi får en bred parlamentarisk överenskommelse om den här planen?Fru talman! Vi har många reservationer i dagens betänkande som jag ställer mig bakom, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 5. Det är i och för sig inte så att det saknas mediepolitiska utmaningar. Public service har svårt att nå unga tittare och lyssnare, privatradion har en ganska svag lönsamhet och den fria pressen har fallande upplagor. Med allt detta inräknat och det faktum att det någon enstaka gång kan kännas som med ord, att man har 57 kanaler men inget vettigt att titta på, är medieutbudet ändå mer spännande och bättre än . Det gäller även svensk public service.Det utbud som vi får via Utbildningsradion, och är av hög kvalitet. Och när programbolagen är som allra bäst skapar och sänder de sådant som annars inte skulle komma till stånd över huvud taget, för det är inte när vi ser på True Blood på SVT i stället för via Netflix som legitimiteten för public service skapas. Legitimiteten uppstår ju när vi ser på högkvalitativa program i public service som annars över huvud taget inte hade existerat. Det är så public service säkrar sin egen existens.Att public service existerar beror ju inte på att vi älskar att påtvinga människor betalningsformen Radiotjänst i Kiruna AB.Att public service existerar beror på att vi annars fruktar ett marknadsmisslyckande, det vill säga att en helt oreglerad mediemarknad aldrig skulle kunna erbjuda det utbud som vi behöver för utbildningsändamål, språkliga minoriteter och funktionshindrade samt av fakta, dokumentärer, kultur och så vidare.Detta är något som alla de tre public service-bolagen bidrar med. Möjligen kan man säga att Utbildningsradion har en särställning vad gäller att både bilda och utbilda oss. Det är därför som vi med särskild tillfredsställelse sätter av extra till just Utbildningsradion.Jag nämnde Radiotjänst i , Rikab, tidigare. Det gjorde även . När det gäller finansieringsfrågan behåller vi i denna proposition den nuvarande avgiftsmodellen en avtalsperiod till. Jag tror dock att alla deltagare i denna debatt inser att denna finansieringsmodell börjar gå mot sitt slut. Därför är det bra att propositionen aviserar en förnyad översyn av hur vi ska finansiera framtidens public service. Självklart ska även en framtida finansiering stå fri från politisk, kommersiell och annan påverkan.En av de viktigaste och bästa reformerna i propositionen är övergången till digitala radiosändningar. Det kommer efter tv:s digitalisering, efter mobiltelefonins digitalisering och definitivt efter den gamla vinylplattans digitalisering i form av cd, som sedan blev streamad musik.När det kommer så sent bör man fråga sig om det kommer alltför sent. Behövs det över huvud taget marksänd radio i en värld av streamad musik, Spotify, mobilt bredband och molntjänster? Jag tror det. När vi tar del av radio via en app väntar ofta tekniska utmaningar. Det hakar upp sig; det , som det heter. Det hänger samman med en alltmer överbelastad mobil datatrafik. Radiolyssnande på webben tar i anspråk alltmer värdefullt frekvensutrymme. Digital radio via marksändning fungerar däremot helt utan problem, och dess frekvensutrymme är inte särskilt attraktivt för annan mobil datatrafik.Täckningsgraden för marksändningen är exceptionell. Vi når av yta. Mobiltelefoni och mobil datatrafik är chanslös vid en jämförelse.Detta är viktigt av många skäl. Ett exempel hämtar jag från när kulturutskottet besökte för ett drygt år sedan. Delar av utskottet fick förmån att besöka Tokyos katastrofcentrum, en institution som försöker förbereda på de jordbävnings- och tsunamikatastrofer som man vet kommer med jämna mellanrum.De berättade att vid den senaste katastrofen i , den fruktansvärda jordbävningskatastrofen 2011, var ett stort problem kommunikationen. Det gick inte att ringa, tv fungerade inte, internet låg nere och elektriciteten var utslagen. Det var bara ett enda medium som fungerade för den livsviktiga information som man behövde sända till medborgarna: radion - gammal, om man så vill, traditionell radio.Det är därför det är så viktigt att vi fortsätter slå vakt om en marksänd radio, och det gör vi genom att modernisera den genom att digitalisera den.Alliansen har en reservation i betänkandet. Den gäller vår oro för att alltför mycket public service-material ska distribueras enbart via webben. Det bekymrar oss eftersom alla inte har tillgång till webben. Låt mig åter påminna om det jag sade , nämligen att den traditionella sändningen har en täckningsgrad på . Det har inte internet, hur gärna vi än vill. Dessutom befarar vi att ekonomiskt utsatta människor och boende i glesbygd då inte kan tillgodogöra sig program som är av stor vikt.Playfunktioner och liknande som vi i på tycker är en självklarhet fungerar inte i glesbygden eftersom man har en dålig bredbandsuppkoppling.Dessutom är internetuppkoppling ofta förenat med fler abonnemangskostnader utöver tv-avgiften.Det vore beklagligt om program som vänder sig till exempelvis språkliga minoriteter inte kommer dessa till godo. Vi beklagar därför att de fyra oppositionspartierna förenar sig här.För tids vinnande avstår jag emellertid från att yrka bifall till vår reservation. Jag yrkar dock bifall till förslaget i betänkandet, med undantag för punkt 1, och avslag på reservationerna 2-27. (Applåder)I detta anförande instämde (M). Debatten handlar alltså om bildning och tillgänglighet, om radio och tv i allmänhetens tjänst fram till 2019.Varför har vi public service, och varför skapar förändring inom området oro?Public service är ett samlingsnamn för de allmänna radio- och tv-tjänster som finns i . Det skapades i efter att den svenska staten ansåg att radio och tv borde vara till för alla och skapa en form av allmän folkbildning.Syftet med tjänsten har utvecklats. Det är en blandning av opartisk information, underhållning och ett granskande av makten.Viktigt för opartiskheten är hur finansieringen sker. har vi den välkända licensen. Finansieringsmodellen var under utredningen ett stort orosmoln. Frågan är dock inte aktuell i dagens betänkande eftersom vi inte har något nytt system att ta ställning till. Det är den finansiering vi har haft tidigare som råder, och den har garanterat och ska fortsätta garantera en opartiskhet gentemot politiken och marknaden.De allmänna radio- och tv-verksamheternas tjänster styrs genom yttrandefrihetsgrundlagen och radio- och tv-lagen, och det är indirekt staten som reglerar och styr.Varför skapar förändringar oro?Public service-företagen ägs av en stiftelse vars viktigaste uppgift är att garantera företagens oberoende. Radiotjänst ägs av , och Utbildningsradion. SVT äger , och Utbildningsradion . Programbolagen ägs i sin tur av en förvaltningsstiftelse. Den är moderbolag i en public service-koncern och har till uppgift att främja programbolagens självständighet. Jag hoppas att det blev rätt.Verksamheter som vi politiker bör vara noga med att de fungerar på ett sätt som vi i en demokrati värnar är oberoendet, granskningen av makten och informationen.Makten ska granskas. Samhällets påtryckningar på makten ska granskas. I en demokrati är det en grund. Det är ett svar på frågan varför vi har public service. Det är också ett svar på frågan varför förändringar oroar.Oro skapas ofta vid förändringar, och så har jag upplevt att situationen varit under processen med den proposition som vi hanterar i dagens betänkande. Den har föregåtts av många turer - för mig både obegripliga och mer begripliga.En bättre förankring hade kunnat ske genom en bred, politiskt tillsatt parlamentarisk beredning från början.Miljöpartiet har en positiv inställning till public service - radio och tv i allmänhetens tjänst. Allmänheten har rätt att få del av saklig och neutral information. Därför anser vi att en väl fungerande public service är viktigt i en modern demokrati. Public service fyller en folkbildande funktion och är dessutom mycket viktigt för grupper och individer som av olika skäl har svårt att ta del av det utbud som tillhandahålls av kommersiella medieaktörer.Svensk public service skiljer sig från de flesta andra länders eftersom har organiserat sin verksamhet i tre självständiga men samverkande bolag. På många andra håll runt om i världen är inte kunskap och bildning en så tydlig del som i den svenska public service-frågan.I sändningstillstånden för bolagen finns det folkbildande uppdraget tydligt beskrivet. Vi värnar public services oberoende - av såväl riksdag och regering som företag, organisationer och olika ekonomiska intressen.Nu tänkte jag gå över till reservationerna. Jag ställer mig naturligtvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag här och bifall till reservation 5.Det finns ett antal reservationer och förslag i betänkandet från . Och det finns ett förslag som dessutom har bytt majoritet i utskottet. Det förslaget är punkt 1 i betänkandet med rubriken och redovisning av programföretagens verksamhet. Som vi tidigare hört handlar det om kunna tillgodoräkna sig tjänster som utvecklas på nätet.Utifrån hur jag läser samtliga partiers åsikt i denna fråga ser jag att det råder en mycket liten åsiktsskillnad. Alla ser väl att det är ett gott och klokt förslag, men Alliansen har valt att ändå markera en skillnad genom en reservation. Och det verkar som om man bygger sitt ställningstagande på vad man skulle kunna se som en risk - där man tror att förslaget kan öppna för att ersätta marksändningar med internetsändningar. Om så skulle vara fallet skulle man riskera att stänga ute en del av befolkningen, precis som vi hörde innan i inlägget.Vi i anser att sändningen i marknätet även i fortsättningen ska utgöra grunden för den uppföljning som och TV gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Ingen ska stängas ute - det skulle strida mot de sändningstillstånd som bolagen har och som man har föreslagit ska fortsätta. Det skulle starkt strida mot detta.Om public service-företagen ska uppmuntras att fortsättningsvis publicera sitt material via internet måste detta stimuleras på något sätt. Den enda rimliga slutsatsen är att aktiviteten på webben måste räknas då bedömer hur företagen uppfyller villkoren i sändningstillstånden. Om en sådan förändring kommer till stånd får företagen mycket tydligare incitament att utveckla sina webbtjänster.Enligt en majoritet i utskottet görs bedömningen att det inom ramen för den nuvarande regleringen bör vara möjligt att få tillgodoräkna sig verksamheten på internet.När det gäller förslag som vi har lagt fram och som vi inte fått majoritet för i utskottet vill jag nämna förhandsprövningen av nya tjänster - reservation 5.I dagens förslag finns ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv att se över hur systemet för förhandsprövning fungerar. Bakgrunden till det är att ingen programtjänst har anmälts sedan institutet infördes. Det blev också hård kritik mot förslaget. Vi anser fortfarande att förhandsprövningen innebär en möjlig inskränkning av public services oberoende och bestämmanderätt över sin programverksamhet. Vi anser att det inte är möjligt att bedöma en tjänst på det sätt som förhandsprövningen kräver utan att det sker ett ställningstagande på förhand till själva innehållet i en tjänst. Det strider mot yttrandefrihetsgrundlagens principer om censurförbud.Reservation 9 handlar om att vi vill stärka kulturutbudet i hela landet. Vi håller med regeringen om att det är viktigt att fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga kulturutbudet. Vi ser dock att förslaget riktas mot storstädernas kulturinstitutioner.Vi har inget emot att vi riktar oss mot olika kulturinstitutioner, men även det fria kulturlivet - alla skapande människor och kulturlivets förmågor i hela landet - är av stort allmänintresse. Vi hade gärna sett att det fanns större ambitioner för hela kultursatsningar från regeringen i förslaget.När det gäller digitalradion, reservation 14, är frågan om en eventuell övergång till marksänd ljudradiodistribution komplex. Vi har ett system som innebär att radiokanaler i huvudsak distribueras genom marksänd analog radio. Detta kompletteras av webbradio, det vill säga material som distribueras genom internet.Det här har fungerat väl. Det analoga marknätet är stabilt och levererar ljudradiosändningar av god kvalitet och med mycket god täckning över hela landet. I kombination med webbens möjligheter till interaktivitet och tillgänglighet efter önskemål uppstår ett bra radioutbud för konsumenterna. I propositionen görs dock bedömningen att fördelarna med att digitalisera marknätet talar för att detta ska genomföras.Vi i lyfter fram aspekter som vi tycker är väldigt viktiga och som handlar om infrastruktur med utvecklingspotential. Det handlar om den mediala mångfalden, det handlar om god täckningsgrad i hela landet och det handlar om radionätets tillgänglighet och stabilitet. Det handlar också om energieffektivitet.Mot bakgrund av att frågan om digital marksänd radio rymmer många tekniska avväganden tycker vi att frågan inte går att ta ställning till innan alla tekniska omständigheter är ordentligt klarlagda. Därför är det bra att vi försöker utreda detta. Vi tycker att en utredning också behöver ta med sig frågan om hur det ser ut hos konsumenterna med en motiverad övergång till marksänd digitalradio. Vi tycker att det ska utredas noga hur den här processen ska ske.När planen är färdigställd tycker vi att den ska framläggas för för ny behandling. Det är detta som står i vår reservation eftersom det är otroligt många frågor runt detta. Vi hörde tidigare om sårbarhet och säkerhet och om hur viktigt det är att vi inte lägger alla ägg i samma korg. Vi har många katastrofer runt om i världen som visar hur viktigt det är kunna kommunicera.En annan reservation handlar om tillgängliggörande av arkiven. Där har vi en reservation då vi tycker att det är viktigt att man på något sätt gör det möjligt att fortsätta göra sina arkiv tillgängliga för allmänheten. Vi tycker att man behöver överväga om programföretagens utökade medeltilldelning bör förlängas. Det skulle vara bra om det var möjligt.Sedan har vi från valt att ställa oss bakom reservation 25 som handlar om uppdrag. Vi har också ställt oss bakom reservation 27, Uppdrag till Myndigheten för radio och tv, punkt 21.Avslutningsvis vill jag säga att vår värld är i ständig förändring och att mycket snurrar på i ett snabbt tempo medan annat verkar stå precis stilla . Vårt sätt att ta del av nyheter, information och upplevelser är i ständig rörelse.Om vi tidigare kunde identifiera att man hade telefonen för att ringa varandra så vet vi att telefonen inte längre finns framför allt för att ringa varandra. Det är en produkt full med teknik i form av dator, musikanläggning, kamera, en apparat som mäter longitud, latitud och altitud, en kalender och en adressbok. Vi kommunicerar med människor över hela världen. är vi människor ensamma, utan denna kontakt.Statens medieråd har skrivit en rapport om barns och ungas medievanor och attityder till medieanvändning. Det är uppenbart att internetanvändningen ökar i samtliga åldersgrupper. Den största användningen är internet i mobilen.Den medieform som barn och unga tidigare ägnade sig åt var att se på filmer eller tv-program. är det mer populärt att ägna sig åt internet. Tv-tittandet har inte sjunkit markant , men däremot har internet ökat. Det är inte riktigt samma sak med tv och radio som det var förr, , när alla hade sett och alla hade sett samma västernfilm , samma Aktuellt-sändning och samma barnprogram. Det var länge sedan, och allt fler kan dessutom inte bara se vad de vill utan också se när de vill, med den tekniska utrustning som de vill använda.Trots de samhällsförändringarna har de tre public service-bolagen en särställning i . , och Utbildningsradion har väldigt många som följer deras sändningar och dessutom - vilket också är målet - många, ja i stort sett alla, som kan följa deras sändningar. När tv och radio växte fram i fanns det från början inte förutsättningar för konkurrens, många privat bolag och så vidare, utan då utvecklades begreppet "radio och tv i allmänhetens tjänst", som man kan säga är ett särdrag för europeisk massmediekultur. Det är det vi kallar public service. var public service ägt av staten och ibland, som i , ägt av en oberoende ägare, till exempel en stiftelse men med ett statligt sändningstillstånd kopplat till villkoren.Det är naturligtvis inget som säger att public service ska ha monopol, som det var tidigare i . Det avvecklades också successivt i . och var de länder i som sist avskaffade monopol för tv och radio. när monopolet är brutet blir naturligtvis frågan om tv och radio i allmänhetens tjänst har någon roll att spela eller om det är gammalmodigt med det vi kallar public service. Det tydliga svaret från min och sida är att public service verkligen behövs - för demokratin, mångfalden och kulturen.Själv är jag övertygad om att en allmänt finansierad public service med ett brett uppdrag har en viktig roll att spela. Det är som sagt viktigt för demokratin med en oberoende tv och radio som har ett brett utbud med kvalitet och kan granska makten. Yttrandefriheten och tryckfriheten är fundament i det demokratiska samhället. Fri debatt är beroende av fria medier.Det är också viktigt för både yttrandefriheten och mångfalden att det kan produceras program som inte är kommersiellt lönsamma. Produktionen av film, teater, böcker och nyheter följer ju inte riktigt samma principer som annan varuproduktion. Om bara det kommersiellt lönsamma producerades skulle i verkligheten mångfalden och yttrandefriheten hotas.