bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Många kommuner har ju problem med sin ekonomi och upprörs över hur staten vältrar över nya kostnader på kommunsektorn. Vi kan också se att många har behövt spara och höja skatterna för att få det hela att gå ihop - har det samlade skatteuttaget i kommunsektorn stigit från 31,60 till 31,73 , och i många kommuner och landsting funderar man nu dessutom på om man ska gå fram med nya nedskärningar eller ökade skatter. I har man redan bestämt sig för att höja skatten. Det centerpartistiska kommunalrådet säger till att de inte vill lägga på ytterligare neddragningar i välfärden. Det blir i stället högre skatt. aviserar regeringen - och jag antar att det också ska komma i budgeten - som ska fördelas till de absolut rikaste kommunerna, där invånarna har de högsta inkomsterna och där skatterna ofta är ganska låga. Hur resonerar i den här frågan? Vilket besked vill du ge till alla de kommunalråd - inte minst centerpartister - som på grund av den här politiken tvingas till nedskärningar eller skattehöjningar som ni alltså återigen gynnar dem som har det allra, allra bäst? Ska Per Åsling verkligen rösta för en sådan politik? Du ger en felaktig bild, , när du hävdar att vi inom ramen för det kommunala skatteutjämningssystemet skulle göra förändringar i hur det kommunala systemet är uppbyggt. Från sida är det kommunala skatteutjämningssystemet en grundbult i offentlig finansiering. Vi har varit pådrivande , och vi har varit pådrivande i den utredning som har suttit och föreslagit förändringar som kommer att behandlas av längre fram under det här året. För oss är det primära att kostnadsutjämningen genomförs. Systemet har inte varit bra; det har missgynnat framför allt landsortskommuner. Det är därför mycket angeläget att det kommunala skatteutjämningssystemet förändras och att kostnadsutjämningen förändras utifrån vad kommittén har föreslagit. Jag utgår ifrån att så kommer att bli fallet. Det innebär att det skapas en rättvisare fördelning mellan kommuner när det gäller kostnader. Vi har drivit mycket hårt på att den här kostnadsutjämningen ska genomföras och att det ska genomföras snabbt. De besked som har givit är att så blir fallet . Jag delar synen att utjämningssystemet bör förändras. Vi har samma uppfattning i den frågan. Det är jättebra att har tagit de här frågorna på stort allvar och varit pådrivande. Det var inte det min fråga handlade om. När det ändå är tufft i väldigt många kommuner, inte minst i centerstyrda kommuner, och de tvingas till neddragningar i välfärden eller till skattehöjningar, varför ska man då skjuta till nästan till de tio till tolv rikaste kommuner som har de bästa förutsättningarna, de högsta inkomsterna och ganska ofta de låga skatterna? Varför är de dessa som ska få ta del av de nya pengarna? Varför sprider ni inte dem till fler? Finns det inget bättre sätt fördelningspolitiskt att använda nästan en hel miljard på än att skicka dem till just de här kommunerna?Vad är Per Åslings svar till dem hemma i eller till alla centerpartister ute i landet som funderar på om det verkligen är centerpolitik att skicka pengar till dem som redan har de bästa förutsättningarna när pengarna behövs för att hela landet ska kunna leva? blandar ihop korten. För att skapa den rättvisa som vi uppenbart båda vill ha för kommuner runt om i landet måste kostnadsutjämningen revideras. Vi har varit pådrivande där, och den kommer att genomföras nästa år.Mitt besked till dig, , är att prioriterar den här frågan väldigt hårt, och det är du medveten om. Det har vi gjort . Det har vi gjort i utredningar och i förhandlingar i . Svenska kommuner har haft tillbaka informationen att det kommer en proposition, och det är det svar jag vill ge dig här . När jag själv var centerpartist och var lokal ordförande för var ett landsbygdsparti som stod upp för landsbygdens befolkning och för det svenska jordbruket. är ett normlöst, nyliberalt, välfärdsfientligt och landsbygdsfientligt parti.Hur kan jag då säga det? Jo, har vi haft fyra centerpartistiska ministrar och statsråd som inte har gjort någonting för landsbygden, skulle jag vilja påstå. Vi har en it-minister som menar, i alla fall enligt de ambitioner som regeringen har, att två tredjedelar av landsbygdens befolkning inte kan räkna med att få del av den utbyggnad av bredbandet som pågår fram till 2020.Vi hade en jordbruksminister som 2007 beställde en utredning om vattenbruk och fiskodling i . Den kom 2009 och visade att vi för relativt lite pengar, ungefär 60 miljoner, skulle kunna skapa 1 200 jobb i branschen. Jag vet inte om utredningen ligger kvar i den byrålåda där man stoppade den, men det har i alla fall inte hänt någonting. Däremot satsade näringsministern nästan 5 ½ miljard på att skapa kanske 3 500 jobb genom att sänka skatten för landets restaurangföretagare. Vi har en näringsminister som mest arbetar för att försämra arbetsrätten och sänka trösklarna, alltså lönerna, för utrikes födda och ungdomar. På vilket sätt, Per Åsling, har förbättrat förutsättningarna för företag och människor på landsbygden? Jag betackar mig för att du, , ska sätta någon ideologisk stämpel på . Jag välkomnar att ni sällar er till den skara som har ett nyväckt intresse för svensk landsbygd. Det behövs fler som driver landsbygdsfrågorna och som ser hela landet. Men ni har mycket att bevisa för att ni driver en sådan politik. Där får du återkomma längre fram och visa vad ni går för.Jag är bekymrad över det sätt på vilket ni sköter ert budgetarbete. Jag kan bara relatera till den diskussion som var mellan och tidigare om det sätt som räknar på.Sverige har mått bra av att har haft de ministerpositioner som du nämnde, . När det gäller de sakfrågor som du lyfter fram hakar jag gärna på den om bredbandsutbyggnaden. Vi har en regering som har antagit som mål att det ska satsas ordentligt med pengar för att vi ska få en acceptabel och bra bredbandstillgänglighet och täckning via mobilnätet över hela landet. Här har regeringen satsat 2 ½ miljard, och det byggs runt om i hela landet . Vi vet att regeringen lägger ett ansvar på för att följa utvecklingen. Jag återkommer i nästa replik. Om Per Åsling hade läst vår följdmotion till vårpropositionen hade han sett att vi vill satsa på rejält på landsbygden. Vi skapar förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden.Låt oss gå tillbaka till misslyckanden. Under tid i regeringsställning har landets jordbrukare fått mindre återbetalning när det gäller dieselskatten och minskade konkurrensfördelar i förhållande till konkurrenterna i övriga . som vi har haft centerpartistiska jordbruksministrar har vi kunnat importera stora mängder kött, chark- och mejerivaror som är producerade i strid med svensk djurrättslagstiftning, vilket slår ut svenska bönder. som vi har haft centerpartistiska miljöministrar har vi höjt bränsleskatterna för framför allt landsbygdens befolkning som gör att det blir svårare och svårare att bo och verka på den svenska landsbygden. Det är ett faktum. Apropå diskussionen med : Att utredningstjänsten inte står bakom hela utredning om invandringens kostnader är allmänt känt. Det är inga konstigheter. De står däremot bakom stora delar av de delutredningar som har gjorts. Att det inte skulle finnas sådana kostnader är naturligtvis rent felaktigt. Till och med i senaste rapport konstateras att det blir -0,i samhällsvinst av hela invandringen, med arbetskraftsinvandring och annat.Vad har gjort för landsbygdens befolkning, förutom att höja skatter, förutom att försämra för landsbygdens bönder? Vad har ni gjort? Jag blir förvånad och bestört över det säger. Jag har hela mitt liv jobbat som småföretagare inom den gröna näringen. har värdet på den produktion som sker på svenska gårdar ökat . Vi har en tydlig målsättning att öka produktionerna på svenska gårdar. Vi har gjort mycket för att nå ambitionen med Matlandet och Skogslandet som landsbygdsministern har introducerat. Vi landsbygdssäkrar beslut. Vi tar fram program för fiskproduktion. Vi har jobbat med att förändra lagen om offentlig utredning, och har lagt fram en utredning som är under process. Vi har minskat regelkrånglet, vilket innebär att svenska företag inom den gröna näringen fått flera miljarder i minskade kostnader. De administrativa kostnaderna inom näringen har sänkts , i pengar från 9 miljarder till 5,8 miljarder. Vi har sänkt egenavgifterna . Vi har tagit bort den enskilde djurägarens kostnader för djurkontroll. Vi har radikalt sänkt besiktningsavgifterna med 112 miljarder. Gödselskatten är borttagen.Ja, listan går att göra lång, , på åtgärder som regeringen och har vidtagit för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och därmed den svenska landsbygden. Det är intressant att lyssna till Per Åsling i budgetdebatten. Till skillnad från de flesta talare talar inte Per Åsling om det som står i propositionen eller i de motioner som läggs emot den, utan han talar om andra förslag som tyvärr aldrig verkar dyka upp i propositioner från regeringens sida.Per Åsling talar om EU:s handelssystem och om att man borde höja priset. Men där får han inte med sig regeringen, utan regeringspartnern röstar aktivt emot detta i och saboterar EU:s klimatpolitik.Per Åsling talar om bonus-malus-system för att styra biltrafiken åt rätt håll och minska utsläppen, och det hörde jag att Per Åsling talade om även i förra debatten. Trots det kommer det inga beslut från regeringens sida. Däremot driver vi det, och det finns en majoritet i för ett sådant förslag.Per Åsling talar om att göra det lättare för människor som vill producera sina egen el. Han talar om nettodebitering. Det är också ett förslag som vi aktivt driver och något som vi gärna skulle se, men inte heller där kommer det några förslag från regeringens sida för att få till någon skillnad.Man skulle kunna sammanfatta Per Åslings anförande i den här debatten som vilja men inte kunna. Det här är ju den åttonde budgeten som regeringen lägger fram tillsammans, som vi hörde säga. Ändå finns de förslag som Per Åsling i debatt efter debatt upprepar inte med.På få områden är det så tydligt som när det gäller företagarpolitiken. I stället för en politik som förenklar för företagare kommer det förslag från regeringen om 3:12-regler som slår undan benen för runt om i världen och för Icahandlare i glesbygden runt om i vårt land, till exempel. Det kommer förslag om månadsrapportering som enligt företagare leder till administrationskostnader i miljardklassen. diskuterar nu i talarstolen om sjuklöneansvar. Det kommer inte heller några förslag om detta i budgetarna. Det finns ju en kraftfull majoritet i för att förändra sjuklöneansvaret.Är Per Åsling beredd att göra upp med oppositionen och faktiskt komma fram med ett konkret förslag om att ändra sjuklöneansvaret? Det finns ju en majoritet i för det. Att lyssna på Per är lite grann som att lyssna på ett bättre coverband. Han tolkar andras verk, och det svänger ganska bra.Per , du vet mycket väl att har drivit på i regeringen, i Alliansen för att vi ska höja målen för vår miljö- och klimatpolitik. Den var mycket pådrivande i när målen sattes upp . Vi kommer att fortsätta det arbetet i regeringen på hemmaplan i och i EU.Grunden, Per , för att vi ska kunna bedriva detta arbete är en väl fungerande näringspolitik. Och jag blir bekymrad när jag lyssnar på olika företrädare. Ta den frågeställning som har varit uppe här tidigare - jag tar ändå upp den nu - som gäller företagens villkor för att anställa unga. Du var inte distinkt i dina svar här i förra replikskiftet, utan du bad att få återkomma. Men, Per , du kan inte skicka vidare osäkerheten om var står i fråga efter fråga.När vi stod här i en debatt , som också gällde vårpropositionen, bad jag dig om besked när det gällde månadsredovisningen. Det vägrade du att ge. Och du vägrar att ge besked här om företagens kostnader för att anställa unga.Ni har i , sedan vi stod här senast, varit med och tagit fram ett förslag om att kostnader för företag via årliga löneskatteläggningar ska införas. Skillnaden mellan och är att när det finns majoritet för en fråga som vi har drivit är vi beredda att också se till att majoriteten förverkligas, att det blir ett beslut. Under det samarbete som vi hade med den socialdemokratiska regeringen gjorde vi till exempel upp med de borgerliga partierna, mot den regeringens vilja, om att sätta upp ett mål för regelförenkling, just för att vi ansåg att det var en viktig fråga. Det fanns en möjlighet att få majoritet i för beslutet. Det gjorde att det blev en tydlig inriktning på att vi skulle minska regelbördan för . Det var inte ett enkelt beslut att fatta. Det gick emot den regering som vi samarbetade med, men det var så viktigt att vi var beredda att göra det.Under den mandatperiod som har varit har vi träffat överenskommelser med regeringssidan om migrationspolitiken. Vi såg att det fanns en möjlighet att få majoritet för en mer human flyktingpolitik och var beredda att stödja en sådan majoritet.Vi har träffat en överenskommelse om arbetskraftsinvandring, just för att vi såg att det fanns en möjlighet att öppna gränser för flera människor som vill komma hit och arbeta.På punkt efter punkt kan vi konstatera att har varit berett att se till att skapa majoriteter i för att kunna ta steg vidare, utveckla politiken och fatta viktiga beslut som gör det lättare för människor i vårt land.Vi är beredda att göra det nu igen när det gäller att förbättra för företagare. Vi har länge varit de mest pådrivande för att slopa sjuklöneansvaret för de små företagen. Här finns det nu uppenbart en majoritet i för att förändra sjuklönesystemet och minska riskerna och regelkrånglet för småföretagare.Min fråga blir igen till Per Åsling: Är du beredd att ta den handen? Är du beredd att tillsammans med den majoritet i riksdag som kämpar för precis det som du talade om i talarstolen göra förändringar när det gäller sjuklöneansvaret? Är du beredd att verka för att den majoriteten också kommer till uttryck i form av ett beslut här i riksdag? Den här regeringen har gjort det historiska, Per , att se till att kostnaderna för svenska företag när det gäller regelkrångel har minskat. är det enklare att driva företag och mindre kostsamt. Det tycker jag är väldigt viktigt, och den politiken kommer vi att fortsätta driva när vi nu bygger starkare.Centerpartiet och alliansregeringen investerar för att förbättra den svenska konkurrenskraften, förbättra den svenska infrastrukturen och göra det lättare att anställa. Vi investerar också på utbildnings- och innovationssidan.Det bekymrar mig, Per , att du återigen väljer att inte ta chansen att tala om för svenska företagare hur ni vill hantera två ganska avgörande frågor. Det må vara att de kan tyckas vara små, men principiellt är det viktigt att du och ger besked. Hur är det med månadsredovisningen? Hur är det med den årliga lönekartläggningen? Hur är det med arbetsgivaravgifterna för ungdomar? Det går inte att stå och tala i talarstolen utan att se till att lämna besked när man har chansen, som du har haft nu.Vi satsar på att bygga starkt. Vi satsar på de svenska företagen. Det är de som kan lyfta ur arbetslöshet, eftersom det är svenska företag som genererar pengar till välfärd och som bidrar till att människor kommer i arbete. , då hade 1 500 färre arbetslösa än , krävde borgerliga riksdagsledamöter med i spetsen en kriskommission för länet. nöjer sig med att konstatera att arbetslösa inte är hjälpta av att vara siffror i statistiken. Nej, de skulle behöva jobb, Per Åsling.Det jag tänkte ta upp är de alltmer nyliberala strömningarna som finns inom . vice ordförande brukar här i talarstolen ofta ta upp behovet av fler riskkapitalbolag i välfärden.Ett exempel som man kan lyfta fram är som har gått i konkurs. tog ut 190 miljoner för aktieutdelning . Man gjorde en vinst på 350 miljoner . Man har haft inköpsstopp som man har gjort stora aktieutdelningar. köpte skolan av sig själv för att undkomma skatt. har två färre lärare per 100 elever, vilket är genomsnittet för friskolorna. Man har färre pedagoger med högskoleexamen, och lärarna själva sköter all administration.Inget annat land har ett så frikostigt system för privata företag inom utbildningsväsendet. Inte ens brittiska tories vågar gå så här långt. Men tycker att vi borde gå längre och vill se fler riskkapitalister i välfärden, helt emot svenska folkets värderingar och ställningstagande.För att vi ska veta vad vi har att vänta oss vill jag fråga : Vad tänker ni göra för att få in fler riskkapitalister i välfärden? För , , är kvalitet det centrala, oavsett om vi pratar om utbildning, vård eller omsorg. Sedan tycker vi att det är bra att det finns möjlighet för människor att välja utförare, men vi tummar aldrig på kvaliteten.Jag tackar dig, , för att du lyfter upp exemplet . Jag tycker att det är för bedrövligt, och jag kommer ingalunda att försvara vad de har gjort. Där har det gått fel. Så får det inte vara. Men det visar också att det har funnits brister i upphandling och i regelverk. Därför är det så värdefullt att har lagt fram ett förslag om att ägandet i skolbranschen, som ju var det exempel som du tog upp, ska vara långsiktigt och att insynen i ekonomin ska öka.Mitt tydliga och raka svar till dig, , är att här måste det göras om och göras rätt. Jag kan konstatera att när det gäller kvalitet i välfärden handlar det om de anställda, framför allt om deras utbildning, deras arbetsvillkor och hur många de är. Det har stor betydelse hur många lärare det är per elev, hur många förskollärare det är per barn i förskolan och hur många undersköterskor det är i . Tittar vi på just de kriterierna för kvalitet ser vi att i äldreomsorgen är det hos de privata aktörerna färre anställda. De har lägre utbildningsnivå, det är fler visstidsanställningar och fler deltidsanställningar, och över lag är det sämre arbetsvillkor.Tittar vi på skolorna ser vi att det är färre lärare som har pedagogisk högskoleutbildning, och det är färre elever per lärare. I förskolan ser det ut på samma sätt. I den privata förskolan är det till exempel nästan dubbelt så många outbildade anställda som i den offentliga. Man plockade ut 8,7 miljarder i vinst . Det motsvarar lönerna för 22 000 undersköterskor. Vinst har betydelse för kvaliteten. Tar man pengar ur välfärden och stoppar dem i egen ficka är det någonting som drabbas, någonting som man måste dra ned på, och det är just utbildning och arbetsvillkor, alltså det som är kvalitet i välfärden.Har vi inte gått lite väl långt när vi gör barnens utbildning till en marknad som vilken som helst? Jag tycker nästan att det är skamligt att vi kan se så på barns möjligheter. En felaktig skolgång är inte samma sak som ett par felaktigt köpta byxor som man kan lämna tillbaka.Jag märker att Per Åsling undviker min fråga. Ni är ett parti som vill se fler riskkapitalister i välfärden. Det har er vice ordförande mycket tydligt uttalat här i talarstolen. Så hur ska ni göra för att det ska bli fler? Vad ska vi förvänta oss? Vad tänker ni driva i förhandlingarna med regeringen? Jag ser att ni gärna vill ha lagstiftning för att få in privata alternativ i äldreomsorgen, men vad är det mer vi kan se framför oss? Det är med allt större förvåning jag lyssnar på dig, . Låt mig rekapitulera vad står för. Vi står för ett system med kvalitet när det gäller de här välfärdstjänsterna inom utbildning, vård och omsorg. Vi tycker att det måste vara det som sätts i centrum.Vi tycker också att det är bra om det finns olika utförare så att människor får välja vem som ska utföra tjänsten. Vi tycker att det är bra att den enskilda människan får fatta beslut i stället för att politiska församlingar ska göra det. Vi tycker att det är viktigt att också titta på hur utvecklingen på omsorgs- och skolområdena har varit.Sveriges Kommuner och Landsting som har tittat närmare på detta konstaterar, till skillnad från , att anställda upplever att de har en relevant lön i betydligt större utsträckning i privat verksamhet jämfört med offentlig. Om jag kommer ihåg siffrorna rätt har inom den privata verksamheten uppfattningen att de har en relevant lön jämfört inom den offentliga verksamheten.De här anställda upplever också att de har mycket större möjlighet att påverka sin arbetssituation och arbetsinsats i privata företag. Jag tycker att det är viktigt att också lyfta in den biten, alltså hur den som på verkstadsgolvet med händerna har att vara den som står för kvaliteten och tryggheten. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande.Förra gången vi debatterade riktlinjerna för den ekonomiska politiken var det enbart regeringens förslag vi hade till grund för vår diskussion. har vi ytterligare fyra förslag att hantera i kammaren. Det är förslag från de fyra oppositionspartierna med ett minst sagt varierande innehåll. De fyra reservationer som finns i betänkandet vittnar om förslagens olikheter. Varje reservation har här i debatten lyfts upp till det allenarådande och det som löser alla problem.Hur gärna jag än vill det kan jag inte undgå att dra lite på smilbanden när jag lyssnar på oppositionspartiernas redogörelser för läge och för hur just deras partis förslag likt ett trollspö ska svepa över landet och plötsligt ska förändringen ske. De som sett filmerna om vet vilket kaos som uppstår när det viftas med olika trollspön samtidigt.Det finns två huvudproblem med detta viftande. Det ena är att oppositionen använder fyra olika trollspön, och det andra är att det sällan finns något "plötsligt" i politikens värld. Det är målmedvetet gnetande som sakta men säkert för ett land långsiktigt framåt i uppförsbackar och i utförsbackar. Vi kommer aldrig undan detta ständiga gnetande. De enkla lösningarna finns tyvärr inte.Herr talman! Det finns en mängd statistik som på olika sätt kan användas för att bevisa just den egna tesen, bekräfta att just jag, just vårt parti, har rätt i antagandena om vad som måste göras utifrån vad som är problemet. Tron på att vinnaren av verklighetsbeskrivningen också blir vinnare av problemlösningen är stark. har ett flertal verkligheter beskrivits såsom de sanna och enda, men vi har också hört problemlösningsförslag av vitt skilda karaktärer.Jag anser att tre teser återkommer i debatten, teser som oppositionen bygger sin politik kring och klamrar sig fast vid för att hävda sin verklighetsuppfattning.1.Sverige är ett isolerat land och påverkas ej av omvärlden.2.Regeringen gör inget åt arbetslösheten. De för en misslyckad politik för att minska densamma och ökar inkomstskillnaderna.3.Kraftigt höjda skatter för hushållen, arbetare och företag är lösningen på problemet.Låt oss titta på dessa teser lite grann. Vi börjar med den första, att är ett isolerat land och påverkas ej av omvärlden. En av hörnstenarna för Socialdemokraterna, är att nå ut med budskapet och bildsättningen att självt i allt väsentligt kan påverka allt oberoende av vad som händer i vår omvärld. De vet, självklart, att det inte är sant, men tesen är viktig för att komma åt regeringsmakten.Vi hör aldrig dessa partier tala om hur väl den förda politiken i vårt land klarat av att balansera den minst sagt svajiga efterfrågan på våra varor och tjänster från omvärlden med regeringens inhemska stimulansåtgärder för ökad efterfrågan från hushållen. Vi hör heller aldrig oppositionen poängtera att ekonomi till är beroende av exporten till andra länder. Vi hör dem aldrig framhålla att är en av världens mest öppna ekonomier som gett och ger oss ökat välstånd , men som på gott och ont också skapat ett beroendeförhållande till andra länders väl och ve. Det i sin tur innebär att sysselsättningen i de svenska exportföretagen påverkas till och från över tid.Vad gäller ser vi en omvänd världsbild. är alldeles för öppet och måste isoleras. Med det som utgångspunkt tror man sig skapa en inhemsk ekonomisk hajp som ska lyfta till oanade höjder.