bet · H001TU13 · 2013-03-21 00:00:00 — riksdag har därför funnit att det finns anledning att göra en utredning om järnvägssystemets organisation för att säkerställa att järnvägen utvecklas och förvaltas på bästa sätt (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Utskottet bedömer att medlemsstaterna är bättre rustade att utifrån sina respektive förutsättningar fatta beslut om hur den inrikes persontrafiken ska utföras för att på så sätt nå målen om en ökad persontrafik på en konkurrenskraftig europeisk järnvägsmarknad som på ett effektivt sätt bidrar till att bryta transportsektorns oljeberoende. Kommissionen föreslår vidare att behöriga myndigheter ska konkurrensutsätta tilldelningen av järnvägsavtal genom upphandling i stället för att kunna direkttilldela dem till vissa leverantörer när de själva inte bedriver trafiken. Enligt kommissionen är förslaget en åtgärd för att försöka åstadkomma reell konkurrens på marknaden för inhemsk persontrafik på järnväg. Enligt utskottets mening överskrider förslaget den nödvändiga nivå som krävs för att nå målen med förslagen. Utskottet anser att det måste vara den enskilda medlemsstaten som bäst kan avgöra hur behöriga myndigheter lämpligast tilldelar avtal om allmännyttig järnvägstrafik. Enligt utskottets uppfattning är kommissionens förslag om utökade befogenheter för ERA när det gäller godkännande av järnvägsfordon och utfärdande och återkallande av järnvägssäkerhetsintyg, öppnandet av nationell persontrafik och konkurrensutsättning av avtal om allmän trafik därför inte förenliga med subsidiaritetsprincipen, och utskottet föreslår att lämnar ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den lydelse som anges i bilaga 2. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag i fjärde järnvägspaketet (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (FP), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: beslutar att inte lämna ett motiverat yttrande och lägger utlåtandet till handlingarna. Vi välkomnar kommissionens arbete med att förbättra järnvägens effektivitet och kvalitet för att öka järnvägens konkurrenskraft. Vi instämmer vidare med det regeringen framför i sina faktapromemorior (2012/13:FPM66 och 2012/13:FPM67) om att åtgärder på EU-nivå är nödvändiga för att utveckla sammanhållna och effektivt fungerande marknader för järnvägstransporter inom det inrättade gemensamma europeiska järnvägsområdet. Liksom regeringen anser vi att detta måste innefatta åtgärder som ökar järnvägens konkurrenskraft genom att säkra effektiva och icke-diskriminerande grundläggande verksamhetsförutsättningar för marknadens olika aktörer inom det gemensamma europeiska järnvägsområdet. Exempel på sådana åtgärder är EU-gemensamma bestämmelser om krav på järnvägsutrustningen för att öka järnvägens tekniska enhetlighet samt effektivisering av nödvändiga myndighetskontroller av utrustning och marknadsaktörer. Gemensamma procedurer och regelverk bidrar till en förutsebar järnvägsmarknad för de aktörer som avser att verka på den inre järnvägsmarknaden. Målen med kommissionens förslag ligger vidare väl i linje med utskottets tidigare ställningstagande om betydelsen av att utveckla en effektiv järnvägstrafik inom EU. I samband med att beslutade om att öppna järnvägsmarknaden för internationell trafik 2009 klargjordes bl.a. att konkurrens kan bidra till att tillgodose resenärernas och samhällets krav på ett attraktivt, effektivt och långsiktigt hållbart trafikutbud av god kvalitet. Det bidrar till ett ökat resande på järnväg till förmån för tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och miljö. Utskottet har också framfört att det är övertygat om att konkurrens inom kollektivtrafiken främjar attraktivitet och effektivitet. öppnades marknaden för persontransporter på järnväg i för konkurrens, och alla tågoperatörer gavs likvärdig rätt att verka på det svenska järnvägsnätet. Det kan nämnas att i har järnvägens organisation löpande förändrats , bl.a. genom renodling av roller och konkurrensutsättning. I internationell jämförelse konkurrensutsattes det svenska järnvägssystemet relativt tidigt. Vi vill i sammanhanget därför framhålla att erfarenheterna i huvudsak är goda och att vårt järnvägssystem har fått en högre produktivitet. Trafikvolymen har ökat markant som punktligheten för järnvägstrafiken har ökat . Vi kan konstatera att även marknaden för godstrafik har påverkats positivt av avregleringen av godstrafik på järnväg. Mot den bakgrunden instämmer vi i regeringens bedömning att förslagen i det fjärde järnvägspaketet är förenliga med subsidiaritetsprincipen och proportionella mot syftet att nå målen i fördraget om Europeiska unionen. I likhet med regeringen ser vi dock att det kan finnas en risk för att förslagen om att flytta beslutskompetens inom olika regeltillämpningsprocesser i praktiken inte kommer att leda till de tänkta effekterna uppnås i särskilt hög grad. Regeringen framför i sin faktapromemoria (2012/13:FPM66) att det finns andra alternativa åtgärder på överstatlig nivå som i motsvarande grad, men på ett mindre ingripande sätt, kan få samma typ av effekter som de nämnda förslagen. Vi utgår från att regeringen i den fortsatta sakbehandlingen av rättsakterna i första hand verkar för att dessa alternativa åtgärder vidtas. Förteckning över prövade dokument Förslag till förordning om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (KOM(2013) 27) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1370/2007 avseende öppnandet av marknaden för inrikes persontrafik på järnväg (KOM(2013) 28) Förslag till och rådets direktiv om ändring av och rådets direktiv /34/EU av om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde vad avser öppnandet av marknaden för inhemsk persontrafik på järnväg och om styrning av järnvägsinfrastrukturen (KOM(2013) 29) Förslag till och rådets direktiv om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (omarbetning) (KOM(2013) 30) Förslag till och rådets direktiv om järnvägssäkerhet (omarbetning) (KOM (2013) 31) Motiverat yttrande från riksdag Transportsektorn står inför utmaningar när det gäller både klimatfrågan och övriga miljöfrågor. konstaterar att om det ska vara möjligt att minska utsläppen från transportsektorn måste fler kunna välja klimatsmarta transporter. För att järnvägstrafiken ska vara ett attraktivt transportalternativ och därigenom öka sin andel av transportmarknaden krävs att förutsättningarna för att välja järnvägen blir bättre. välkomnar därför kommissionens arbete med att öka järnvägens konkurrenskraft och attraktivitet och underlätta en utveckling av järnvägssektorn. vill understryka att skapandet av ett konkurrenskraftigt och effektivt gemensamt järnvägsområde kräver inom ramen för en sammanhängande strategi sammanhållna åtgärder på EU-nivå. ser positivt på bl.a. det tekniska harmoniseringsarbete som pågår inom EU. När det kommer till att bedöma om förslagen i det fjärde järnvägspaketet är utformade med beaktande av subsidiariteten kan dock konstatera att delar av innehållet i förslagen är alltför långtgående, och anser att det finns förslag till regleringar som i stället bör hanteras på nationell nivå. Angående kommissionens förslag till förordning om Europeiska unionens järnvägsbyrå (KOM(2013) 27), förslag till omarbetat direktiv om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet (KOM(2013) 30) och förslag till omarbetat direktiv om järnvägssäkerhet (KOM(2013) 31) Kommissionens syfte med förslagen är i huvudsak att undanröja kvarstående administrativa och tekniska hinder, att införa ett gemensamt synsätt på reglerna för säkerhet och driftskompatibilitet samt att effektivisera vissa processer. ansluter sig till bedömningen att teknisk harmonisering och en minskning av de administrativa bördorna och kostnaderna för järnvägsföretagen är viktiga beståndsdelar i det fortsatta arbetet med att öka järnvägens konkurrenskraft. Kommissionen föreslår att Europeiska järnvägsbyrån (ERA) ska få utökade befogenheter såsom att fatta beslut om godkännande av järnvägsfordon och om utfärdande och återkallelse av säkerhetsintyg för järnvägsföretag. ifrågasätter om en sådan överflyttning av beslutskompetens från medlemsstaterna till ERA när det gäller godkännande av järnvägsfordon samt utfärdande och återkallelse av säkerhetsintyg för järnvägsföretag är en proportionerlig åtgärd för att nå syftet med förslagen. menar att det i stället finns en risk för att den föreslagna åtgärden leder till mer utdragna processer med ökade kostnader som följd. anser därför att det kan finnas skäl att ifrågasätta om förslagen verkligen på ett ändamålsenligt sätt bidrar till att de angivna syftena uppnås. har fått veta att merparten av järnvägsfordonen endast verkar inom en eller ett fåtal medlemsstater, samma sak gäller för järnvägsföretag, varför kommissionens förslag som innebär att järnvägsfordonet ska uppfylla kraven i samtliga bestämmelser som är tillämpliga inom EU framstår som klart oproportionerligt. Enligt vår mening bör dessa fordon även i fortsättningen godkännas av de nationella tillsynsmyndigheterna. Angående kommissionens förslag till ändring av EU:s kollektivtrafikförordning (KOM(2013) 28) och förslag till ändring av direktivet om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (KOM(2013) 29) Kommissionen föreslår att järnvägsföretag ska ha tillgång till järnvägsinfrastruktur i alla medlemsstater för att utföra persontransporter. I är järnvägsmarknaden helt öppen för konkurrens , 2010 och förslaget skulle således inte få någon effekt på den svenska lagstiftning i denna del . Kommissionen anger att syftet med förslagen bl.a. är att höja konkurrenstrycket på de inhemska järnvägsmarknaderna för att öka mängden persontrafik och förbättra kvaliteten på denna trafik. anser dock att det finns åtgärder i förslagen som är alltför långtgående och inte heller ändamålsenliga för att öka mängden persontrafik och förbättra kvaliteten. är tveksam till den föreslagna åtgärden att öppna upp den inrikes persontrafiken för konkurrens och menar att detta kan vara en alltför långtgående åtgärd som minskar utrymmet för välfungerande nationella särlösningar. Enligt uppfattning kan det finnas andra åtgärder som bättre kan bidra till att uppnå dels det övergripande målet med det fjärde järnvägspaketet, dvs. att vidareutveckla det gemensamma europeiska järnvägsområdet, dels de aktuella förslagens mål att öka mängden persontrafik och förbättra kvaliteten på denna trafik. Exempel på åtgärder kan vara gemensam information, gemensamma tidtabeller och biljettsystem osv. baserar sitt ställningstagande på de svenska erfarenheter som visar att vårt svenska järnvägssystem i alla delar inte lever upp till de förväntningar som finns på ett väl fungerande järnvägssystem med hög kvalitet och punktlighet. riksdag har därför funnit att det finns anledning att göra en utredning om järnvägssystemets organisation för att säkerställa att järnvägen utvecklas och förvaltas på bästa sätt (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). bedömer att medlemsstaterna är bättre rustade att utifrån sina respektive förutsättningar fatta beslut om hur den inrikes persontrafiken ska utföras för att på så sätt nå målen om en ökad persontrafik på en konkurrenskraftig europeisk järnvägsmarknad som på ett effektivt sätt bidrar till att bryta transportsektorns oljeberoende. Kommissionen föreslår vidare att behöriga myndigheter ska konkurrensutsätta tilldelningen av järnvägsavtal genom upphandling i stället för att kunna direkttilldela dem till vissa leverantörer när de själva inte bedriver trafiken. Enligt kommissionen är förslaget en åtgärd för att försöka åstadkomma reell konkurrens på marknaden för inhemsk persontrafik på järnväg. Enligt mening överskrider förslaget den nödvändiga nivå som krävs för att nå målen med förslagen. anser att det måste vara den enskilda medlemsstaten som bäst kan avgöra hur behöriga myndigheter lämpligast tilldelar avtal om allmännyttig järnvägstrafik. Enligt uppfattning är kommissionens förslag om utökade befogenheter för ERA när det gäller godkännande av järnvägsfordon och utfärdande och återkallande av järnvägssäkerhetsintyg, öppnandet av nationell persontrafik och konkurrensutsättning av avtal om allmän trafik inte förenliga med subsidiaritetsprincipen. Vi är här för att diskutera en prövning i fråga om subsidiaritet av Europeiska kommissionens förslag om ett fjärde järnvägspaket. Här har oppositionen i form av Socialdemokraterna, framfört ett motiverat yttrande och menar att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. I sin motivering av detta ställningstagande blandar dock oppositionen äpplen och päron kraftigt och missförstår uppgift. Vi i Alliansen har därför valt att reservera oss mot detta motiverade yttrande.Utskottet självt anger att det övergripande målet med det fjärde järnvägspaketet är att vidareutveckla det gemensamma europeiska järnvägsområdet. Subsidiaritetsprincipen säger att unionen, det vill säga EU, ska vidta en åtgärd endast om och i den mån målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva. Det borde vara uppenbart, menar jag, att medlemsstaterna var och en för sig inte kan utveckla det gemensamma järnvägsområdet, framför allt finns det ett mervärde av att det görs på europeisk nivå.Vad oppositionen i form av utskottsmajoriteten egentligen invänder emot är de metoder kommissionen föreslagit för att utveckla järnvägsområdet. Även regeringen har vissa invändningar i sak, vill jag påpeka, och dessa kommer regeringen förstås, förväntar jag mig, att föra fram i vidare förhandlingar. Men det är inte samma sak som att bedöma att subsidiaritetsprincipen inte följts, vilket är det nationella parlamentets uppgift här enligt fördraget.Det borde, som sagt, vara självklart att unionen bäst kan utveckla det gemensamma järnvägsområdet. Jag tänker ändå ange tre tydliga skäl till varför jag absolut tycker att det är positivt att kommissionen går vidare med förslaget. Det handlar för det första om den inre marknaden, det handlar för det andra om stärkt konkurrenskraft för och det handlar för det tredje inte minst om miljöskälen, om varför fler ska använda järnvägen som transportmedel. Som utgångspunkt för diskussionen - det första skälet - kan jag konstatera att en av grundstenarna i hela EU-samarbetet är den inre marknaden och den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor. Idén om den inre marknaden är i grunden en vision om ett utan konstgjorda gränser där såväl människor som varor kan färdas fritt. Den inre marknaden är en viktig del i att skapa inte bara frihet för de människor som bor här utan också konkurrenskraft för hela Europa.Det andra skälet, att öppna järnvägsmarknaden för konkurrens, har länge varit ett uttalat mål inom EU. Syftet är att inrätta en gemensam marknad och skapa en effektivare och mer kundvänlig industri. Genom att gradvis öppna marknaderna och inrätta oberoende järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska järnvägarnas effektivitet förbättras och därmed resenärernas utbud stärkas.Tyvärr ser vi runt om i ett flertal dysfunktionella järnvägsmarknader, bland annat finns det tusentals regler som försvårar för järnvägen och dess konkurrensutsättning.Herr talman! Vi behöver förstärka den inre marknaden, och där ingår järnvägen och dess reglering som en självklar del. Vi behöver göra det lättare att genomföra transporter på järnväg, skapa förutsättningar för bättre konkurrens och ta bort onödigt regelkrångel.Förslagen i fjärde järnvägspaketet ryms inom ramarna för den inre marknaden och ligger i enlighet med subsidiaritetsprincipen inom EU:s behörighet. Oppositionen motsätter sig detta, vilket för mig är främmande. Om åtgärder skulle vidtas endast av medlemsstaterna själva som nationella regler för järnvägen behålls, kommer vi att fortsätta att befinna oss i samma besvärliga situation som med mängder av regelkrångel och utebliven konkurrens. Att i stället ha gemensamma procedurer och regelverk bidrar till en förutsägbar inre marknad för de aktörer som avser att verka på den. I många medlemsstater är persontrafikmarknaden inom järnvägen stängd för konkurrens. Kommissionen har uttryckt att detta inte bara bromsar järnvägens utveckling utan också snedvrider konkurrensen för järnvägsföretag från de medlemsstater som har en öppen persontrafikmarknad - däribland Sverige.Herr talman! Att harmonisera bestämmelserna inom järnvägen är inte bara ett ändamål i sig självt. Det är också en del i ett större sammanhang. Att utveckla den inre marknaden är nämligen direkt avgörande om vi vill stärka konkurrenskraft. Och det är viktigare än någonsin.I av hårdnande global konkurrens, där stora delar av världen upplever en enorm utveckling i form av teknik, tillväxt och industriell framgång, kan inte längre ta sin roll i världen för given. Vår konkurrenskraft och förmåga att hävda oss i den internationella konkurrensen är under stor press. Varför vi i ett sådant läge skulle säga nej till att harmonisera järnvägsmarknaden och stärka den inre marknaden är för mig ett mysterium.Regeringen har bedömt att åtgärder på EU-nivå är nödvändiga för att utveckla sammanhållande och effektivt fungerande marknader för järnvägstransporter. De åtgärder som har lyfts fram är bland annat EU-gemensamma bestämmelser om krav på järnvägsutrustning för att öka järnvägens tekniska enhetlighet samt en effektivisering av nödvändiga myndighetskontroller av utrustning och marknadsaktörer. Det är åtgärder som enligt regeringen, och enligt mig, faller inom ramarna för vad som är förenligt med subsidiaritetsprincipen.Herr talman! Det tredje skälet till varför det fjärde järnvägspaketet behövs stavas miljö. Om vi på allvar vill lösa miljöproblemen och ställa om till ett klimatsmart samhälle måste vi öka järnvägens andel av de totala transporterna. För detta måste det till en samordning på internationell nivå. Här är jag förvånad över flera partiers ställningstaganden, inte minst Miljöpartiets.Oppositionen pratar ofta både miljö och järnväg - gärna tillsammans - men när det ges en chans att från politiskt håll verkligen stärka förutsättningarna för järnvägen ställer man sig emot.Herr talman! Utvecklingen av järnvägsmarknader har varit negativ, och marknadsandelen för järnvägen i har inte ökat. Flygtrafiken öppnades för konkurrens och har haft en 25-procentig ökning av persontrafiken. Här, menar jag, kan järnvägen hämta inspiration. För att järnvägen ska kunna öka sin marknadsandel krävs att man kan erbjuda attraktiva och effektiva transporter - i fri konkurrens.Om vi på allvar vill ha en klimatsmart omställning sker de mest verkningsfulla insatserna på internationell nivå. kan inte ensamt lösa miljöproblemen eller se till att fler reser med tåg mellan länder. Där behövs ett europeiskt initiativ - där behövs ett fjärde järnvägspaket.Herr talman! Sammantaget är åtgärderna i fjärde järnvägspaketet av sådan karaktär att EU är i stånd att agera mer effektivt än medlemsstaterna. Det finns också, som regeringen påpekat, betydande fördelar av att åtgärderna vidtas just på Europanivå. Åtgärderna som föreslås utgör en mycket viktig del i arbetet för att stärka en inre marknad och även för en högre tillväxt och stärkt konkurrenskraft. Om oppositionen får som man vill står vi inför en fortsatt svag järnvägsmarknad tyngd av nationella särregler och stor oförutsägbarhet. Vi riskerar också att försämra förtroendet för den inre marknaden. Låt oss i stället här skapa förutsättningar för bättre konkurrens på marknaden. Låt oss ta bort onödigt regelkrångel genom att låta åtgärderna som rör också avgöras på Europanivå.Om vi på allvar vill stärka den inre marknaden, främja konkurrenskraft och värna omställningen till ett klimatsmart samhälle genom större andel resor på järnväg måste vi harmonisera järnvägsmarknaderna på EU-nivå. Mina vänner, det är dags att gå från fina ord till konkret handling. Jag vill börja med att instämma i anförande.Dagens debatt handlar i grunden om på vilken nivå vi ska fatta ett beslut - på EU-nivå eller på nationell nivå. Det är det som hela subsidiaritetsprövningen handlar om, och det utvecklade bra i sitt anförande.Ett av de stora problemen för att utveckla just järnvägstransporter över gränserna inom och EU är att marknaden är uppdelad i nationella nät som bygger på olika tekniska lösningar och styrning av olika nationella regler. Jag tror att jag såg en siffra om att det fanns 11 000 icke-harmoniserande regler inom EU. För att får ordning på detta måste det fattas beslut på EU-nivå. Det tror jag att vi ändå kan enas om.Det är just därför som det har tagits fram ett antal så kallade järnvägspaket. Det är för att riva hindren och göra järnvägstrafiken mer driftskompatibel på EU-nivå och för att försöka skapa mer kundanpassade och effektivare järnvägstransporter på ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. Redan tidigt fastställdes de grundläggande principerna för att förbättra järnvägarnas effektivitet genom att gradvis öppna marknaderna och inrätta järnvägsföretag som är oberoende i förhållande till infrastrukturförvaltaren.Herr talman! kom det första järnvägspaketet. Det handlade om att öppna upp för den internationella godstrafiken. Sedan följdes det av andra järnvägspaketet 2004. Då handlade det om järnvägssäkerhet, driftskompatibilitet och om att man återigen öppnar marknaden för godstrafik i ännu högre grad. Det tredje järnvägspaketet handlade om att öppna för internationell persontrafik. Då diskuterades också lokförarkort som skulle kunna gälla över gränserna. Det handlade även om passagerarrättigheter.Så sent som antogs och rådets direktiv om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, som alltså är en revision av första järnvägspaketet. Det är en ständigt pågående process. Direktivet ska vara införlivat i svensk rätt i juni 2015.Herr talman! Precis som sade har det visat sig att andelen järnvägstransporter i inte har ökat. Därför går kommissionen vidare med ett fjärde järnvägspaket. Då handlar det om ett förslag om öppet tillträde till persontrafikmarknaden i alla medlemsstater. Det finns också krav på upphandling genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande vid offentligt finansierad kollektiv järnvägstrafik. Dessutom föreslår kommissionen att förvaltning av infrastrukturen och bedrivandet av tågtrafiken ska separeras ytterligare och tydligare. Detta har genomförts i , men det är mindre tydligt i resten av . Paketet innehåller också förslag som gäller de tekniska och säkerhetsstyrande regelverken.Herr talman! Regeringens bedömning är att det är nödvändigt med åtgärder på EU-nivå för att skapa förutsättningar för järnvägstransporter inom det inrättade gemensamma järnvägsområdet. Åtgärden ska säkra konkurrenskraft genom icke-diskriminerande förutsättningar för marknadens aktörer och genom att aktörerna får förutsägbarhet på marknaden.Detta med gemensamma tekniska krav på järnvägsutrustning är exempel på detta. På just på den punkten tror jag att vi inte alls är oeniga.Regeringens bedömning är att fjärde järnvägspaketet också ska vara förenligt med subsidiaritetsprincipen.Sedan har regeringen, som framhöll, också invändningar när det gäller själva sakfrågan. Jag får väl också instämma i att oppositionen här blandar ihop äpplen och päron och börjar diskutera sakfrågan. Där har vi en väldigt lång process framför oss. Det regeringen lyfter fram är just att man vill förflytta beslutskompetens, som regeringen inte tycker kan bli effektiv i sammanhanget. Ur den synvinkeln kan man säga att regeringen och oppositionen delar ståndpunkten att man ska jobba vidare med den frågan, men detta har inte direkt med subsidiaritetsprövningen att göra.Folkpartiet och övriga allianspartier delar naturligtvis regeringens uppfattning i den här frågan. Det är lite förvånande och direkt inkonsekvent när oppositionen först bejakar att det är nödvändigt att man tar beslut på EU-nivå och sedan i nästa sats säger nej till verktygen för att göra det.