bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Satsningar sker huvudsakligen inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning som ökas med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 för arbete med vägledning och statistik för att stärka uppföljningen av det kommunala informationsansvaret. För arbete med konstruktion och insamling av prov till följd av införandet av obligatoriska nationella prov inom vuxenutbildning på gymnasial nivå föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. Regeringens satsningar på fler utbildningsplatser inom kommunernas vuxenutbildning medför en ökad arbetsbelastning för . Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. För arbete till följd av införande av aktivitetskrav i den kommunala vuxenutbildningen föreslås att anslaget ökas med 2014. Bakgrunden är att regeringen anser att det finns behov av att öka genomströmningen inom vuxenutbildning (komvux). Dimensionering av lärar- och förskollärarutbildning Regeringen föreslår att det anvisas 2014 för ett uppdrag till att i samarbete med Universitets- och högskolerådet ta fram en prognos om arbetsmarknadens behov av olika lärarkategorier och tillgången till lärare. Finansiering föreslås ske genom att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 för att utveckla ett nytt informationssystem med utgångspunkt i förslag (se SOU 2013:56). Anmälningsskyldighet – missförhållanden inom skolväsendet I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) beräknade regeringen att anslaget 1:2 skulle ökas med till följd av en ökad ärendemängd i och med införandet av en anmälningsskyldighet när det gäller missförhållanden inom skolväsendet. Eftersom anmälningsskyldigheten inte bedöms träda i kraft föreslås att ska överföras till anslaget från anslaget 1:2 2014 för att möjliggöra vissa eventuella förberedande insatser. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget med . Enligt motionärerna ska medlen användas till att ta fram en plan för att utöka skolplikten till genom att göra gymnasieskolan obligatorisk. Motionärerna framhåller att den svenska arbetsmarknaden kräver gymnasieutbildning. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten ska unga ges den kompetens som krävs för att klara sig på arbetsmarknaden. Även i kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 3 och i motion 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs att gymnasieskolan ska vara obligatorisk eftersom det enligt motionärerna är nödvändigt mot bakgrund av samhällsutvecklingen. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget höjs med totalt . Motionärerna anser att ska stödja frivilligorganisationer som erbjuder läxhjälp för att jämna ut de skillnader som regeringens politik leder till. Motionärerna anser att det inte ska vara föräldrarnas ekonomiska situation som avgör om eleven får stöd för sitt lärande, och vill avskaffa möjligheterna att inom ramen för göra avdrag för läxläsning. Motionärerna föreslår vidare att ska satsas på att stärka utbildning i svenska för invandrare (sfi) för att ge fler människor möjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden och delta i det svenska samhället. Satsningen ska gå till mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och till andra insatser som höjer kvaliteten. Alla elever som läser på sfi ska också få möjlighet att läsa klart, även vid avbrott för föräldraledighet eller sjukdom. Satsningen avser medel som motionärerna anser ska flyttas från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16. Anslaget 1:1 används uteslutande för förvaltningsutgifter. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. När det gäller frågan om att förlänga skolplikten till bedömer utskottet att frågan har sin utgångspunkt i att det behövs insatser för att unga utan gymnasieutbildning ska klara sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill inledningsvis peka på att kommunerna enligt 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) är skyldiga att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunen som har fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder (det s.k. kommunala informationsansvaret). Det kan vara fråga om studie- och yrkesvägledning, praktik, coachning eller andra verksamheter som syftar till att hjälpa individen vidare till arbete eller studier (se prop. 2009/10:165 s. 451 f.). Utskottet vill uppmärksamma att regeringen bereder de förslag som har lämnats i delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13). Regeringen avser att presentera en ungdomspolitisk proposition 2014 med förslag som syftar till att förbättra register, statistik och uppföljningen av det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Med anledning av förslagets kommande effekter på verksamhet föreslår regeringen att statens bidrag till kommunerna ökas genom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 tillförs ytterligare . Regeringen föreslår även att anslaget 1:1 ökas med 2014 för arbete med vägledning och statistik för att stärka uppföljningen av det kommunala informationsansvaret samt att anslaget 1:2 ökas med 2014 för ett uppdrag till Skolinspektionen att vidta förberedelser för kvalitetsgranskning av kommunernas insatser för de ungdomar som omfattas av det kommunala informationsansvaret. När det gäller frågan om att förstärka sfi vill utskottet framhålla att regeringen beslutade att ett statsbidrag som beräknas omfatta –2015 får lämnas till anordnare av utbildning i svenska för invandrare (sfi) eller motsvarande utbildning för insatser som bidrar till höjd kvalitet i, och ökad individanpassning av, utbildningen. Ansökan om statsbidrag ges in till som beslutar och betalar ut bidraget. Utskottet kan konstatera att (U 2011:05) överlämnade sitt betänkande Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning (SOU 2013:76) till . Enligt utredningens förslag ska sfi bli mer flexibel och bättre anpassad till enskilda elevers förutsättningar och behov och eleverna ska få möjlighet att själva välja utbildningsanordnare i både sfi och komvux. Sfi föreslås upphöra som egen skolform och i stället bli en del inom komvux vid sidan av grundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning. Utskottet anser att beredningen av ärendet bör inväntas. När det gäller frågan om stöd till frivilligorganisationer som erbjuder läxhjälp och om att avskaffa RUT-avdraget för läxhjälp hänvisar utskottet till de skäl som utskottet redovisar i sitt ställningstagande beträffande anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub273 (S) yrkande 3, 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del och 2013/14:Ub571 (S) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:2 för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för Skolinspektions förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 för . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 för att säkra en effektiv hantering av det ökande antalet ansökningar om övertagande av fristående skolor och för att förbättra analysen av fristående skolors förutsättningar att bedriva en god och fungerande verksamhet m.m. Regeringen bereder de förslag som har lämnats i delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13). Regeringen avser att ge Skolinspektionen i uppdrag att vidta förberedelser för en kvalitetsgranskning av kommunernas insatser för de ungdomar som omfattas av det kommunala informationsansvaret. För att genomföra detta uppdrag föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. (Se även under anslaget 1:1 .) För arbete till följd av införande av aktivitetskrav i den kommunala vuxenutbildningen föreslås att anslaget ökas med 2014. I budgetpropositionen beräknade regeringen att anslaget 1:2 skulle ökas med till följd av en ökad ärendemängd i och med införandet av en anmälningsskyldighet när det gäller missförhållanden inom skolväsendet. Anmälningsskyldigheten bedöms inte träda i kraft . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. Delar av Specialpedagogiska skolmyndighetens verksamhet är avgiftsfinansierad. Myndigheten disponerar intäkter från tillgängliggörande av läromedel och från ersättning från kommuner för elever i specialskola. Det ekonomiska målet för denna del av verksamheten är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna. Myndigheten disponerar även intäkter från kommuner för elever i förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola samt från för administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Det ekonomiska målet för denna del av verksamheten är full kostnadstäckning. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras från detta anslag. Myndigheten ansvarar för specialpedagogiskt stöd samt för utbildning i specialskolan och i förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för Sameskolstyrelsens verksamhet. Sameskolstyrelsens uppgift är att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning och att bidra till att bevara och utveckla det samiska språket. Sameskolstyrelsen är huvudman för sameskolorna samt för förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan. Delar av Sameskolstyrelsens verksamhet är avgiftsfinansierad. Avgifterna avser ersättning från kommuner för elever i sameskola samt förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Ersättningens storlek ska beräknas efter samma grunder som elevens hemkommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola, förskoleklass eller fritidshem. Dessutom avser avgifterna intäkter från kommuner för vilka Sameskolstyrelsen efter avtal bedriver samisk förskola. Intäkterna disponeras av myndigheten. Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter ska finansieras från detta anslag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen för . Jämfört med 2013 ökar anslaget med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Utskottets förslag i korthet anvisar 2 till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Vidare bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015 och 2016. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 4 (V). Anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Dessutom får anslaget användas för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Anslaget får vidare användas för förvaltningsutgifter avseende den nya myndighet som ska ha i uppdrag att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om vetenskapligt väl underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skolväsendet för ökad måluppfyllelse och förbättrade kunskapsresultat, och som regeringen avser att inrätta . Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för . Läs- och skrivutveckling samt kunskaper i matematik Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att utarbeta och implementera ett tydligt och konkret bedömningsstöd för uppföljning av elevernas läs- och skrivutveckling samt kunskaper i matematik. Regeringen föreslår att det anvisas för ändamålet 2014. För att genomföra en kompetensutvecklingsinsats inom läs- och skrivutveckling för i första hand lärare som undervisar i svenska föreslår regeringen att det avsätts . Regeringen konstaterar att de uppföljningar av den garanterade undervisningstiden som gjorts av både och Skolinspektionen visar på problem i både grund- och gymnasieskolan. Enligt regeringen finns det indikationer på att eleverna i inte alltid får den garanterade undervisningstid de har rätt till enligt skollagen (2010:800). För att ta fram förslag till en stadieindelad timplan i och se över hur en starkare styrning av undervisningstiden i gymnasieskolan kan utformas föreslår regeringen att det anvisas . Regeringen föreslår att ska införas ett tidsbegränsat statsbidrag till huvudmännen för att anordna läxhjälp, och avsätter 2014 för ändamålet. Dessutom föreslår regeringen att det avsätts 2014 för att ge ideella läxhjälpsföreningar möjlighet att söka statsbidrag för sina verksamheter. För att öka måluppfyllelsen föreslår regeringen att ett statsbidrag för anordnande av undervisning under skolloven införs. Fokus bör vara på elever i årskurs 6–9 som riskerar att inte nå kunskapskraven. Regeringen föreslår att det avsätts . För att stärka nyanländas skolresultat avser regeringen att utöka försöksverksamheten med utökad undervisningstid i ämnet svenska till att utöver årskurs 6–9 även omfatta årskurs 1–5. Regeringen föreslår att avsätts . Kursplaner för nationella minoritetsspråk Regeringen vill stärka de fem nationella minoritetsspråkens ställning och avser att ge i uppdrag att ta fram förslag till kursplaner på nybörjarnivå för de nationella minoritetsspråken inom ramen för ämnet modersmål. Regeringen föreslår att det avsätts 2014 för ändamålet. Finansiering föreslås ske genom att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att det avsätts 2014 för att förändringar som görs i skolans regelverk i syfte att minska lärarnas administrativa börda bör åtföljas av särskilda implementeringsinsatser. För att utöka den påbörjade karriärstegsreformen för lärare föreslår regeringen att det avsätts 2014. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att analysera rektorernas arbetssituation och hur rektorernas ansvar och befogenheter samt pedagogiska ledarskap kan stärkas. Regeringen föreslår att avsätts för ändamålet 2014. För att ska kunna bibehålla tillräcklig handläggarkapacitet samt genomföra it-utveckling och beslutade förändringar när det gäller hanteringen av legitimation för lärare och förskollärare föreslår regeringen att det avsätts 2014. Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskas med 2014. Fjärde tekniskt år i gymnasieskolan Regeringen avser att i en proposition till föreslå att försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan (T4) permanentas fr.o.m. . För detta ändamål beräknar regeringen , och , exklusive studiestöd. För att finansiera ökade utgifter för studiehjälp till följd av att möjligheten att läsa ett fjärde år på gymnasieskolans teknikprogram permanentas, beräknas det aktuella anslaget minskas med 2015, 2016 och 2017. Anslaget 1:1 Studiehjälp, som förts upp inom utgiftsområde 15 Studiestöd, beräknas öka med motsvarande belopp. Det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) och yrkesintroduktion För att kunna erbjuda fler unga personer yrkesintroduktionsanställningar har arbetsmarknadens parter, utöver ett direkt ekonomiskt stöd, efterfrågat stödstrukturer för att bättre kunna handleda unga på arbetsplatsen. Regeringen anser att branschernas arbetsgivar- och arbetstagarparter bör erbjudas stöd i syfte att utveckla stödstrukturer för handledning och lärande på arbetsplatsen inom respektive bransch och föreslår att anslaget ökas med 2014 för ändamålet. För att finansiera utgifter för arbete med samordning och utveckling av insatser avseende den gymnasiala yrkesutbildningen och yrkesintroduktionsavtal föreslås att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. Regeringen bedömer att fler branscher bör kunna ta fram material för utbildning och på olika sätt stödja arbetsgivare som tar emot elever för det arbetsplatsförlagda lärandet (APL). Regeringen föreslår att det ska införas ett utvecklingsstöd till branscherna och ett ökat nationellt samarbete för att utveckla APL och avsätter 2014 för ändamålet. För att finansiera utgifter för arbete med en informationskampanj om yrkesutbildning föreslås att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. För att finansiera utgifter för förbättrad uppföljning av yrkesutbildningen och elevernas etablering på arbetsmarknaden föreslår regeringen att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. I tidigare budgetpropositioner har det beräknats att det ska tillföras medel för anordnarbidrag till de arbetsplatser som tar emot gymnasielärlingar. Då antalet lärlingar bedöms bli betydligt färre än vad som har prognostiserats avser regeringen att kommande år använda de medel som inte bedöms ha förbrukats även för andra insatser för att öka den gymnasiala yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. För att stimulera att lärlingsutbildning anordnas i högre omfattning föreslås att avsätts 2014. För att öka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet föreslår regeringen att arbetsgivaren ska kunna få ytterligare per lärling och år under förutsättning att lärlingens handledare har deltagit i en av godkänd handledarutbildning. För höjt anordnarbidrag till arbetsgivare föreslås att avsätts 2014. För att finansiera utgifter för kostnadsersättning till lärlingar föreslår regeringen att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:1 Studiehjälp som förts upp inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökas med motsvarande belopp. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med 2014 och att anslaget 1:6 som förts upp inom utgiftsområde 15 ökas med motsvarande belopp för hantering av kostnadsersättningen. För informationsinsatser när det gäller felaktigt mottagande i grund- och gymnasiesärskolan föreslår regeringen att det avsätts . Finansiering föreslås ske genom att anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att det avsätts 2014 för den informationskampanj som syftar till att göra lärar- och förskolläraryrkena och lärar- och förskollärarutbildningarna mer attraktiva. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden behöver kunna sluta ekonomiska avtal inom ramen för sitt utvecklingsarbete samt för arbetet med det s.k. Tekniksprånget, internationella studier, det s.k. Matematiklyftet, de s.k. karriärtjänsterna och yrkessatsningen. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för det aktuella anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015 och 2016. I kommittémotion 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del begärs att anslaget tillförs ytterligare . Motionärerna föreslår att avsätts 2014 för att förstärka skolans studie- och yrkesvägledning och framhåller att det finns stora skillnader i landet i fråga om tillgången till studie- och yrkesvägledning. Motionärerna föreslår att det avsätts 2014 för att förlänga skolplikten för de elever som inte når målen i . ska enligt förslaget elever i årskurserna 6–9 ges utökad undervisningstid . Dessutom vill motionärerna investera 2014 för att höja resultaten i de 50 skolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. Motionärerna anser att ska få i uppdrag att utforma ett redovisningssystem för resurserna som knyter ihop resursanvändning med tillgänglig forskning om olika insatsers effekt. föreslås även få i uppdrag att fördela ett stimulansbidrag för att elever i ska erbjudas läxhjälp. Motionärerna föreslår att anslaget ökas med 2014 till ett utvecklingsstöd för att introducera yrkescollege inom nya branscher. Yrkescollege innebär att arbetsgivarna aktivt deltar i utbildningens utformning, kvalitetssäkring och beslut om antalet utbildningsplatser. Arbetsgivarnas behov av rätt utbildad arbetskraft tillgodoses som eleverna får tillgång till relevanta praktikplatser och efter avslutad utbildning är attraktiva på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 10 begärs att ska ges i uppdrag att fördela ökade resurser till 50 grundskolor där uppemot hälften av eleverna inte når behörighet till gymnasiet. I yrkande 11 begärs utökad undervisningstid för elever i årskurserna 6–9. I yrkande 12 begärs läxhjälp i för alla elever som behöver det och att RUT-avdraget för läxhjälp ska tas bort. I yrkande 20 föreslås att alla elever ska ha rätt till studie- och yrkesvägledning på sin skola, att studie- och yrkesvägledningen behöver tydliga nationella riktlinjer som definierar verksamheten och hur den ska bedrivas och att varje kommun ska ha en plan för studie- och yrkesvägledningsverksamheten. I kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs att yrkesprogrammen ska utvecklas till yrkescollege och i motion 2013/14:Ub438 av m.fl. (S) yrkar motionärerna att insatserna av studie- och yrkesvägledare på högstadieskolorna ska förstärkas. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del begärs en ökning av anslaget med . Motionärerna föreslår att satsas på en strategi för lärarnas samlade kompetens- och löneutveckling. Enligt motionärerna är regeringens satsning på karriärvägar i skolväsendet ett steg i rätt riktning men anser att en sådan satsning måste omfatta hela skolväsendet inklusive förskolan och fritidshemmen. Motionärerna anser att varje lärare måste ges bättre utvecklingsmöjligheter och högre lön. Motionärerna satsar för att modersmålsundervisningen och ämnesundervisningen på modersmålet ska komma så många elever som möjligt till del. Studiehandledning på modersmålet, tvåspråkig ämnesundervisning och modersmålsundervisning måste enligt motionärerna öka i skolan så att fler elever får en chans att nå målen. Motionärerna anser att det inom ramen för yrkesutbildningen på gymnasiet bör införas en möjlighet att förlänga praktikperioden hos en arbetsgivare med två extra år.