bet · H001KU13 · 2013-01-08 00:00:00 — 2012/13:KU13 Snabbare omval I betänkandet tar ett utskottsinitiativ enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen och föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda vissa frågor som gäller omval. Vidare gör utskottet vissa uttalanden om förstärkning av beredningsorganisation. Utskottet framhåller det angelägna i att framtida omval kommer till stånd än som skedde allmänna val. För att uppnå detta är det nödvändigt att förkorta både handläggningstiden i och tiden för genomförande av ett omval som har beslutat om. beredningsorganisation behöver förstärkas, anser utskottet. De resurser som behöver måste ställas till dess förfogande, särskilt när nämnden prövar överklaganden av val. De tjänstemän i beredningsorganisation som har sin ordinarie anställning inom måste i samband med hanteringen av överklagande av val kunna frigöras från sin ordinarie syssla för att ägna sig åt sin uppgift i i den utsträckning som nämnden behöver. Utskottet framhåller att arbete med överprövning av val är av utomordentligt stor betydelse för förtroendet för demokratin och att det därför måste ges hög prioritet. En tidsfrist för när ett omval senast ska genomföras efter beslut därom kan enligt utskottets mening bidra till att öka förutsättningarna för snabbare omval . En sådan frist bör vara så kort som det är praktiskt möjligt. Med ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta har betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval. Under alla omständigheter bör regelverket anpassas så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, med undantag för vissa korrigeringar. På så sätt förbättras förutsättningarna att snabbt genomföra omval. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet har anfört om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (M), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V), (S) och (S). beslutade att tillsätta en grupp inom utskottet, bestående av en företrädare för varje parti, för uppföljning av val. Utskottet beslutade då också att uppföljningen avgränsas till frågor som inte behandlas av den kommitté om översyn av valsystemet (Ju 2011:13) som regeringen tillsatt, att gruppen med utgångspunkt i den nämnda avgränsningen själv definierar inriktningen på uppföljningen, att gruppen därvid särskilt ska beakta administrativa och organisatoriska frågor som rör överklagande av val samt att resultatet av uppföljningen ska redovisas för utskottet . Gruppen för uppföljning av val har till utskottet överlämnat den rapport som finns i bilagan till detta betänkande. I sitt arbete med att ta fram rapporten har gruppen haft kontakter med företrädare för , och . Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet har anfört om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval, så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt. allmänna val kom ovanligt många överklaganden in till : 117 överklaganden i riksdagsvalet, rörande 21 av de 29 valkretsarna, och 92 överklaganden i de kommunala valen, rörande 10 landsting och 36 kommuner. Riksdagsvalet vann laga kraft då avslog de överklaganden som avsåg riksdagsvalet. När det gäller de kommunala valen beslutade att omval skulle äga rum i och i kommun i den nordöstra valkretsen. Övriga kommunala val som överklagades till vann laga kraft , samt . (De ärenden som avgjordes kom in till nämnden och kommer inte att beröras ytterligare.) Omval ägde rum i och i kommuns nordöstra valkrets . I debatten om vad som förevarit i samband med valet, överklagandena till och nämndens beslut om omval framfördes synpunkter beträffande bl.a. vad som har kallats slarv och oegentligheter i valet, den s.k. jämkade uddatalsmetoden och ordningen för överklagande av val i . Kritiken i debatten mot ordningen för överklagande har gällt handläggningstiden i och sammansättning. Vidare har den synpunkten framförts att omvalet som ägde rum efter det ordinarie valet, med nya partier och nya väljare, inte borde betraktas som ett omval utan ett nyval. Regeringen beslutade att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra en översyn av delar av valsystemet. Kommittén om översyn av valsystemet (Ju 2011:13), fortsättningsvis benämnd , ska enligt direktivens sammanfattning (dir. 2011:97, s. 1 f.) bl.a. överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras det bör införas kommunala utjämningsmandat eller om det är möjligt att på andra sätt uppnå en proportionell mandatfördelning i valkretsindelade kommuner den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar valkretsindelningen vid val till i bör ändras det bör införas ett starkare skydd för registrerade partibeteckningar och om det bör vara möjligt att ange partisymboler på valsedlarna det finns behov av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning kan upprätthållas, att otillbörlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i rösträkningen kommuner utanför ett omvalsområde bör vara skyldiga att anordna möjligheter till förtidsröstning det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjligheter att som val- och röstningslokaler använda lokaler som inte uppfyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet budets roll vid budröstning bör förtydligas och bestämmelserna i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) fullt ut är förenliga med unionsrättens krav i fråga om rätten för unionsmedborgare att rösta och vara valbara i kommunala val och val till . Under rubriken förtidsröstning anges även (s. 20) att kommittén ges i uppdrag att överväga om det finns behov av kompletterande författningsreglering eller andra åtgärder, exempelvis i form av utbildning av röstmottagare och liknande, för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen kan upprätthållas, att otillbörlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i rösträkningen, Enligt direktiven (s. 27) står det vidare kommittén fritt att med utgångspunkt i och redovisade erfarenheter efter de allmänna valen 2010 se över även andra delar av vallagen i syfte att göra den mer förutsebar och lättillämpad. beslutade att tillsätta en grupp inom utskottet, bestående av en representant för respektive parti, för uppföljning av allmänna val. Utskottet beslutade då också att uppföljningen avgränsas till frågor som inte behandlas av den kommitté som regeringen tillsatt, att gruppen med utgångspunkt i nämnda avgränsning själv definierar inriktningen på uppföljningen, att gruppen därvid särskilt ska beakta administrativa och organisatoriska frågor som rör överklagande av val samt att resultatet av uppföljningen ska redovisas för utskottet . Rapport över uppföljning av val Gruppen för uppföljning av val har i sin rapport bl.a. behandlat frågan om det bör utredas om valprövning bör utföras av något annat organ än . Gruppen har inte funnit anledning att föreslå någon sådan utredning, med hänvisning till att det, i de 29 ärenden där har varit oenig, inte går att se något mönster som ger anledning till oro för partipolitiska hänsynstaganden. Vidare har gruppen behandlat handläggning av överklagandena av val. Sammantaget framgår det att arbetet med utredning av ärenden har varit omfattande och krävt kompletteringar i flera skeden och att bedömningarna varit komplicerade. Gruppen framhåller vikten av att de utredningsåtgärder vidtas som är nödvändiga för att nämnden ska kunna ta ställning till om avvikelser från föreskriven ordning e.d. har inträffat, liksom om det inträffade med fog kan antas ha inverkat på valutgången. är en opartisk myndighet av domstolsliknande karaktär och är skyldig att göra en saklig och noggrann prövning av överklaganden av val. Det är, enligt gruppen, av största betydelse för förtroendet såväl för som för valprocessen och demokratin. Gruppen framhåller vidare att det även är av stor betydelse att eventuella omval, eller andra mindre ingripande åtgärder som t.ex. kompletterande sammanräkning, sker efter det ordinarie valet. Vidare uppmärksammas i rapporten att inom gruppen kommunala val avgjordes ärendena om valet till kommunfullmäktige i och valet till i tillsammans med de ärenden som avgjordes sist. Bland de andra ärenden som avgjordes vid samma tillfälle fanns fyra beslut om kompletterande sammanräkning (ett beslut om förnyad sammanräkning hade meddelats tidigare). Gruppen uppmärksammar den situation som ställdes inför val, när det kom in lika många överklaganden som dittills hade kommit in sammantaget under hela den tid nämnden funnits till. Därtill kommer att nämnden, även med den rekrytering av extra föredragande som gjordes 2010, hade en beredningsorganisation där alla hade sina uppdrag som bisyssla till ett ordinarie heltidsarbete. Utifrån dessa förutsättningar har , framhåller gruppen, gjort det bästa möjliga av situationen. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts val anser gruppen emellertid att det finns all anledning att ge bättre förutsättningar att pröva överklaganden av val . En förstärkning av beredningsorganisation skulle, enligt gruppen, bidra till att nämnden ges förutsättningar att pröva överklaganden av val . Gruppen pekar på möjligheten att då handlägger överklaganden av val ge en person en roll som kan jämföras med en kanslichef. Den personen skulle på heltid bl.a. kunna ge stöd åt nämndens presidium genom att planera och fördela arbetet med utgångspunkt i de överklaganden som kommit in. En tydlig planering bör leda till att kompletterande utredningar begärs in till i ett så tidigt skede som möjligt. Vidare kan den personen stå till förfogande för t.ex. nya eller extra föredragande som anlitats i samband med ett val för handledning, diskussioner m.m. om det finns sådana behov. De nämnda uppgifterna förutsätter, enligt gruppen, gedigen erfarenhet av handläggning av överklaganden av val. För att göra det möjligt för en person att på ett flexibelt sätt, beroende på mängden överklaganden efter ett val, träda in i en sådan roll i nämnden är det rimligt att den personen har sin ordinarie tjänst i . Det är även värdefullt om personen för prövning av överklaganden av val finns tillgänglig i . Gruppen anser att huvudföredragandens roll bör utvidgas på det sätt som beskrivits. Därutöver anser gruppen att måste ha en beredningsorganisation som kan hantera en stor mängd överklaganden av val . är det uppenbart att än när den behandlar överklaganden av val inte har behov av någon omfattande beredningsorganisation. I det sammanhanget uppmärksammar gruppen skyldighet att tillhandahålla resurser och service för bl.a. övriga riksdagsorgans verksamhet samt de förtydliganden om detta som träder i kraft (2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62-66). Enligt gruppens mening måste de resurser som behöver ställas till dess förfogande, särskilt när nämnden prövar överklaganden av val. Såväl huvudföredraganden som de andra föredragande och nämndens sekreterare och assistenter som har sin ordinarie anställning inom , måste i samband med hantering av överklagande av val kunna frigöras från sin ordinarie syssla för att ägna sig åt sin uppgift i i den utsträckning som nämnden behöver. Detta skulle enligt gruppen eventuellt kunna regleras i en överenskommelse mellan . Gruppen pekar på att en lämplig ordning t.ex. skulle kunna vara att ordförande och chefen för utskottsavdelningen inför ett val planerar för olika möjliga scenarier när det gäller överklaganden. Gruppen framhåller att arbete med överprövning av val är av utomordentligt stor betydelse för förtroendet för demokratin och att det därför måste ges hög prioritet. Dessutom anser gruppen att det är angeläget att framtida omval genomförs än som skedde 2011 och att det därför bör övervägas att införa en författningsreglerad tidsfrist för när ett omval senast ska äga rum efter beslut därom. En sådan frist bör, framhåller gruppen, vara så kort som det är praktiskt möjligt. Med ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, t.ex. med samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta har, framhåller gruppen, betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval. Gruppen pekar i det sammanhanget även på möjliga vägar när det gäller brevröstning och röstning på utlandsmyndigheter. Under alla omständigheter, anför gruppen, bör regelverket anpassas så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, med undantag för korrigeringar av det slaget att personer som avlidit sedan det ordinarie valet inte ska tas upp i röstlängden och inte heller som kandidater på valsedlar. På så sätt förbättras förutsättningarna att snabbt genomföra omval. När det gäller förenkling av förfarandet i , vilket skulle kunna bidra till en snabbare hantering i , konstaterar gruppen att frågorna omfattas av vallagskommitténs direktiv och enligt uppgift kommer att behandlas av kommittén. Detsamma gäller obligatorisk utbildning av röstmottagare m.fl., vilket skulle kunna förebygga fel och överklaganden. Frågorna behandlas därför inte närmare i gruppens rapport. Utskottet delar gruppens uppfattning att det är angeläget att framtida omval kommer till stånd än som skedde allmänna val. För att uppnå detta är det nödvändigt att förkorta både handläggningstiden i och tiden för genomförande av ett omval som har beslutat om. Utskottet ställer sig bakom vad gruppen har anfört i sin rapport om behovet av förstärkning av beredningsorganisation. Detta skulle bidra till att nämnden ska kunna pröva överklaganden av val . då handlägger överklagande av val är det enligt utskottets mening lämpligt att ge en person en roll som kan jämföras med en kanslichef. Den personen skulle på heltid bl.a. kunna ge stöd åt nämndens presidium genom att planera och fördela arbetet med utgångspunkt i de överklaganden som kommit in. Som gruppen framhållit bör en tydlig planering leda till att kompletterande utredningar begärs in till i ett så tidigt skede som möjligt. Vidare kan den personen stå till förfogande för t.ex. nya eller extra föredragande som anlitats i samband med ett val för handledning, diskussioner m.m. om det finns sådana behov. Även i övrigt delar utskottet den uppfattning som gruppen har anfört om att huvudföredragandens roll bör utvidgas. Vidare instämmer utskottet i vad gruppen har anfört om att de resurser som behöver måste ställas till dess förfogande, särskilt när nämnden prövar överklaganden av val. Såväl huvudföredraganden som de andra föredragande och nämndens sekreterare och assistenter som har sin ordinarie anställning inom , måste i samband med hantering av överklagande av val kunna frigöras från sin ordinarie syssla för att ägna sig åt sin uppgift i i den utsträckning som nämnden behöver. Även i övrigt ställer sig utskottet bakom vad gruppen har anfört om förstärkning av beredningsorganisation. Utskottet vill framhålla att arbete med överprövning av val är av utomordentligt stor betydelse för förtroendet för demokratin och att det därför måste ges hög prioritet. Vidare är det utskottets uppfattning att det finns anledning att utreda förutsättningarna för omval och en författningsreglerad tidsfrist för genomförande av omval. En tidsfrist för när ett omval senast ska genomföras efter beslut därom kan enligt utskottets mening bidra till att öka förutsättningarna för snabbare omval . En sådan frist bör, som gruppen framhållit, vara så kort som det är praktiskt möjligt. Utskottet instämmer i vad gruppen anfört om att med ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, t.ex. med samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta har betydelse för längden på en författningsreglerad tidsfrist för omval. Även tider för brevröstning och röstning på utlandsmyndigheter bör uppmärksammas. I likhet med gruppen anser utskottet att regelverket under alla omständigheter bör anpassas så att omval ska hållas på samma förutsättningar som det ordinarie valet, med undantag för korrigeringar av det slaget att personer som avlidit sedan det ordinarie valet inte ska tas upp i röstlängden och inte heller som kandidater på valsedlar. På så sätt förbättras förutsättningarna att snabbt genomföra omval. Vad utskottet har anfört om att i ett lämpligt sammanhang låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval, så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som är praktiskt möjligt, bör ge regeringen till känna. Rapport över uppföljning av val Vid allmänna val ökade valdeltagandet för andra valet i rad.1[ Pressmeddelande från nr 2011:94.] I riksdagsvalet ökade valdeltagandet till och i de kommunala valen med 2,2 procentenheter2[ Pressmeddelande från nr 2011:94. Även förtidsröstningen ökade. Enligt förtidsröstade av väljarna i någon av kommunernas röstningslokaler; motsvarande siffror för valet var 31,8 procent.3[ webbplats, .] Vidare röstade 30 869 väljare på någon av de 239 svenska ambassader och konsulat som hade röstmottagning. 36 193 väljare brevröstade från utlandet.4[ webbplats, .] inkom 117 överklaganden i riksdagsvalet, rörande 21 av de 29 valkretsarna, och 92 överklaganden i de kommunala valen, rörande 10 landsting och 36 kommuner.5[ promemoria Erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val, , dnr 13-2011.] Riksdagsvalet vann laga kraft då avslog de överklaganden som avsåg riksdagsvalet. När det gäller de kommunala valen beslutade att omval skulle äga rum i och i kommun i den nordöstra valkretsen. Övriga kommunala val som överklagades till vann laga kraft , samt [ promemoria Erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val, , dnr 13-2011 samt nämndens beslut i ärendena 14-2011 och 15-2011. Nämnas bör att ärendena 14-2011 och 15-2011 inkom till från i län . Omval ägde rum i och i kommuns nordöstra valkrets . Debatt med anledning av val I debatten kring vad som förevarit i samband med valet, överklagandena till och nämndens beslut om omval framfördes synpunkter beträffande bl.a. vad som har kallats slarv och oegentligheter i valet, den s.k. jämkade uddatalsmetoden och ordningen för överklagande av val i . Kritiken i debatten mot ordningen för överklagande har gällt handläggningstiden i och sammansättning. beslutade , på förslag från , om ett tillkännagivande till regeringen rörande utredning av vissa valfrågor (bet. 2010/11:KU28, rskr. 2010/11:293). Bland de frågor som enligt tillkännagivandet borde utredas kan nämnas partisymboler på valsedlar, möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i val, röstningslokaler för förtidsröstning, utbildning av röstmottagare och elektronisk röstning i val- och röstningslokaler. Regeringen beslutade att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska göra en översyn av delar av valsystemet. Kommittén ska enligt direktiven (dir. 2011:97) bl.a. överväga om reglerna om fördelning av mandat vid val till bör ändras, det bör införas kommunala utjämningsmandat eller om det är möjligt att på andra sätt uppnå en proportionell mandatfördelning i valkretsindelade kommuner, den fria nomineringsrätten bör inskränkas och om det bör införas krav på offentliga valförberedelser, det bör införas ett elektroniskt röstningsförfarande vid allmänna val och folkomröstningar, valkretsindelningen vid val till i bör ändras, det bör införas ett starkare skydd för registrerade partibeteckningar och om det bör vara möjligt att ange partisymboler på valsedlarna, det finns behov av kompletterande bestämmelser eller andra åtgärder för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning kan upprätthållas, att otillbörlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i rösträkningen, kommuner utanför ett omvalsområde bör vara skyldiga att anordna möjligheter till förtidsröstning, det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjligheter att som val- och röstningslokaler använda lokaler som inte uppfyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet, budets roll vid budröstning bör förtydligas, och bestämmelserna i vallagen (2005:837) och kommunallagen (1991:900) fullt ut är förenliga med unionsrättens krav i fråga om rätten för unionsmedborgare att rösta och vara valbara i kommunala val och val till . Under rubriken förtidsröstning anges även bl.a. (s. 20) att kommittén ges i uppdrag att överväga om det finns behov av kompletterande författningsreglering eller andra åtgärder, exempelvis i form av utbildning av röstmottagare och liknande, för att säkerställa att tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen kan upprätthållas, att otillbörlig påverkan av röstande inte sker och att korrekt avgivna röster kommer med i rösträkningen, Enligt direktiven (s. 27) står det kommittén fritt att med utgångspunkt i och redovisade erfarenheter efter de allmänna valen 2010 se över även andra delar av vallagen i syfte att göra den mer förutsebar och lättillämpad. uppföljning av allmänna val beslutade att tillsätta en grupp inom utskottet, bestående av en representant för respektive parti, för uppföljning av allmänna val. Utskottet beslutade då också att uppföljningen avgränsas till frågor som inte behandlas av den av regeringen tillsatta kommittén, att gruppen med utgångspunkt i nämnda avgränsning själv definierar inriktningen på uppföljningen, att gruppen därvid särskilt ska beakta administrativa och organisatoriska frågor som rör överklagande av val samt att resultatet av uppföljningen ska redovisas för utskottet . En reglerad praxis för överklagande av val började uppträda . Huvudregeln var att val till ståndsriksdagen kunde överklagas i första instans till landshövdingen i länet och i den andra till Kungliga majestätet i , vilket i praktiken innebar riksrådet. Prästernas val överklagades dock i första instans till stiftets konsistorium. (Adelsståndets representanter utsågs inte i val utan genom bördsrätt.) tog de tre stånden upp mål som dömts av riksrådet till ny prövning vid öppnande.7[ , Omval och andra omtagningar under , 2012, m. Sedan avskaffat riksrådet i och med förenings- och säkerhetsakten 1789 överflyttades överprövningsrätten till den då nybildade , vilket sedan formellt bekräftades riksdagsordning och upprepades i den nya riksdagsordningen .