bet · H001KU16 · 2013-04-09 00:00:00 — 2012/13:KU16 Allmänna helgdagar m.m. I detta betänkande behandlas 26 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2012. Yrkandena avser flaggdagar och flaggning, en minnesdag för , frågor om den svenska nationalsången, en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande, svenska hedersmedborgare, första maj som allmän helgdag, ett minnesår för demokratins genombrott, ordensväsendet och medborgarskapsceremonier. Ett antal av motionsyrkandena rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat och bereds av den anledningen i förenklad ordning. Yrkandena som bereds förenklat behandlar EU-flaggan, och dagen för val till som allmän flaggdag, ordensväsendet och medborgarskapsceremonier. Utskottet föreslår att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad utskottet anfört om att bör uppmärksamma att förflutit sedan demokratin fick sitt genombrott i . Utskottet avstyrker samtliga övriga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar i huvudsak till tidigare ställningstaganden i de frågor som berörs i dessa motioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:K205 av (KD), 2012/13:K308 av (M) och 2012/13:K375 av (M). 2011/12:K257 av (M), 2011/12:K294 av m.fl. (FP), 2011/12:K304 av och (båda KD), 2012/13:K263 av m.fl. (FP) och 2012/13:K340 av (KD). 2011/12:K324 av (S), 2011/12:K371 av och (båda SD) och 2012/13:K332 av och (båda SD). Nationell dag till minnet av slaveriets avskaffande 2012/13:K255 av (S). 2012/13:K275 av (MP). 2012/13:K384 av och (båda SD). Minnesår för demokratins genombrott tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad utskottet anfört om att och i lämplig form bör uppmärksamma att förflutit sedan demokratin fick sitt genombrott i . Därmed bifaller delvis motion 2012/13:K247 av (S). Motioner som bereds förenklat 2011/12:K206 av och (båda SD), 2011/12:K216 av (FP), 2011/12:K248 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2011/12:K331 av och (båda M), 2011/12:K344 av (KD), 2012/13:K262 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K266 av och (båda SD), 2012/13:K274 av (MP) och 2012/13:K387 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V) och (S). I betänkandet behandlas 26 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2012. Yrkandena avser flaggdagar och flaggning, en minnesdag för , frågor om den svenska nationalsången, en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande, svenska hedersmedborgare, första maj som allmän helgdag, ett minnesår för demokratins genombrott, ordensväsendet och medborgarskapsceremonier. Ett antal av motionsyrkandena rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat och bereds av den anledningen i förenklad ordning. Yrkandena som bereds förenklat behandlar EU-flaggan, och dagen för val till som allmän flaggdag, ordensväsendet och medborgarskapsceremonier. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionerna om införande av allmän flaggdag och en särskilt utformad flagga för användning på fritidsbåtar. I motion 2012/13:K308 av (M) yrkar motionären att möjligheten att göra till allmän flaggdag bör ses över. högtidlighålls som veterandag inom försvarsmakt. Veterandagen syftar till att fira och ge erkänsla till samtliga veteraner och deras anhöriga, inte bara de militära utan även polisen, tullen, , Kriminalvården och andra myndigheter. har veterandagen status som statsceremoni, vilket garanterar att den regelbundet firas på samma datum . Att uppgradera den svenska veterandagen till att också vara allmän flaggdag skulle enligt motionären möjliggöra för de svenskar som inte har möjlighet att delta vid de officiella statsceremonierna att privat visa sin uppskattning för militära veteraner. Det skulle också öka kunskapen om veterandagen hos befolkningen i stort om den fanns med i almanackor och kalendrar som en särskild flaggdag. I motion 2012/13:K375 av (M) föreslås en översyn av lagen om flagga i syfte att möjliggöra för båtägare att använda en tvåuddad flagga. Motionären anför att en tvåuddad eller tretungad variant av flaggan har använts som fältflagga till sjöss och att den också användes flitigt bland privata båtägare. Den tvåuddade varianten förekommer också på svenska fritidsbåtar, något som enligt motionären egentligen strider mot gällande flagglag. I flera av grannländer, exempelvis i och , har man moderniserat lagstiftningen så att det nu finns en lagreglerad möjlighet att använda en särskild flagga till sjöss. Motionären anför att det vore rimligt om också såg över möjligheten att uppdatera lagen om flagga så att också svenska fritidsbåtägare får en sådan möjlighet. Den situation som råder när många båtägare flaggar på ett sätt som strider mot lagen kan enligt motionären inte anses vara önskvärd för någon, och en moderniserad lag skulle också kunna verka för att skapa en harmoni på detta område mellan den gällande lagstiftningen och det allmänna rättsmedvetandet. Även i motion 2012/13:K205 av (KD) föreslås att det blir möjligt för svenska fritidsbåtar att använda en tvåtungad flagga. Som argument framförs bl.a. att tungad flagga är tillåten på fritidsbåtar i andra nordiska länder (och ). Vidare anförs att sådana svenska flaggor säljs via internet. Enligt motionären finns det även starka önskemål från fritidsbåtssektorn om att regeringen bör se över möjligheten att genom en lagändring öppna för tvåtungad fritidsbåtsflagga. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning frånsett på Försvarsmaktens område. Emellertid hade s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan alltsedan 1939. Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation och hade tillkommit på initiativ av Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades av ekonomiska och praktiska skäl. Flaggningsfrågan borde därför liksom dittills lämnas oreglerad förutom inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de således hade vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen uteslutas utan starka skäl. De dåvarande borde alltså behållas. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn bl.a. till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna, rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . Förordningen har aldrig ändrats. Allmänna flaggdagar är enligt förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar dag för val i hela riket till Enligt lagen (1982:269) om flagga är flagga blå med ett gult kors. Korset är vinkelrätt ställt mot flaggans kanter. Flaggan är tvärskuren eller tretungad. Den tvärskurna flaggans höjd förhåller sig till dess längd som 10 till 16. På de inre fälten förhåller sig höjden till längden som 4 till 5 och på de yttre som 4 till 9. I lagens andra paragraf regleras den tretungade flaggans mått och utseende. Statschefen och, med dennes tillstånd, andra medlemmar av det kungliga huset får använda tretungad flagga med eller utan stora eller lilla riksvapnet på ett vitt fält i korsets mitt. Den tretungade flaggan används vidare som örlogsflagga av Försvarsmakten och, enligt föreskrifter som regeringen bestämmer, av andra myndigheter som bedriver militär verksamhet. När en sådan flagga är befälstecken, markeras detta genom en särskild beteckning i övre inre fältet. I övrigt används den tvärskurna flaggan, vilket är uttryckligen reglerat i 4 §. I 16 kap. 7 § fanns tidigare en bestämmelse som innebar att den som offentligen skymfat flagga eller vapen eller annat rikets tecken kunde dömas för skymfande av rikssymbol till böter eller fängelse . Bestämmelsen upphävdes (prop. 1970:12, första lagutskottets utlåtande nr 47, SFS 1970:225). Vid en jämförelse med förhållandena i övriga kan konstateras att i kan medlemmar av Kongelig Norsk Seilforening (KNS) under vissa förutsättningar använda en särskild båtflagga (splittflagg). Båten måste vara registrerad i föreningens register och ägaren måste vara norsk medborgare och vara medlen i föreningen. Båten måste vidare vara under ägarens befäl eller föras av någon som är ägarens representant, förutsatt att även denna person är medlem i föreningen. Vidare måste båtens namn synas tydligt och detta namn måste överensstämma med namnet i föreningens register. I kan fritidsbåtar, enligt ett tillkännagivande av , om vissa förutsättningar är uppfyllda använda en s.k. yachtflagga, vilken är en tvåtungad örlogsflagga med bokstäverna Y.F. i gult i den översta fyrkanten närmast stången. Vissa segel- och roddklubbar har även enligt resolutioner från 18731899 getts tillåtelser till att använda särskilda yachtflaggor som innehåller andra kännetecken i flaggans övre kvadrant. I finns en särskild förordning om fritidsfarkosters flaggor. Enligt denna förordning kan bevilja båtföreningar som är registrerade i föreningsregistret rätt att föra specialflaggor, däribland en tvåtungad som är avsmalnande från stången. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om att och dagen för allmänna val till ska vara allmänna flaggdagar, senast i betänkandena /10:KU31 och 2010/11:KU25. Utskottet har påpekat att anges som i svenska almanackor och att det finns skäl att uppmärksamma den dagen på olika sätt, liksom dagen för val till . Utskottet har dock inte varit berett att förorda att nya flaggdagar införs. Veteransoldatpolitiken har getts stor uppmärksamhet inte minst genom att är en statsceremoni. Inom Försvarsmakten finns en särskild veteranavdelning som är direkt rådgivande till överbefälhavaren och andra chefer i högkvarteret och som ansvarar för att samordna och ge stöd till veteraner, förbandschefer och ideella organisationer. På veterandagen firas alla veteraner och deras anhöriga med en ceremoni vid på i . Det gäller inte bara de militära utan även polisen, tullen, , Kriminalvården, och m.fl. Även Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer , , Invidzonen och militära kamratföreningars riksförbund brukar delta i firandet. Utskottet konstaterar att invigs det nya nationella veteranmonumentet i samband med firandet av veterandagen vid i . Utskottet anser i likhet med motionären att det finns all anledning att uppmärksamma veteraner som fullgjort uppdrag för landet. Utskottet är dock inte berett att förorda ändringar av flaggdagarna så som de är reglerade i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar och avstyrker motion 2012/13:K308. Utskottet konstaterar att särskilda båtflaggor under vissa omständigheter kan användas av fritidsbåtägare i våra grannländer men finner inte skäl att förorda nya sätt att använda olika format av den svenska flaggan och avstyrker motionerna 2012/13:K375 och 2012/13:K205. Utskottets förslag i korthet avslår motionerna med hänvisning till att i Akademialmanackan införts som en minnesdag tillägnad . I motion 2011/12:K304 av och (båda KD) föreslås att det inrättas en . räddade med fara för sitt eget liv tiotusentals judar från en säker död i nazisternas läger. Den kamp som utkämpade mot antisemitism är enligt motionärerna ingalunda avslutad, inte ens i hemland. Det finns enligt motionärerna många sätt för oss svenskar att uppmärksamma en av vår tids mest hjältemodiga medborgare. Här i avsätter vi för att uppmärksamma barnen, kvinnorna, miljön, FN etc. Motionärerna anser att det vore på sin plats att också avsätta för att hedra . Det kan vara då kampen mot nazism, rasism och antisemitism aktualiseras. Även i motion 2012/13:K340 av (KD) föreslås att en minnesdag inrättas till minnet av . I arbetet mot antisemitism, främlingsfientlighet och förföljelser av olika minoriteter menar motionären att det vore värdefullt med att uppmärksamma . Dessutom ger det en möjlighet att hedra , och även om det blir en försenad upprättelse vore det hedervärt av riksdag att fatta detta beslut. Runt om i världen uppmärksammas hans insatser på många olika sätt. Vägar och torg uppkallas efter honom, han tillerkänns hedersmedborgarskap, och skolor undervisar om hans insatser men enligt motionären är han märkvärdigt okänd i sitt hemland. I motionen föreslås att , då har namnsdag, inrättas som dag. Motionären påtalar att ny uppmärksamhet kring och hans insats skulle uppmuntra fler unga män och kvinnor att göra stora medmänskliga insatser framöver. I motion 2011/12:K294 av m.fl. (FP) föreslås att en svensk minnesdag införs tillägnad minne. I motionen påtalas att det i flera länder finns minnesdagar till hans ära men i , hans hemland, finns ingen minnesdag. Det är enligt motionärerna hög tid att införa en sådan minnesdag också i . Detta för att hedra insatser och också för att visa att vi i är stolta över det han åstadkom. Enligt motionärerna uppmärksammas inte gärningar så mycket i svensk skola och svenska läromedel. En minnesdag skulle ge möjligheter till ett årligt uppmärksammande där skolor med utgångspunkt från kan diskutera vad personligt ansvar och mod kan betyda i arbetet mot främlingsfientlighet och antisemitism. Även i motion 2012/13:K263 av m.fl. (FP) från allmänna motionstiden yrkas på en svensk minnesdag till minne. Detsamma yrkas i motion 2011/12:K257 av (M). En nationell minnesdag skulle t.ex. i skolor kunna bli då man ägnar sig åt att uppmärksamma kampen mot odemokratiska ideologier såsom kommunism och nazism samt kampen för fred och människovärde. Inte minst skulle man med olika seminarier och utställningar kunna uppmärksamma behovet av tolerans och av att motverka alla hatbrott. Motionären påtalar att över hela världen har blivit en symbol för civilkurage och tolerans. Minnesdagar till hans ära finns i flera länder men inte i hans hemland. och FN-dagen är allmänna flaggdagar enligt förordningen om allmänna flaggdagar. Andra dagar förutom allmänna flaggdagar och kyrkliga högtidsdagar som har getts särskild beteckning i svenska almanackor är bl.a. Internationella , och Internationella . Forum för levande historia har regeringens uppdrag att främja högtidlighållandet av Förintelsens dag . Svar på skriftliga frågor I ett svar på en skriftlig fråga (2006/07:302) om en svensk minnesdag för anförde utrikesminister : För sitt hjältemod har hedrats i och internationellt. Han har utnämnts till hedersmedborgare i , och . Universitet, forskningsinstitut, skolor, gator och torg på många platser i världen har uppkallats efter . I den svenska almanackan förekommer inte officiella dagar för att hedra eller minnas enskilda personligheter. Förutom religiösa och andra officiella helgdagar, markeras där kungliga bemärkelsedagar, liksom bemärkelsedagar av internationell karaktär exempelvis FN-dagen, , och Förintelsens minnesdag. Regeringen fattar däremot inte beslut om minnesdagar för enskilda personer hur betydelsefulla dessa personer och deras insatser än må vara, som i fallet . Men jag ser mer än gärna att enskilda initiativ tas för att anordna en minnesdag och där skulle företrädare för regeringen kunna medverka. Som svar på ytterligare en skriftlig fråga (2009/10:244) anförde utrikesminister bl.a.: I den svenska almanackan förekommer inga helg- eller flaggdagar för att hedra eller minnas enskilda personligheter. Förutom religiösa och folkliga helgdagar, markeras där kungliga bemärkelsedagar, liksom bemärkelsedagar av internationell karaktär såsom FN-dagen, , och Förintelsens minnesdag. Det enda undantaget är , som är att betrakta som en minnesdag till vetenskapen och litteraturen, snarare än till person. Jag ser emellertid gärna att enskilda initiativ tas till en minnesdag för att hedra . Utskottet har tidigare behandlat motioner om , bl.a. i betänkande KU 1987/88:10 då utskottet liksom tidigare framhöll betydelsen av att man håller minnet av hans insatser levande. Utskottet fann det dock inte påkallat att föreslå några särskilda åtgärder. I betänkande 2001/02:KU9 framhöll utskottet den stora betydelsen av att man håller minnet av insatser levande. Utskottet ansåg det emellertid inte vara påkallat med något initiativ från sida med anledning av en motion om inrättande av dag. I betänkande 2003/04:KrU1 avstyrkte kulturutskottet en motion om inrättande av dag med motiveringen att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner m.fl. att avgöra om och i så fall hur och när minne ska hedras. I betänkandena /04:KU15, 2005/06:KU24 och 2006/07:KU15 avstyrktes motioner om en minnesdag för med hänvisning till tidigare ställningstaganden. avslog i betänkande 2007/08:KrU5 motionsyrkanden om en minnesdag för och om att postumt skulle utses till hedersmedborgare i . ansåg då liksom tidigare att liv och verksamhet var en förebild för ett demokratiskt samhälle och kunde tjäna som symbol då det gäller arbetet för alla människors lika värde. anförde att han otvivelaktigt var en av de allra mest kända svenskarna i utlandet och att minnet av hans civilkurage och modiga räddningsaktioner lever kvar i stora delar av världen. ansåg dock att motionerna inte borde föranleda någon åtgärd från sida. I betänkande 2009/10:KU31 avstyrktes i förenklad ordning ett motionsyrkande om att inrätta en minnesdag för . I betänkandet 2010/11:KU25 framhöll utskottet den stora betydelsen av att hålla minnet av insatser levande. Utskottet ansåg emellertid att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra om och i så fall hur och när minnet av bör hedras såsom föreslås i motionerna. Utskottet avstyrkte därför motionerna. I publicerades en artikel med rubriken inför vi en minnesdag för , underskriven av bl.a. kulturminister , utbildningsminister och demokratiminister . Sammanfattningsvis anfördes att det inte finns någon formell väg att bestämma minnesdagar. Artikelförfattarna förde i artikeln fram Raoul-dagen som dag och ansåg att datumet, i början av terminen, är speciellt lämpligt för skolornas aktiviteter. I artikeln påtalades att genom att får en dag garanteras att gärning inte glöms, att får en kontinuitet och att vi får en bra utgångspunkt för att ständigt erinra oss betydelsen av att var och en står upp mot intoleransen. Utskottet konstaterar att på sitt sammanträde på förslag från språkkommittén beslutade att bifalla en begäran om införande av dag i Akademialmanackan. I och med detta får motionsyrkandena /12:K304, 2012/13:K340, 2011/12:K294, 2012/13:K263 och 2011/12:K257 anses tillgodosedda och motionerna avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionerna om att ge nationalsången officiell status genom ett politiskt beslut. I motionerna 2011/12:K371 och 2012/13:K332 av och (båda SD) föreslås att Du gamla, du fria bör ges officiell status som nationalsång. Du gamla, du fria är det musikverk som av tradition används som nationalsång, men till skillnad från många andra nationalsånger har den aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Det finns således inget juridiskt skydd för Du gamla, du fria, utan dess status som nationalsång vilar helt på traditionen. Det saknas enligt motionärerna hållbara motiv till varför det inte finns en officiellt antagen nationalsång i likhet med nationaldag, svenska språket och vår svenska flagga. I motion 2011/12:K324 av (S) föreslås att Du gamla, du fria officiellt antas som nationalsång. Sången saknar det officiella och juridiska erkännande som en nationalsång enligt motionären bör ha. har en officiell nationaldag och det finns lag på att svenska är landets officiella språk. Det finns även lagar som skyddar landets officiellt erkända minoritetsspråk. Även den svenska flaggan är officiellt antagen. Att anta Du gamla, du fria som nationalsång vore enligt motionären ett lämpligt sätt att ge sången en juridisk status och från statens sida uppmärksamma 200-årsminnet av textförfattaren födelse. har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om nationalsången. Senast skedde detta i betänkande 2009/10:KU31. Behandlingen skedde förenklat med motiveringen att utskottet inte fann skäl att ta upp yrkandet till närmare behandling eftersom frågan hade behandlats tidigare i betänkandet 2008/09:KU6. Utskottet vidhöll den tidigare bedömningen i frågan. I betänkandet 2008/09:KU6 anfördes att utskottet behandlade frågan om Du gamla, du fria som nationalsång senast i betänkande 2003/04:KU15. Utskottet vidhöll där ett tidigare ställningstagande, som innebär att det inte finns behov av ett juridiskt erkännande av sången som nationalsång. Utskottet ansåg inte heller att det behövdes ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång och motionerna avstyrktes. I betänkandet 2003/04:KU15 hänvisade utskottet till betänkande 2000/01:KU15 i vilket uttalades att det inte fanns behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång, och avstyrkte en motion med yrkande om ett tillkännagivande om ett juridiskt erkännande av sången. I betänkande 2001/02:KU9 vidhöll utskottet sin tidigare bedömning. I betänkande 1987/88:KU10 uttalade utskottet följande: Den utveckling som lett till att Du gamla, Du fria numera allmänt betraktas som nationalsång har ägt rum utan påverkan av några av statsmakterna fattade beslut. Såvitt utskottet kunnat bedöma bör det för dem som anser angeläget att vi äger en sång med karaktär av nationalsång framstå såsom väsentligt, att denna sång kunnat få så fast förankring hos mycket stora grupper av vårt folk att dess egenskap av nationalsång i praktiken icke ifrågasättes. Enligt utskottet bör en nationalsång tillkomma på detta sätt och utskottet anser icke motiverat med något officiellt fastställande av nationalsång för . Utskottet finner inte skäl att frångå sin tidigare uppfattning i frågan om behovet av att genom ett politiskt beslut anta Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrker motionerna 2011/12:K371, 2012/13:K332 och 2011/12:K324. Nationell dag till minnet av slaveriets avskaffande Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionen om en nationell dag till minnet av slaveriets avskaffande. I motion 2012/13:K255 av (S) föreslås inrättandet av en nationell dag till minne av slaveriets avskaffande. Betydelsen av historiska minnesdagar ska inte underskattas. Syftet är att minnas och hedra offren, men även att protestera mot liknande saker som händer i vår egen tid. En nationell svensk dag till minne av slaveriets avskaffande skulle kunna få stor betydelse. frigavs den siste slaven i svensk ägo på ön , dåvarande svensk koloni. Men inrättandet av en minnesdag förutsätter enligt motionären att vi är beredda att erkänna att varit delaktigt i den transatlantiska slavhandeln. En minnesdag skulle vara ett tillfälle att hedra offren för den transatlantiska slavhandeln och hjältarna som bekämpade slaveriet. Fler skulle få kunskap om det som hände och roll i det hela. En minnesdag skulle enligt motionären även bidra till att uppmärksamma och väcka opinion mot nutida slavhandel och slavarbete. Ättlingarna till offren för slavhandeln drabbas än av förtryck. Med anledning av 200-årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande fick Delegationen för mänskliga rättigheter i (dir. 2007:114) genom tilläggsdirektiv i uppdrag att på olika sätt informera om slaveriet.