bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Antalet allvarligt skadade ökade också, från 9 till 16 personer. De flesta haverier inträffade med små luftfarkoster, och inträffade inget haveri med något kommersiellt flygplan. Regeringen konstaterar att utvecklingen inom lufttransport totalt dock inte har uppfyllt preciseringen om fortlöpande förbättringar. När det gäller hänsynsmålets precisering om Begränsad klimatpåverkan redovisar regeringen en positiv trend. Utsläppen av växthusgaser från transporter har minskat , och energieffektiviteten i nyregistrerade fordon fortsätter att förbättras. Preliminära beräkningar visar att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter minskade med jämfört med , och transportsektorns utsläpp ligger nu strax över utsläppen . Regeringen pekar på att förklaringen till detta är en kombination av energieffektivare personbilar, en ökad andel biobränslen och minskad trafik. Vidare anges att åtgärder minskade utsläppen av växthusgaser (räknat i koldioxidekvivalenter) med drygt och energianvändningen med 539 GWh. Mest bidrog järnvägsinvesteringar och framför allt öppnandet av . Andra åtgärder som anges ha bidragit är elbesparing vid tågdrift, kontroll av sparsam körning i förarprovet, sänkta hastigheter och ökad hastighetsefterlevnad samt bättre val av fordon, drivmedel och färdsätt. Regeringen redovisar vidare att den totala andelen förnybar energi av energianvändningen i transportsektorn har ökat jämfört med föregående år. För övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa redovisas en oförändrad trend. Enligt regeringen är det svårt att göra en samlad bedömning av utvecklingen när det gäller transportsystemets samlade påverkan på övriga miljökvalitetsmål. För vissa mål har utvecklingen varit positiv, men inom andra områden pekar indikatorer mot att utvecklingen stannat av. De åtgärder som har genomförts för dem som är mest bullerutsatta verkar enligt regeringen inte räcka för att minska antalet personer som utsätts för bullernivåer över gränsvärdena. Vidare redovisar regeringen att åtgärdstakten för att gynna biologisk mångfald och minska infrastrukturens barriäreffekter är fortsatt låg i förhållande till identifierade behov. har under ägnat särskild uppmärksamhet åt mål- och resultatfrågor i beredningen av budgetpropositionen. Utskottet har , liksom , genomfört en fördjupad och mer systematisk uppföljning av den resultatredovisning som ges för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Uppföljningen har genomförts av utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering. I bilaga 4 i detta betänkande redovisas uppföljningen i sin helhet. Inom transportpolitiken innebär en av målpreciseringarna för funktionsmålet Tillgänglighet att transportsystemet ska utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. har vid olika tillfällen behandlat frågor som rör kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Utskottet har då framhållit betydelsen av dessa viktiga frågor och framfört att behovet av åtgärder för att göra kollektivtrafiken användbar för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga. Utskottet har även konstaterat att det finns mycket kvar att åtgärda för att förbättra tillgängligheten inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. beslutade att genomföra en fördjupad uppföljning av statens insatser för att förbättra transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen utgår från målet för transportpolitiken och funktionsmålet om tillgänglighet samt de ställningstaganden som utskottet har gjort när det gäller transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen har inriktats på att närmare beskriva och analysera de statliga insatser som görs och vilka resultat dessa insatser får från ett brukarperspektiv. Uppföljningen har genomförts av utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering som bl.a. har genomfört studiebesök och träffat företrädare för myndigheter och organisationer som lämnat information. Vid utskottssammanträdet överlämnade arbetsgruppen en slutredovisning av uppföljningen till utskottet. beslutade att offentliggöra uppföljningen genom publicering i rapportserien Rapporter från (2013/14:RFR5 Hela resan ! – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning). I bilaga 5 i detta betänkande redovisas en sammanfattning av vad som kom fram i uppföljningen. m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2012/13:T17 (yrkande 8) att det tas fram ett sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp. Motionärerna menar att det är oroväckande att regeringen har varit otydlig i fråga om målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Enligt motionärerna får regeringens mål ses som ett misslyckande eftersom försäljningen av personbilar som drivs med höginblandade biodrivmedel minskar och genombrottet för alternativa bränslen för tunga lastbilar inte syns. Regeringens redovisning av mål och resultat Utskottet har tidigare framhållit att en tydlig och klar resultatredovisning bidrar till ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Utskottet har vidare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning och att det därför är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, anslag och uppnådda resultat. Utskottet har också framhållit att det är viktigt att utveckla resultatindikatorer för alla relevanta delar av regeringens resultatredovisning och att indikatorerna i första hand bör spegla uppnådda resultat, inte insatser eller omvärldsförändringar. Utskottet har vidare pekat på att det är önskvärt att så långt möjligt redovisa tidsserier för alla indikatorer och att jämförelseåren i möjligaste mån är desamma för alla indikatorer. uppföljning av årets resultatredovisning visar att det pågår ett arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen från regeringen till . Utskottet välkomnar detta. Inom flera myndigheter och områden inom utgiftsområde 22 pågår ett utvecklingsarbete med indikatorer. I dialog med utskottet har regeringen successivt fått till stånd en tydligare och mer ändamålsenlig redovisning av mål och resultat. I årets budgetproposition uppger regeringen att man har eftersträvat en tydligare disposition och struktur samt ökad tydlighet om vilka indikatorer och bedömningsgrunder som ligger till grund för bedömningen av resultat gentemot de mål som har beslutat om. Regeringens redovisning av resultat för politiken för informationssamhället Flera av de synpunkter som framfördes i samband med förra årets resultatuppföljning har fått gehör i årets budgetproposition. Utskottet ser med tillfredsställelse på detta. Det kan här uppmärksammas att regeringen har förtydligat målstrukturen för politiken för informationssamhället och att det nu tydligt framgår vilka mål har beslutat om på området och som resultatredovisningen ska svara upp emot. Utskottet konstaterar dock att det övergripande målet för politiken för informationssamhället inte är föremål för någon resultatredovisning, analys eller bedömning i årets budgetproposition. För att det ska vara möjligt att bedöma utvecklingen och i vilken utsträckning det övergripande målet har uppfyllts är det enligt utskottets mening viktigt att lämna en sådan redovisning och att regeringen gör en samlad analys och bedömning av utvecklingen inom politiken för informationssamhället. Utskottet välkomnar att regeringen i årets resultatredovisning använder fler indikatorer för att visa måluppfyllelsen inom it-politik och elektroniska kommunikationer, exempelvis i fråga om antalet tjänsteleverantörer och prisutvecklingen. Det är viktigt att resultatindikatorer utvecklas inom alla delsektorer av politikområdet. I årets budgetproposition anges elektronisk förvaltning (e-förvaltning) som ett delområde inom politiken för informationssamhället. För elektronisk förvaltning har dock inte beslutat om något mål. Inriktningen av arbetet inom elektronisk förvaltning styrs i stället av mål och delmål som regeringen beslutade om 2012 inom strategin Med medborgaren i centrum – för en digitalt samverkande statsförvaltning. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om budgetlagens bestämmelse om att regeringen ska redovisa resultat i förhållande till de mål som har beslutat om. I resultatredovisningen av it-politiken finns en omfattande redovisning där strukturen och underrubrikerna i huvudsak är kopplade till den digitala agendan. Utskottet menar att strukturen i resultatredovisningen av it-politiken bör förtydligas och i stället kopplas till det mål som har beslutat för it-politiken. En sammanblandning av mål med regeringens egna mål i olika strategier och agendor kan skapa otydlighet i resultatredovisningen och göra det svårare att följa upp resultaten av de statliga insatserna. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att i sin granskning Staten på telekommarknaden (RiR 2013:5) har pekat på att regeringen inte har preciserat mål eller formulerat en tydlig handlingsplan för sektorn elektroniska kommunikationer. Regeringens redovisning av resultat för transportpolitiken Utskottet pekade i samband med budgetberedningen på att det var positivt att resultaten för det övergripande målet inom transportpolitiken analyserades och bedömdes i ett sammanhang. I årets budgetproposition redovisas dock inte någon analys eller bedömning av resultatutvecklingen för det övergripande transportpolitiska målet. Enligt utskottets mening är det viktigt att en sådan bedömning redovisas i budgetpropositionen. Utskottet vill peka på att det har gjorts förbättringar och att den resultatredovisning som presenteras i årets budgetproposition inom några områden har blivit mer utförlig, bl.a. när det gäller redovisningen av preciseringen om jämställdhet och på trafiksäkerhetsområdet, vilket även fått en tydligare struktur. Något som också är positivt är att resultatredovisningen av trafiksäkerheten har utvidgats i årets budgetproposition så att det nu görs en tydligare fördelning på respektive trafikslag. Den tidigare prioriteringen av åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet har dock utelämnats i årets redovisning. har tidigare pekat på att resultatredovisningen i budgetpropositionen endast redovisar de inhemska utsläppen av klimatgaser och att en delvis annan bild framträder om även utsläppen från den internationella trafiken beaktas. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen i årets budgetproposition inte skiljer sig i detta avseende från föregående år. Utskottet framhöll i förra årets budgetbetänkande betydelsen av att ändringarna av hänsynsmålet också får genomslag i regeringens resultatredovisning. Regeringen pekar i årets budgetproposition på att det är svårt att göra en samlad bedömning av utvecklingen när det gäller transportsystemets samlade påverkan på övriga kvalitetsmål. Utifrån den fördjupade resultatuppföljning som har genomförts av årets resultatredovisning konstaterar utskottet med tillfredsställelse att redovisningen i flera avseenden har förbättrats . Något som enligt utskottets mening är positivt är att redovisningen har blivit mer utförlig på flera områden och att effekter redovisas i större utsträckning . Utskottet konstaterar att det kvarstår ett behov av att tydligare skilja på effekter av allmänna omvärldsförändringar och effekter av de statliga insatserna på området. För att ska få ett bra beslutsunderlag är det viktigt att så långt möjligt tydliggöra skillnaderna mellan regeringens beskrivning av tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels från statens insatser, dels från det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser i form av prestationer och effekter i samhället. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet har anfört om trafikutskottets uppföljning. uppföljning av tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning Möjligheter att resa med allmän kollektivtrafik har beslutat att målet är att transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Dessutom har beslutat om mål för funktionshinderspolitiken. mål om en tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning till 2010 uppnåddes inte. uppföljning visar att detta inte har föranlett någon reaktion på statlig nivå i form av tydliga signaler till myndigheterna om att intensifiera insatserna. Tillgängligheten förbättras dock. uppföljning visar att det från statens sida har genomförts olika insatser för att öka tillgängligheten i transportsystemet men att det fortfarande saknas ett helhetsgrepp som fokuserar på tillgänglighetsfrågorna. Uppföljningen visar att styrningen är svag och otydlig samt att det inte finns någon myndighet på nationell nivå som har ett övergripande ansvar. Personer med funktionsnedsättning utgör inte en enhetlig grupp. Behoven och förutsättningarna varierar mycket beroende på de olika funktionsnedsättningar som resenärerna har. Trygghet är en central fråga för att kunna påbörja en resa. När det gäller möjligheter att resa med allmän kollektivtrafik visar trafikutskottets uppföljning bl.a. att utvecklingen av tillgängligheten inte är entydig och att det fortfarande finns flera hinder som försvårar möjligheten för resenärer med funktionsnedsättning att genomföra resor. Utvecklingen av tillgängligheten är dock inte entydig, och det ser olika ut för buss, tåg, flyg och båt. De hinder som har uppmärksammats inför en resa är bl.a. att det har blivit svårare att köpa biljetter eftersom biljettsystemen har blivit mer krångliga och att informationen är bristfällig när det gäller byten mellan olika transportslag. Till de svårigheter som har uppmärksammats i samband med resor hör bl.a. att rullstolsliftar, utrop och hörslingor inte fungerar. Vidare har det framkommit att bristen på information när det händer oväntade saker innebär problem. Det är olika aktörer som har ansvar för olika delar i färdkedjan. Uppföljningen visar att det i många delar av arbetet med att tillgängliggöra transportsystemet fortfarande saknas ett hela-resan-perspektiv. Delar av en resa kan fungera, men problem uppstår när inte helheten fungerar. Utskottet vill här framhålla vikten av att det fortsatta utvecklingsarbetet inom området utgår från att hela resan ska fungera . Det är av vikt att frågan om kollektivtrafikens tillgänglighet hålls levande. Mål, regler och resurser Myndigheterna inom trafikområdet har på uppdrag av regeringen definierat ett prioriterat nät av kollektivtrafik. Målen för hur stor andel av järnvägsstationerna och busshållplatserna som ska vara åtgärdade har ändrats efter hand. När det stod klart att det ursprungliga målet om en tillgänglig kollektivtrafik inte skulle nås till 2010 ändrades målet till att av stationerna och bytespunkterna skulle vara åtgärdade till 2010. Därefter har målen åter ändrats. Det nya målet är att av stationerna och av busshållplatserna ska vara färdiga till 2016. Samtliga stationer och busshållplatser ska vara åtgärdade till 2021. hade av stationerna och av busshållplatserna i det prioriterade nätet åtgärdats. När det gäller båtterminaler och bryggor i det prioriterade nätet för kollektivtrafik visar uppföljningen att det saknas en samlad information om bytespunkternas status. När det gäller flyget visar uppföljningen att samtliga svenska flygplatser uppfyller de krav om tillgänglighet som ställs av EU. Det kan noteras att det inte är säkert att det finns ett fungerande nät av övrig kollektivtrafik som ansluter till flygplatsen. Det finns tydliga mål och regler för tillgängligheten inom transportsystemet. Det är dock inte tillfredsställande att målen för när kollektivtrafiken ska vara tillgänglig flyttas framåt i tiden. Enligt utskottet behövs tydligare styrsignaler för att tillgänglighetsmålen ska kunna uppnås. Det finns inte några nationella riktlinjer för arbetet med att åstadkomma ett tillgängligt transportsystem. Uppföljningen visar att olika aktörer i olika regioner gör på olika sätt. Detta innebär att t.ex. busshållplatser och ledstråk kan utformas på olika sätt i olika kommuner eller regioner. Den statliga finansieringen av insatser för att öka tillgängligheten sker inom ramen för den budget som beslutats i de nationella planerna för transportsystemet och de anslag som får. Prioriteringen av resurser till olika insatser utgår från de nationella planerna som beslutas av regeringen. I uppföljningen har det påtalats att dessa planer inte ger någon tydlig signal om att kollektivtrafikens tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska prioriteras. Uppföljningen visar vidare att det inte finns några uppgifter om hur stora resurser som sammanlagt satsas på tillgänglighetsarbete inom trafikområdet. Ingen myndighet eller annan aktör som har kontaktats i uppföljningen har kunnat redovisa uppgifter om detta. Flera aktörer menar att det är mycket svårt att säga hur mycket pengar som har avsatts till insatser för att förbättra transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Det går ofta inte att särredovisa dessa kostnader eftersom de ingår i olika projekt som och andra arbetar med. Utskottet menar att det är viktigt att resurser för tillgänglighetsarbete prioriteras och att aktörerna kan redovisa hur stora resurser som satsas på tillgänglighet, inte minst för att kunna värdera de insatser som görs. I uppföljningen har det framkommit att avser att använda samma modell för tillgänglighetsarbetet som den man använder för väg- och tågtrafiksäkerhetsarbetet, dvs. att ta fram indikatorer och genomföra resultatkonferenser för att följa upp resultaten. Utskottet ser med intresse på det utvecklingsarbete som har inletts och avser att följa hur detta fortsätter att utvecklas. Genomförda insatser och deras resultat Det görs olika insatser för att öka tillgängligheten. uppföljning visar att detta arbete i många delar är okoordinerat och att det finns mycket kvar att göra. Uppföljningen visar att det har genomförts insatser från såväl statligt håll som av andra aktörer, vilket har medverkat till att tillgängligheten i transportsystemet successivt har förbättrats för personer som har nedsatt hörsel, syn eller rörelseförmåga. Tillgängligheten i stort har ökat genom bl.a. fler tillgänglighetsanpassade bytespunkter, mer tillgängliga fordon och förbättrad information. visar uppföljningen att kunskapen om insatsernas resultat är begränsad. Uppföljningen visar vidare att det finns en ökad ambition och förståelse för funktionshindersfrågor inom transportområdet. Även om utvecklingen går åt rätt håll när det gäller tillgänglighetsanpassning finns dock olika syn på om volymen är låg eller hög på de insatser som genomförs. Trafikområdet är mycket komplext med olika regelverk, trafikslag, aktörer med olika roller och ansvar, olika grad av regionalisering och privatisering m.m. Staten kan genom sina insatser skapa förutsättningar för ökad tillgänglighet, men det är nödvändigt att branschen och andra aktörer medverkar och att de tar hänsyn till resenärernas behov av tillgänglighet för att hela resan ska fungera. Utskottet konstaterar att uppföljningen också visar att det finns mycket som kan förbättras när det gäller drift och underhåll. Detta gäller bl.a. snöröjning och underhåll av redan gjorda insatser. I uppföljningen har det framförts att när det gäller tillgänglighet har fokus ofta legat på tekniska lösningar, t.ex. ramper och ledstråk. Flera intervjuade aktörer har dock betonat att tillgänglighet handlar om många fler aspekter såsom tillgång till information, personlig service samt vikten av bemötande och kunskap hos dem som arbetar inom transportområdet. I uppföljningen har det framkommit många olika exempel på en ökad inriktning på att förbättra arbetet med dessa frågor. Utskottet vill framhålla att det behövs förbättrad trafikinformation och information om tillgänglighet i fordon och på bytespunkter. Utskottet vill också framhålla vikten av att förenkla biljettköp. Uppföljningen visar att det inte sker någon marknadsföring av ledsagningstjänsterna, vilket bl.a. har medfört att många passagerare inte känner till att de finns. När det gäller finansieringen av assistans och ledsagningstjänster skiljer sig detta mellan olika trafikslag. För ledsagning inom t.ex. tågtrafik debiteras tågoperatören kostnaderna för respektive ledsagning. Inom flyget tillämpas en annan finansieringsmodell som innebär att kostnaderna för assistans och ledsagning tas ut via den allmänna passageraravgift som alla flygbolag betalar för alla sina passagerare till flygplatsen. Utskottet menar att ledsagningens finansiering inom tåg och buss bör ses över i syfte att uppnå en mer solidarisk finansieringsmodell. Organisationsstrukturen i ser annorlunda ut än i andra EU-länder. har stora förändringar gjorts i myndighetsstrukturen inom transportområdet, och ansvaret är uppdelat på många olika aktörer. Det finns olika centrala, regionala och lokala myndigheter, och det finns dessutom olika aktörer för trafik, spår, vägar, hållplatser, stationer etc. Uppföljningen visar att myndigheterna har delvis otydliga roller sinsemellan, och det finns även vissa otydligheter när det gäller myndigheternas ansvarsområden. I uppföljningen har det framkommit att de statliga myndigheterna på central nivå inte upplevs som tillräckligt drivande och att deras engagemang i tillgänglighetsfrågor behöver öka. Ett exempel på detta är att det statliga tillgänglighetsarbetet har avstannat inom sjöfartområdet som det är oklart vilken statlig myndighet som har ansvaret för att driva på arbetet med förbättrad tillgänglighet. Utskottet kan konstatera att det inte är tillräckligt tydligt vem som har ansvaret för att samordna att transportsystemet görs tillgängligt för alla. Utskottet bedömer att aktörernas roller och ansvar måste tydliggöras, inte minst för sjöfartsområdet. I uppföljningen har det framkommit att det ofta finns ett gott samarbete mellan myndigheterna och funktionshindersorganisationerna. Utskottet vill här peka på vikten av att myndigheterna fortsätter att utveckla sin dialog med funktionshindersorganisationerna. Uppföljning, utvärdering och tillsyn Uppföljningen visar att kunskapen om resultaten av de insatser som görs är begränsad. Det är flera olika myndigheter som gör uppföljningar inom området. Trots det uppföljningsarbete som sker finns ändå mycket lite uppgifter om hur olika insatser har påverkat resandet för personer med olika funktionsnedsättningar och hur dessa resenärer upplever transportsystemets tillgänglighet. I uppföljningen har det framkommit att det är svårt att redovisa hur olika insatser påverkar resandet för personer med funktionsnedsättning. Som det ser ut är kunskapen begränsad när det gäller hur bra olika insatser är och deras egentliga betydelse för resenärer med olika funktionsnedsättningar. Uppföljningen visar också att det behövs bättre kunskap om hur personer med funktionsnedsättning upplever resandet med kollektiva färdmedel och hur det utvecklas . Utskottet vill mot denna bakgrund peka på vikten av att följa upp och utvärdera insatserna med avseende på vilka resultat de får för resandet och hur brukarna upplever transportsystemets tillgänglighet. Det är också viktigt att förbättra återrapporteringen av t.ex. vad som är tillgängligt respektive inte tillgängligt. Utskottet vill även peka på att tillsynen inom området behöver stärkas och förtydligas och att rollfördelningen mellan myndigheterna behöver tydliggöras. Uppföljningen visar att det för många resenärer inte är tydligt vilken myndighet som har tillsynsansvar för vad. Mot bakgrund av vad som har framkommit i uppföljningen kan utskottet konstatera att det är viktigt att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till även fortsättningsvis redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom statliga insatser.