bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — anser det vara tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för att säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska skötas av respektive medlemsland. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Försvarsfrågor och civil krishantering, punkt 7 motiveringen (MP) av (MP). vill se fler svenska soldater i FN-ledda fredsbevarande operationer. Under FN ska ställa upp på internationella uppdrag för att lindra nöden i världen och bidra till stabilitet. Vi ska däremot vara mycket noggranna med vilka uppdrag vi ska delta i och se till så att våra insatser främjar fred, fattigdomsbekämpning och demokrati. Vi har sagt nej till ramansvar för den nordiska stridsgruppen men accepterat att deltar. Vi är fortfarande principiellt emot att ska ha ramansvar gång på gång. Ramansvaret binder oftast upp alldeles för mycket resurser, som bättre skulle kunna nyttjas för andra ändamål än att stå till förfogande för EU:s stridsgrupper eftersom de inte används. För att vi ska kunna möta och hindra framtida hot, såväl nationellt som internationellt, måste det finnas ett utökat informationsutbyte mellan militära och civila myndigheter och aktörer. ska dock vara varsamt så att samverkan inte skapar en otydlighet med överlappande kompetenser och kostnader och beakta de risker med ökad samverkan som humanitära aktörer påtalar. Säkerhet måste ses i ett mycket bredare perspektiv. En bredare säkerhetspolitik beaktar de många olika potentiella direkta hoten med grund i begreppet positiv fred, dvs. att åtgärda själva problemet som utlöser konflikten eller hotet, i stället för negativ fred som inriktar sig på att sätta stopp (militärt) för konflikten. Vi vill se en säkerhetspolitik som sätter mänsklig säkerhet före territoriell säkerhet. En mängd nya hot som varken är territoriella eller militära har tillkommit, som de gamla ändrat karaktär och kan bemötas på samma sätt som . Så länge EU:s stridsgrupper finns kvar måste de verka i den nya tidens hotbild, och inte i den gamla som till stor del präglas av syn på hur man löser konflikter. Regeringen har också betonat att ska användas till humanitära insatser och att vi ska betona vikten av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet och resolution om sexuellt våld mot civila i konflikter. Vi vill att EU tar initiativ till att bilda en europeisk civil fredskår. Försvarsfrågor och civil krishantering, punkt 7 motiveringen (V) av (V). har sakta men säkert övergivit en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Internationell säkerhet ska vila på samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning, och bör inrikta sin internationella säkerhetspolitik på att förebygga kriser och hjälpa människor som drabbats av krig och katastrofer att återuppbygga sina samhällen. är officiellt fortfarande militärt alliansfritt, men genom att delta i den nordiska stridsgruppen 2015 anser vi att har frångått kravet på att svenska militära insatser internationellt alltid ska ha FN-mandat. För att ska bli trovärdigt i sitt internationella engagemang krävs en oberoende utrikespolitik och militär alliansfrihet. Fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande åtgärder ska enbart ske på FN:s uppdrag. menar därför att bör lämna samtliga åtaganden i den nordiska stridsgruppen 2015. Inom Europeiska unionen pågår ett fördjupat militärt samarbete. EU satsar på att bygga upp militära strukturer och resurser. Detta är en utveckling som vänder sig mot vi värnar militära alliansfrihet. har därför redan tidigare föreslagit att inte ska delta i Nordic Battlegroup (NBG) eftersom insatsstyrkan är en del av EU:s militarisering. är officiellt fortfarande alliansfritt, men genom att delta i NBG anser vi att har frångått kravet på att svenska militära insatser internationellt alltid ska ha FN-mandat. bör därför lämna samtliga åtaganden i NBG. Vad gäller EU:s arbete för att stärka och utveckla den europeiska försvarsindustrin och skapa en gemensam försvarsmaterielmarknad anser vi att detta utgör ännu ett steg mot ett gemensamt militärt samarbete inom EU, med målet att bygga upp ett gemensamt militärt försvar. Med den försvarsindustristrategi som utarbetas på EU-nivå kommer ännu större fokus att läggas vid lösningar som gynnar marknadskrafter och ekonomiska aktörer. Det är en utveckling vi i grunden motsätter oss, då vi värnar en oberoende och militärt alliansfri utrikes- och säkerhetspolitik. Det finns därför all anledning att se till att vi har en strategi för svensk försvarsindustri som gör att vi har en mycket större egenförsörjning. bör lämna samarbetet inom Europeiska försvarsbyrån, som är en del av EU:s militarisering och upprustning. Ett ökat samarbete avseende upphandling av krigsmateriel torde dessutom försvåra möjligheterna att skärpa den svenska regleringen av krigsmaterielimporten, något som vi har krävt vid ett flertal tillfällen. Vi vill att ska vara en föregångare genom sin lagstiftning om svensk export och import av vapen och krigsmateriel. Det svenska övergripande målet måste vara att den totala vapenhandeln i världen minskar, och bör därför motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att vår möjlighet att reglera vapenhandeln begränsas. Vapenexporten ska avvecklas, inte effektiviseras. Finansiella frågor, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkandena och avslår motion 2012/13:U13 yrkandena 14, 15 och 24. Vi har ca 200 000 ideella föreningar i , och dessa är momsbefriade. De bygger i huvudsak sin verksamhet på att människor frivilligt och utan större ersättningar tar på sig styrelse- och ledaruppdrag. Vi vill värna om dessa föreningar och om att det ska vara relativt enkelt att ta på sig och sköta uppdragen. Vi menar att den mervärdesskattebefrielse som gäller för ideella föreningar i och vissa andra medlemsstater, som , måste få bestå. Det finns inget svenskt intresse av att öka föreningslivets och den ideella sektorns beskattning. Våra föreningar, religiösa samfund och folkrörelser bedriver oerhört samhällsnyttiga verksamheter, och kommissionens krav på momsbeläggning hotar det ideella engagemanget. Precis som vi talar om behovet av regelförenklingar för företagen så behövs få och enkla regler för föreningar. Mervärdesskattelagstiftningen styrs av EU-direktivet. Medlemsstaterna tillåts ha nedsatta momssatser på vissa varor, t.ex. på tidningar, tidskrifter och böcker. De flesta EU-stater, inklusive , utnyttjar den möjligheten för att uppmuntra läsande. Däremot måste tjänster beskattas enligt den generella momssatsen, som i är . Allt fler följer nyheter och läser böcker digitalt. Som regelverket ser ut nu innebär övergången från papper till skärm att momsen på tidningar, tidskrifter och böcker fyrdubblas, från i . Så förvandlas modernitet och den digitala möjligheten till ett problem för tidnings- och förlagsbranschen, och i förlängningen för journalistiken och den fria debatten. Flera medlemsstater arbetar aktivt för att övertyga övriga medlemsstater om vikten av teknikneutrala momsregler. En enig riksdag uttryckte i sitt yttrande om grönboken kring mervärdesskattens framtid (utl. 2010/11:SkU25) samma uppfattning. Regeringen har att även effektuera detta beslut, inte minst eftersom också har en digital agenda med ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattas av fler stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globaliseringen inte öppnar dörrar för skatteundandragande. Uppförandekoden för företagsbeskattningen har samma funktion. Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information om räntebetalningar mellan medlemsstaterna, vilket möjliggör beskattning av dessa räntebetalningar i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sin skatterättsliga hemvist. Vi menar att bör gå i spetsen för ett fullständigt informationsutbyte i skattefrågor och transparens i fråga om beskattningsbara tillgångar. Informationsutbytet ska ske spontant och inte enbart på anmodan. Det är viktigt att regeringen ser till att EU och går före i detta. Regeringen måste inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. ska fortlöpande hållas uppdaterad i sådana frågor. Utifrån både skatteuppbördsintressen och etiska utgångspunkter är det viktigt att kriminella organisationer, terrorister och diktatorer inte ska kunna gömma pengar i europeiska skatteparadis med nära förbindelser med Europeiska unionen. Regeringarna i EU:s medlemsstater och kommissionen har ett stort ansvar för att driva frågan att banksekretessen och skatteundanhållandet i de europeiska skatteflyktsparadisen upphör. måste slutligen inom både EU och verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna till att också få del av dolda tillgångar genom spontant informationsutbyte. Det finns en europeisk och internationell debatt kring de stora globala koncernernas skattebetalningar. har genom sin rapport and Profit Shifting redovisat sitt arbete med åtgärder för att komma till rätta med multinationella företags alltmer aggressiva skatteplanering. och forum för skatteadministration tänker redovisa en plan för konkreta åtgärder . Utöver själva åtgärderna ska även en tidsplan för att sätta i gång dem redovisas, och det ska anges vilka resurser och metoder som krävs för att implementera föreslagna åtgärder. G20 har tidigare också tagit upp frågan. G20-staternas finansministrar har vid sitt möte i välkomnat och uttalat att säkra skattebaser utgör en viktig del i arbetet för långsiktigt hållbara finanser. De är beredda att vidta åtgärder för att komma till rätta med skatteflykt och ser fram emot . har en alltför låg profil i dessa frågor. bör vara pådrivande och gå i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Förslagen från är en bra utgångspunkt. Det är viktigt för och andra välfärdsstater samt för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. bör verka för att skatteredovisningen i alla länder öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla länderna får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Det är den första förutsättningen för respektive land att bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut, och det är hög tid att ansluter sig. Ett begränsat sådant förslag förbereds nu inom EU för gruvindustrin, men det bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. Finansiella frågor, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 14, 15 och 24 samt avslår motion 2012/13:U12 yrkandena . åtaganden i den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) är en viktig fråga. Skapandet av krismekanismer för att hantera de ökade räntor som mött flera europeiska länder kan ha saknat rättsligt stöd i fördragen. Den finns anledning att ifrågasätta huruvida artikel 122 verkligen gav EU rätt att inrätta EFSM, oavsett om det var villkorat och tillfälligt. Mekanismerna borde inte ha antagits förrän en grundlig juridisk prövning gjorts. borde ha hänskjutit frågan till för en prövning av den rättsliga grunden för EFSM-förordningen. Om detta gjorts hade kunnat komma ifrån sitt borgensåtagande i EFSM. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar bör regeringen driva linjen att EFSM ska avskaffas. har i enlighet med den nuvarande förordningen och i enlighet med medlemskap i en formell och legal skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. har till skillnad från och inget formellt undantag från detta, varför måste förhålla sig till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje steg. är starkt negativa till att , i en eventuell framtid som euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. Det är otänkbart att låta någon annan än det svenska folkets valda företrädare förfoga över stora summor av vad som i grunden är svenska skattepengar. Det rimliga för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från att införa euron som valuta. Den europeiska planeringsterminen har utvecklats till ett av de starkaste styrmedel som EU har till sitt förfogande för att styra EU-ländernas interna politik. ser med oro på att den här utvecklingen får fortgå och på att fler politikområden plockas in under den europeiska planeringsterminen. Detta sker även under en demokratisk övervakning som endast är en chimär. I första hand bör det undersökas om kan gå ur samarbetet med den europeiska planeringsterminen. Fram till dess bör allt arbete inom ramen för den europeiska planeringsterminen ske i fördjupad dialog med . Framför allt bör de nationella reformprogrammen behandlas av i särskild ordning. Beskattning av finanssektorn, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkande 14. Vi anser att någon form av beskattning av finanssektorn är önskvärd. Finanskrisen har resulterat i stora kostnader för medborgare och statskassor runt om i världen. är finansbranschen underbeskattad, varför frågan om en bättre beskattning av finanssektorn är viktig även av detta skäl. Vi anser att en bred och helst global skatt på detta område är intressant. Den kan ge avsevärda belopp till budgetar runt om i världen, också i . Vi kan tänka oss att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive stat. Rättsliga och inrikes frågor, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkande 2. EU ska agera kraftfullt för att sätta stopp för alla former av människohandel. Vi vill därför se ett förstärkt samarbete mellan polis, tull och åklagare i EU. En viktig grund för att bekämpa människohandel för sexuella ändamål är att bekämpa prostitution. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster bekämpas minskar också människohandeln. Sambandet mellan människohandel och prostitution måste därför tydliggöras och erkännas. Vi anser att regeringen bör lyfta fram den svenska sexköpslagen som ett föredöme när det gäller att minska prostitutionen och att komma åt människohandeln för sexuella ändamål. Vidare föreslår vi att kravet på dubbel straffbarhet för sexköp tas bort i svensk lagstiftning så att sexköp i ett annat land ska kunna lagföras i även om det inte är kriminaliserat i det andra landet. Internationellt samarbete är helt avgörande för en framgångsrik narkotikapolitik. Det är därför viktigt att samordna våra insatser inom EU och även samarbetet med länder utanför EU. Det är särskilt viktigt att vi vidhåller vår restriktiva inställning till narkotika i Europasamarbetet och håller emot när starka krafter i många länder verkar för att legalisera olika former av narkotika. Vi vill också införa snabba och gemensamma profilanalyser av narkotika för att förhindra att nya syntetiska droger får fäste i . Asyl- och migrationspolitik, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkande 24 och avslår motion 2012/13:U13 yrkandena 4, 6, 12, 13 och 1618. Alla asylsökande ska garanteras en rättssäker och effektiv asylprövning i hela EU. För att det ska fungera krävs ett solidariskt ansvar av EU:s medlemsländer. När många europeiska länder driver en allt striktare migrationspolitik måste röst i EU vara än tydligare i fråga om kraven på ett gemensamt ansvarstagande och upprätthållande av internationella konventioner. Människor på flykt undan krig och förtryck ska inte mötas av stängda gränser utan av ett värdigt mottagande. Asyl- och migrationspolitik, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 4, 6, 12, 13 och 1618 samt avslår motion 2012/13:U12 yrkande 24. Viseringsfrihet ska bara gälla för medborgare i länder som är stabila rättsstater och har låg korruption och obetydliga problem med organiserad brottslighet och terrorism. Viseringsfriheten för medborgare från länder i bör därför avskaffas. När det gäller viseringsliberalisering kan det i sig vara positivt för t.ex. studenter, forskare och affärsmän att få ökade möjligheter till rörlighet. Partnerskap om ökad rörlighet och viseringsliberalisering ställer dock höga krav på partnerländerna att förhindra olaglig migration, kontrollera gränserna effektivt, garantera dokumentsäkerhet och bekämpa sådan organiserad brottslighet som människohandel och människosmuggling. Det är positivt att lyfter fram vikten av samarbete i dessa frågor. Utan garantier för att de ovanstående kraven verkligen uppfylls bör dock inte fler partnerskap för rörlighet eller viseringsliberaliseringar genomföras. Det finns en påtaglig risk för att problemen med organiserad brottslighet och olaglig migration, och det mänskliga lidande som detta innebär, kommer att öka. Det finns stora svårigheter med att ha en övergripande EU-strategi för migration som lämpar sig för alla medlemsländer. EU ska inte inverka på de enskilda staternas migrationspolitik. En sådan inverkan är en kränkning av svensk inrikespolitik. Vidare bör regeringen inte bara se de få positiva effekterna av migration utan även de negativa, för att därefter lyfta fram nettoeffekten av migration. EU ska inte styra medlemsländernas flyktingmottagande. När det gäller åtgärder mot olaglig invandring måste regeringen driva på för att ska innehålla en redovisning och inventering av konkreta åtgärder och effektiviseringar i arbetet mot olaglig invandring. Med regeringens handfallna politik kommer bidrag till handlingsplanen sannolikt att bli tämligen ringa. Regeringen bör erkänna och redovisa misslyckande med att upprätthålla ett fullgott gränsskydd och kräva att i sin nuvarande form ska avvecklas. Den illegala invandringen har ökat markant, och det har varit en anstormning av antalet s.k. papperslösa personer. Detta bidrar till en svart ekonomi och en orättvis lönekonkurrens. Dessa personer lever ofta utanför samhället, inte sällan som tiggare. Via viseringsfriheten och genom Schengens öppna inre gränser har tiotusentals personer, förvisso socialt och ekonomiskt utsatta men utan egentliga asylskäl, kommit till . Detta har lett till en ökad belastning på asylprocessen. Av alla asylansökningar i är enligt uppgift ogrundade ansökningar som tar enorma ekonomiska resurser i anspråk. Regeringen avstår återigen från att beskriva de negativa effekter medfört för och övriga medlemsländer. Det handlar om negativa effekter som får anses vara så graverande att varken det nuvarande eller kommissionens arbete kan anses vara något annat än ett misslyckande. Regeringen har tidigare erkänt att den organiserade brottsligheten brett ut sig i just till följd av Schengens svaga gränser. Vi har fått en anstormning av illegala invandrare, av vissa kallade papperslösa. Dessa individer bidrar i sin tur till en svart ekonomi genom svartarbete och utsätter därmed också hederliga medborgare och företag för en orättvis lönekonkurrens. Även vapen och narkotika från tredjeländer finner sin slutdestination här. Många gangsteruppgörelser med skjutvapen inblandade möjliggörs av illegala vapen som smugglats in i . Mycket av narkotikan i tillverkas i områden som och och förs in samma vägar som illegala invandrare dvs. där gränsskydd för tillfället är svagast. Sammanfattningsvis har Schengens uppluckrande av gränser medfört en inströmning av illegala invandrare, brottslighet, narkotika, vapen, ogrundade belastningar av asylprocessen, tiggeri och ökade utgifter för staten. Regeringen bör erkänna misslyckande i att upprätthålla ett fullgott gränsskydd. Vidare anser vi att regeringen bör redovisa hur detta misslyckade gränsskydd drabbat genom bl.a. de uppräknade formerna. Slutligen anser vi att i sin nuvarande form ska avvecklas eftersom gränsskyddet inte fungerar. Asyl och migrationspolitik, punkt 11 motiveringen (V) av (V). kan vi se resultatet av den harmonisering av flyktingpolitiken inom EU som startade med Amsterdamfördraget. EU har byggt murarna runt Fästning allt högre i stället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses vara uppenbart ogrundade. Systemet med minimiregler har inneburit en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerheten och behandlingen. Den har, i det stora hela, inte utnyttjat möjligheten för medlemsstaterna att behålla eller införa mer generösa bestämmelser. Förberedelserna för nästa etapp ett gemensamt asylsystem är långt gångna och systemet förväntas vara på plats . Genom Lissabonfördraget ska hela området för asyl- och invandringspolitik, yttre gränskontroller, villkor för inresa och bosättning, viseringar och uppehållstillstånd göras överstatligt. Den restriktivitet och militarisering som karakteriserat asyl- och invandringspolitiken riskerar därmed att eskalera ytterligare. De flesta direktivförslag från , som i sitt ursprungliga skick syftade till att tillförsäkra asylsökande och migranter minimirättigheter, har efter en utdragen behandling av och dess arbetsgrupper blivit tömda på nästan allt positivt innehåll. Däremot har man snabbt kunnat enas om att vidta repressiva åtgärder riktade mot flyktingar och migranter från tredjeländer. Det gäller förstärkta gränskontroller vid EU:s yttre gränser, hårda krav riktade mot de nya medlemsstaterna för att förhindra att flyktingar tar sig in i EU via dessa, steg mot en gemensam gränspolis för EU, hot mot tredjeländer för att tvinga dessa att ta emot inte bara egna medborgare utan även medborgare från andra tredjeländer och senast det repressiva återvändandedirektivet. Denna utveckling visar tydligt det olämpliga i att göra asylpolitiken till föremål för överstatliga beslut inom EU. Sysselsättning och socialpolitik, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkandena 4, 68 och 10 samt avslår motion 2012/13:U13 yrkandena 911 och 33. Ungdomsarbetslösheten utgör ett enormt hot mot unga. kom nya allvarliga siffror från om ungdomsarbetslösheten. I EU är av de unga arbetslösa.