bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — reformer som föreslås i denna proposition. Till detta kommer anslagsför- ändringar på 2014 som innebär en teknisk justering Anslagsökningarna uppgår sammanlagt till 12,6 miljarder kronor och anslagsminskningarna till (se tabell 8.10 s. 584 i budgetpropositionen .) 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2013/14:FiU1 Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livs- Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- Källa: Budgetpropositionen samt partimotionerna 2013/14:Fi308(S), 2013/14:Fi319(MP), 2013/14: Fi282(SD) och 2013/14:Fi254(V). 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Socialdemokraternas förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. Socialdemokraterna vill bl.a. öka anslagen för polisorganisationen och föreslår därför en högre ram för utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Socialdemokraterna föreslår en högre ram än regeringen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Bakom den ökade ramen ligger ett förslag om en riktad satsning till sjukvården i syfte att öka vårdkvaliteten genom en utökad personalstyrka. Socialdemokraterna föreslår även en högre ram för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funk- tionsnedsättning 2014 jämfört med regeringens ram. I den högre ramen ingår förslagen om högre tak och ersättningsnivå i sjukförsäkringen samt förslaget om att andra sjuklöneveckan i sjukförsäk- ringen slopas. Det är i huvudsak förslaget om höjt barnbidrag som leder till att förslaget till ram för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för famil- jer och barn är högre än regeringens förslag. Motionä- rerna vill avskaffa 15, vilket förklarar den något lägre ramen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Socialdemokraterna föreslår en högre ram 2014 än regeringen för utgiftsom- råde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Den högre ramen förklaras bl.a. av ökade medel på anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- tetsstöd samt på anslaget för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Förslag om utökade anslag för studiemedel innebär en utökad ram för utgiftsområde 15 Studiestöd med ca . Till följd av bl.a. satsningar på vuxenutbildning, fortbildning av lärare och universitets- utbildningen föreslår Socialdemokraterna en ram för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning som är högre än den ram som regeringen föreslår. En rad förslag till anslagsökningar under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, bl.a. ökat stöd till idrotten, innebär att ramen ökas med ca . Socialdemo- kraternas förslag om byggbonus för studentlägenheter innebär att den föreslagna ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj- ning och byggande samt konsumentpolitik är högre jämfört med regeringens ram 2014. Ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård höjs med ca 0, för att rymma för- slag om miljöbilsbonus och miljömålsinvesteringar. En anslagshöjning för att vidmakthålla statens infrastruktur innebär att ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer höjs med . Den högre ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv förklaras främst av satsningar på strategisk samverkan och på exportfrämjande verksamhet. Ramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är ca högre främst till följd av förslag om åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Enligt Socialdemokraternas budgetmotion genomförs förslag om änd- rade skatter och transfereringar neutralt för kommunsektorn. Ökningen av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna med 0,3 mil- jarder kronor är bl.a. en konsekvens av denna justering. förslag till utgiftsramar framgår av tabell 3.2. Miljöpar- tiet föreslår en något högre ram för utgiftsområde 1 än vad regeringen föreslår. De ökade anslagen på drygt 0,2 miljarder gäller bl.a. länsstyrelsernas miljöarbete. Ramen för utgiftsområde 2 Sam- hällsekonomi och finansförvaltning är närmare 0,5 miljarder högre , vilket bl.a. förklaras av ett anslag för kompensation till staten för höjda arbetsgivaravgifter. vill se ett visst ökat anslag för utgifts- område 4 Rättsväsendet jämfört med regeringens förslag. Nettoökningen på avser bl.a. resursförstärkningar till Kriminal- vården och brottsförebyggande arbete. För utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas en minskad budgetram med 1,6 miljar- der kronor . vill omfördela resurser där försvaret kan effektiviseras i syfte att kunna möta icke-militära hot som klimatanpass- ningsåtgärder. Ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökas med som en följd av att vill göra en minskad avräkning för utgifter som inte är godkända enligt . Ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utökas med bl.a. för att finansiera stimulansbi- drag och åtgärder inom äldrevården. Ramen för utgiftsområde 10 Ekono- misk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning är högre till följd av förslaget om slopat sjuklöneansvar och schablonersättning för sjuklön. Satsningar på s.k. arbetslivstrygghet innebär en förstärkt sjukpenning och höjda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäk- ringen. Ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslås bli högre främst till följd av för- slag om höjt underhållsstöd. Ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar med , vilket förklaras av Miljöpar- tiets omfattande jobb- och utbildningsprogram för unga och av höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen. För utgiftsområde 15 Studiestöd är ramen högre genom att vill utöka studielånen som en följd av satsningen på fler utbildningsplatser. satsning på skolan och den högre utbildningen beräknas öka ram för utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning med . vill också se fler platser i folkhögskolorna, vilket förklarar huvuddelen av ökningen av ramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid på sammanlagt . Sammantaget föreslås ramen öka med för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för att finansiera klimatarbete i fattiga länder och kli- matinvesteringar i kommuner samt åtgärder för att behålla värdefull natur. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Ramen för utgiftsområde 21 Energi ökar med närmare 0,6 miljarder, vilket främst utgörs av energieffektiviseringsåtgärder och stöd till gårdar som pro- ducerar biogas. vill avsätta mer än reger- ingen för utgiftsområde 22 Kommunikationer . En omprioriter- ing görs såtillvida att planerade vägprojekt i tas bort till förmån för omfattande infrastruktursatsningar på järnvägsunderhåll, regionala banor, spårvägar samt riktade cykelsatsningar. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslås få ökade anslag med , vilket främst avser åtgärder för landsbyg- dens struktur och miljö. När det gäller utgiftsområde 24 Näringsliv vill avsätta utöver regeringens förslag på en grön innovationsfond, riskkapitalsatsning och miljöteknik. Ramen för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås öka med jämfört med regeringens förslag. Till största delen avses höjda stats- bidrag i samband med bl.a. satsningar på förskolan, äldreomsorgen och utökade platser på komvux. Kommunerna får även ekonomisk kompensa- tion för de reformer som vill genomföra. förslag till utgiftsramar jämfört med regering- ens förslag framgår av tabell 3.2. Motionärerna lägger anslagsmedel på utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning bl.a. för att kom- pensera staten för effekter av ökade arbetsgivaravgifter, vilket förklarar att ramen är högre än i regeringens förslag. vill intensifi- era arbetet mot skattebortfall samt öka gränskontrollen och höjer ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution med ca . Utgiftsområde 5 Internationell samverkan får en viss sänkning av ramen bl.a. till följd av att motionärerna anser att en besparing kan göras på ansla- get för Östersjösamarbete. ökar anslagen inom utgifts- område 4 Rättsväsendet med ca jämfört med regeringens förslag. Ökade anslag till Försvarsmakten förklarar huvudsakli- gen att utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap är 3 miljar- der kronor högre än i regeringens förslag. Genom att anpassa biståndet till FN:s rekommenderade nivå på av BNP föreslår Sverigedemo- kraterna en ram för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som är lägre än regeringens ram 2014. har som mål att minska asyl- och anhöriginvandringen med sammantaget och föreslår att ramarna för utgiftsområdena 8 Migration och 13 Integration och jämställdhet minskas med 4 respektive jämfört med regeringens förslag till ramar 2014. På utgiftsområde 9 Hälso- vård, sjukvård och social omsorg föreslår en ram som är högre än regeringens förslag till ram. Bland reformerna finns en akut- och tillgänglighetsmiljard, ett ökat antal vårdplatser och ett återställt högkostnadsskydd. Förslag om höjd sjukpen- ning och ändringar i företagens sjuklöneansvar leder till att ramen för 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsätt- ning är ca 3 miljarder högre. Förslaget om höjd garantipension innebär att ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslås öka med jämfört med regeringens förslag. Sverigedemokra- terna föreslår att ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar med bl.a. som en följd av förslagen om höjt tak i a-kassan och om ett system med lärlingsplatser. I beräkningen av ramen för utgiftsområde 14 ligger även förslag om att slopa instegsjobben. Ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning ökas med , till följd av förslag om att skapa fler komvuxplatser, platser i och att öka lärartäthe- ten i den högre utbildningen. I samband med denna satsning utökas också ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård får en något högre ram till följd av ökade anslag för havs- och vattenmiljö i . Ökade anslag till upprustning, underhåll och drift av järnvägssystemet gör att ramen för utgiftsområde 22 höjs med . Utökade anslagsmedel till näringslivsutveckling och turism innebär en något högre ram för utgiftsområde 24 Näringsliv. Ramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel utökas med ca bl.a. till följd av kompensation för minskade anslag för EU:s landsbygdsprogram. Förslaget till ram för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner är sammantaget högre än regeringens förslag. kompenserar kommunerna för lägre inkomstskatter till följd av förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer. sänker bidra- gen till kommunerna till följd av en minskad invandring. förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens för- slag framgår av tabell 3.2. Motionärerna vill se en höjning av arbetsgivar- avgifterna för unga, vilket ökar lönekostnaderna för staten med , och ramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi höjs med motsvarande belopp. Ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet sänks något främst på grund av minskat anslag till Kriminalvården till följd av införandet av villkorad halvtidsfrigivning för förstagångsdömda. Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap föreslår Vänsterpar- tiet en sänkning av ramen med främst till följd av minskningar av anslagen för Försvarsmaktens insatser internatio- nellt, anskaffning av materiel och . Ökade anslag till biståndsverksamhet samt införandet av ett specifikt klimatbistånd innebär en ökad ram för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd med drygt 3 miljar- der kronor. Ramen för utgiftsområde 8 Migration föreslås öka till följd av ökade anslag för ersättningar för boendekostnader och offentligt biträde i utlänningsärenden. föreslår flera riktade statsbidrag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING för utgiftsområdet med . Ökningarna härleds främst till bidrag för läkemedelsförmånerna, bidrag till folkhälsa och sjukvård samt stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. misk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökas med 5,5 miljar- der kronor i förhållande till regeringens förslag. görs inom sjukpenning, aktivitets- och sjukersättningar och sjuklön för små- Anslaget för garantipension till ålderspension ökar med 1,2 miljar- der kronor, vilket leder till en motsvarande höjning av ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. om förstärkningar av föräldraförsäkringen och underhållsstödet uppgår till 1,1 respektive och innebär en ökad ram för utgiftsom- råde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn med 2,3 miljarder Ramen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet minskar något och är 0,3 miljarder lägre än regeringens förslag. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv höjs ramen med . Den största förändringen är höjningen av arbetslöshetsersättningen. terpartiet vill öka studiemedlen samt öka den andel av studiemedlen som utgörs av bidrag, vilket ökar kostnaderna. Ramen för utgiftsområde 15 Stu- diestöd höjs därför med . För utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning höjs ramen med främst till följd av förslag om förstärkningar av skola, förskola samt statligt stöd Flera mindre förslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund får till följd att ramen för utgiftsområdet höjs med föreslår ett investeringsstöd på 1 mil- jard kronor inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. De samlade förslagen inom utgifts- området innebär en ökad ram på . på ett klimatprogram på samt övriga förslag inom utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård leder till en ökad ram på 2,1 miljarder kronor inom området. För utgiftsområde 21 Energi höjs ramen med till följd av satsningar på energiforskning, energi- teknik och energieffektiviseringsprogram. Ramen för utgiftsområde 22 höjs med 7,9 miljarder. De stora förslagen rör investeringar i och underhåll av De samlade förslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel innebär att ramen höjs med . utgiftsområde 24 Näringsliv höjs ramen med främst till följd av satsningar på Näringslivsutveckling och då främst inrättandet av en miljöteknikfond. vill värdesäkra statsbidragen till kom- Detta tillsammans med flera andra reformer inom kommunsek- torn innebär en ökad ram inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med jämfört med regeringens förslag för 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 3.3 Övriga utgifter på statens budget Övriga budgetpåverkande utgiftsposter på statens budget är Anslagsbehåll- ningar, nettoutlåning samt Kassamässig korrigering. Anslagsbehållningar: Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden genom att spara anslag till efterföljande år eller låna av efterföljande års anslag (anslagskredit). Förskjutningar av detta slag redovisas som en beräkningspost som är gemensam för alla anslag och utgiftsområden: Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som har stor betydelse för budgetsaldot. Nettoutlåningen innehåller såväl löpande statlig verksamhet, t.ex. studielån, som tillfälliga poster, vilka beslu- tas med kort varsel och därför är svårprognostiserade. På grund av dessa engångseffekter varierar nettoutlåningen kraftigt . Kassamässig korrigering är en beräkningspost som är nödvändig för att budgetsaldot ska bli identiskt med statens lånebehov (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalning respektive anslags- avräkning sker olika år, dels om det förekommer transaktioner över stats- verkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betän- kandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 c Övriga utgifter på statens budget. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 6) att godkänner beräk- ningen av anslagsbehållningar . beräknar regeringen posten Minskning av anslagsbehållningar till –1,. Det innebär ett anslagssparande på , dvs. statens utgifter minskar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (punkt 10) att godkän- ner beräkningen av nettoutlåning till 14 miljar- der kronor 2014. har Riksgäldens nettoutlåning varit hög till följd av extraordinära insatser som gjorts med anledning av finanskri- sen, såsom lån för att stärka valutareserven och lån till länder med finansiella problem. nettoutlåning beräknas bli 2013, vilket nästan uteslutande förklaras av ökade lån till för att förstärka valutareserven. Sammantaget hade lånat upp via . Inget antagande om återbetalning av lånen görs i prognosen eftersom det 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING är oklart när återbetalningen kommer att ske. När lånen återbetalas blir net- toutlåningen i motsvarande grad lägre, vilket leder till ett förbättrat budget- saldo och en lägre statsskuld. 2014 förväntas nettoutlåningen uppgå till ca . Av beloppet utgör ny upplåning till , vilket sker till följd av en anpassning till budgetlagens bestämmelser som innebär att myndigheten ska ta upp lån även för kapitaliserade räntor för att få en överensstämmelse mellan sta- tens fordringar på studerande och dess upplåning. Den engångsvisa upplå- ningen om redovisas mot inkomsttitel och påverkar således nettoutlåning, men inte lånebehov eller budget- saldo. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 11) att godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen till . Socialdemokraternas, respektive bud- getalternativ innebär samtliga en avvikelse på Riksgäldens nettoutlåning jämfört med regeringens förslag, se tabell 3.2. Socialdemokraternas och respektive förslag om höjda stu- dielån innebär en ökning av Riksgäldens nettoutlåning med ca 1,8 miljar- der kronor 2014. vill fördubbla bankernas avgift till Stabilitetsfon- den för att påskynda återbetalningen till statskassan, vilket bedöms inbringa . Förslaget skulle minska nettoutlå- ningen lika mycket. Därutöver har förslag om höjda studielån som ökar nettoutlåningen med . Sammanta- get minskar Riksgäldens nettoutlåning med i Sverige- demokraternas förslag jämfört med i regeringens förslag. 3.4 Beräkningen av inkomsterna på statens budget De förslag som behandlas i detta avsnitt framgår inledningsvis i betänkan- det under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 d Beräkning av inkomsterna på statens budget. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 4) att godkänner beräk- ningen av budgetens inkomster . I tabell 3.3 framgår hur statsbud- getens inkomster fördelar sig på olika inkomsttitlar 2014. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Statens totala skatteinkomster (inkomsttitel ) beräknas uppgå till när- mare 2014, se tabell 3.3. En fortsatt återhållen utveckling av viktiga skattebaser leder till att de totala skatteintäkterna bedöms öka i en måttlig takt om både 2013 och 2014. I beräk- ningen av summorna för respektive inkomsttitel ingår de förslag och aviseringar om ändrade skatte- och avgiftsregler m.m. som föreslås i denna proposition. De skatteändringar som regeringen föreslår i denna proposition beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna brutto minskar med drygt 18 mil- jarder kronor 2014. De nya regeländringarna bedöms främst sänka inkoms- terna från direkta skatter på arbete, varav det förstärkta jobbskatteavdraget står för 2014. Övriga regeländringar som sänker inkoms- terna från skatt på arbete är bl.a. en sänkning av den statliga inkomstskat- ten genom att den nedre skiktgränsen höjs utöver den automatiska uppräkning som sker genom kopplingen till konsumentpriserna. Regeländ- ringen leder till att intäkterna från statlig inkomstskatt minskar med . Förslaget om sänkt skatt för pensionärer mins- kar skatteintäkterna med . Sistnämnda skat- tesänkning görs genom en höjning av det förhöjda grundavdraget, vilket leder till lägre intäkter från inkomstskatt. Intäkterna från skatt på kapital väntas öka något till följd av bl.a. de nya s.k. 3:12-reglerna. minskar förslaget om investeraravdrag kapitalskatterna med ca . Regeringens förslag om kvotplikt och beskattning av biodrivmedel beräknas öka skatteintäkterna från energiskatter med ca . Intäkterna från skatt på alkohol och tobak ökar med 2014 genom förslaget om höjd skatt på alkohol. Inkomsterna från statens verksamhet (inkomsttyp 2000) uppgår till samman- lagt 2014, se tabell 3.3. Inkomsterna beräknas minska genom regeringens förslag om att avskaffa arbetslöshetsavgiften med 2014, medan förslaget att avskaffa ersättnings- skyldigheten för polisens kostnader för ordningshållning beräknas minska inkomsterna marginellt med . Inkomsterna från statens verksamhet ökar 2014 till följd av en engångsin- betalning av medel för kapitaliserad ränta på studielån från Centrala studie- stödsnämnden om ca . Regeringen föreslår även ett stöd till yrkesintroduktionsanställningar som beräknas minska statens inkomster med 2014. Under Inkomsterna av försåld egendom (inkomsttyp 3000) redovisas för- säljningar av aktier i statliga bolag och annan statlig egendom. Baserat på ett beräkningstekniskt antagande beräknas dessa inkomster uppgå till 2014. 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING Under Återbetalning av lån (inkomsttyp 4000) redovisas bl.a. återbetal- ning av studiemedel (avser lån tagna ) och övriga lån. att antalet låntagare som återbetalat hela studieskulden ökar, minskar dessa Under Kalkylmässiga inkomster (inkomsttyp 5000) redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Under Bidrag m.m. från EU (inkomsttyp 6000) redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. Den största delen av inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet (inkomsttyp 7000) utgörs av statliga och kommunala myn- digheters kompensation för betald mervärdesskatt. I tabell 3.3 redovisas oppositionspartiernas förslag till inkomstberäkning för olika inkomsttyper i statsbudgeten. De direkta skatterna på arbete (inkomsttyp 1100) är högre än i regeringens förslag. Huvuddelen, ca , förkla- ras av att Socialdemokraterna avvisar förslaget om ett femte jobbskatteav- drag och höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt. jobbskatteavdraget trappas av från månadsinkomster och vara helt avskaffat vid månadsinkomster . satt håll går förslaget om ytterligare sänkt skatt för pensionärer som minskar de direkta skatterna på arbete med ca . indirekta skatterna på arbete (inkomsttyp 1200) är högre än i regeringens förslag. Detta förklaras i huvudsak av att motionä- rerna vill avskaffa halva nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga. Socialdemokraterna säger också nej till förslaget om sänkta egenavgifter, vilket ökar skatteintäkterna med jämfört med regering- Skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är lägre i Socialdemokraternas förslag till följd av att högre arbetsgivaravgif- ter slår igenom i lägre vinster hos företagen och därmed också lägre skatt Skatteintäkterna från konsumtion och insatsvaror (inkomsttyp 1400) är högre än i regeringens förslag. Huvuddelen förklaras av att motionärerna vill avskaffa den nedsatta restau- rang- och cateringmomsen som man anser har en mycket svag sysselsätt- ningseffekt som den gjort skattesystemet mindre likformigt. Därutöver ökar skatteintäkterna från energi- och miljöskatter samt skatt på 3 RAMBESLUTET 2014 – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING