bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Vidare görs en satsning på det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. delar uppfattningen att SciLifeLab bör bli ett forskningscentrum för nationell samverkan. Med styrkeområden, framför allt forskning med hjälp av register, longitudinella befolkningsstudier och biobanker, kan genom SciLifeLab få en konkurrensmässig fördel och skapa bra förutsättningar för den svenska forskningen. När det gäller frågan om att de nationella kvalitetsregistren bör komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling, konstaterar socialutskottet att en översyn av de nationella kvalitetsregistren Guldgruvan i hälso- och sjukvården Förslag till gemensam satsning 20112015 presenterades . tillsatte regeringen en nationell samordnare för utveckling av de nationella kvalitetsregistren. Arbetsformen var enligt socialutskottet framgångsrik och möjliggjorde att de förslag som lämnades i rapporten i hälso- och sjukvården på ett snabbt och effektivt sätt realiserades. Det gjordes bl.a. genom att regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg. Överenskommelsen är femårig och sträcker sig över åren 20122016. Satsningen har som mål att leda till ökad kvalitet på data i registren, bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbetet i vården, bättre tillgång till och användning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål, ökad öppenhet och tillgång till data även för patienter och i slutändan en bättre och mer jämlik vård. välkomnar de satsningar som görs på den kliniska forskningen. Förutsättningarna för att bedriva klinisk forskning har försämrats genom att utrymmet för sådan forskning inom sjukvården har minskat. Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för den kliniska forskningen. konstaterar att förhandlingar mellan regeringen och berörda sjukvårdshuvudmän om ett nytt avtal har inletts . Målet är att ett nytt avtal ska bidra till att långsiktigt säkra att den kliniska utbildningen av blivande läkare håller hög kvalitet, att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas och att universitetssjukvården stärks som en kvalitetsdrivande och innovativ faktor i utvecklingen av svensk sjukvård. När det gäller motionsyrkandet om att fler äldre kvinnor bör ingå i kliniska behandlingsstudier, kan socialutskottet konstatera att det redan finns sådana krav inom EU. lanserade Europeiska läkemedelsmyndigheten () en strategi för geriatrisk medicin. Syftet med strategin är att försäkra sig om att äldre personer får läkemedel som är av hög kvalitet och som på adekvata sätt har testats på och utvärderats för just den åldersgruppen. Motionsyrkandet är tillgodosett. Det som tas upp i övriga motionsyrkanden bedöms bli i huvudsak tillgodosett genom forskningspropositionens inriktning. anser att motionerna 2012/13:So357 (S) yrkande 3, 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena och 2012/13:Ub6 (S) yrkande 3436 bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S) och (FP). Forskning och innovation (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Medicinsk forskning och utveckling är en stor och viktig näringsgren för och har central betydelse för att vår hälso- och sjukvård ska kunna hålla högsta kvalitet. Om ska fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. En sammanhållen offentlig sjukvård är en förutsättning för forskningen inom livsvetenskap och för näringslivet inom Life Science-området. Det är nödvändigt att staten medverkar till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Ett samarbete mellan näringsliv, akademi och vård är vägen fram till denna tillväxt. Regeringen bör inrätta ett råd med alla inblandade parter som konkret kan reformera samarbetet. Vidare bör regeringen förtydliga sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning samt se till att forskning och utveckling finns med i avtal med annan utförare än sjukvårdshuvudmannen. Regeringen bör inleda samtal med företrädare för branschen och sjukvårdshuvudmännen för att utveckla strategier för kliniska prövningar av medicinsk teknik som kan bidra till att utveckla nya effektiva behandlingsmetoder. Det finns ett område där svensk hälso- och sjukvård och medicinsk forskning har unika konkurrensfördelar. Personnummer, heltäckande befolknings- och hälsodataregister samt av hög kvalitet ger förutsättningar att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning. Den satsning som sker på att utveckla kvalitetsregistren måste följas upp med det tydliga målet att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling. För att utveckla vård och omsorg i krävs generellt ett mycket större kunskapsunderlag när det gäller effekterna av olika handlingsalternativ. Därför behöver också satsa på den typen av forskning, s.k. health policy-forskning. Detta område är helt nytt för , det är bara Forum för Health Policy som sysslar med det. Denna verksamhet bör stödjas och utvecklas. Inom ramen för den svenska forskningspolitiken bör även en satsning göras på att utveckla en process för innovativa forskningsidéer. Ett forskningsstöd för att finansiera idéer skulle kunna bidra till att vårdforskningen gör nya genombrott som får betydelse för människors vardag. Slutligen anser vi att det finns en osäkerhet när det gäller mediciner och andra behandlingsmetoder för kvinnor . Enligt vår mening bör fler äldre kvinnor ingå i kliniska behandlingsstudier. Med det anförda anser vi att motionerna 2012/13:So357 (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 3436 bör tillstyrkas. Forskning och innovation (MP) (MP) anför: Att skapa förutsättningar för god hälsa hos hela befolkningen är en av de viktigaste uppgifter som samhället har. Hälsa är inte enbart ett ansvar för den enskilde. Forskning behövs för att tydliggöra kopplingen mellan miljöfaktorer och hälsa men också hur livsvillkor och levnadsförhållanden påverkar befolkningens hälsa. Regeringen fokuserar bara på livsstil i sin nuvarande politik. Propositionen fokuserar på medicin och hälsa och pekar ut vårdforskningen. Den hälsofrämjande forskningen bör vara bredare och ta upp hur livsmiljöer och socioekonomiska faktorer påverkar befolkningens hälsa lika väl som vårdforskning. Med forskning som grund kan politiken utveckla nya strategier för en förbättrad folkhälsoutveckling, globalt, nationellt och lokalt. Forskning behövs för att få ökad kunskap om kroppens sätt att fungera och om hur förebyggande åtgärder kan förhindra uppkomsten av eller påverka förloppet av sjukdomstillstånd. Det förebyggande perspektivet vad som skapar hälsa och ohälsa saknas i stor utsträckning i forskningspropositionen. vill därför se en bredare ansats kring de strategiska medicinska satsningarna i forskningspolitiken. Regeringen gör en stor satsning inom livsvetenskap, så kallad life science. Branschen är en av landets mest forskningsintensiva. Utveckling och produktion av läkemedel samt utveckling av medicinteknik och bioteknik är områden där redan står sig starkt. Framtiden för läkemedelsforskningen i bygger enligt min mening på en kombination av god grundforskning, spetsforskning och internationell excellens. Det finns ett brett samförstånd om att lärandeprocesser, kompetensförsörjning och partnerskap utgör den framtida grunden för välfärden. Staten bör göra mer för att stimulera ändamålsenliga mötesplatser så att ett ömsesidigt växelspel mellan praktiska erfarenheter och forskningsbaserade kunskaper åstadkoms. En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion. Slutligen anser jag att det finns en osäkerhet när det gäller mediciner och andra behandlingsmetoder för kvinnor . Enligt min mening bör fler äldre kvinnor ingå i kliniska behandlingsstudier. Med det anförda anser jag att motionerna 2012/13:So357 (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena bör tillstyrkas. Forskning och innovation (V) (V) anför: Medicinsk forskning och utveckling är en stor och viktig näringsgren för och har central betydelse för att vår hälso- och sjukvård ska kunna hålla högsta kvalitet. Om ska fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. En sammanhållen offentlig sjukvård är en förutsättning för forskningen inom livsvetenskap och för näringslivet inom Life Science-området. Det är nödvändigt att staten medverkar till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Ett samarbete mellan näringsliv, akademi och vård är vägen fram till denna tillväxt. Regeringen bör inrätta ett råd med alla inblandade parter som konkret kan reformera samarbetet. Vidare bör regeringen förtydliga sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning samt se till att forskning och utveckling finns med i avtal med annan utförare än sjukvårdshuvudmannen. Regeringen bör inleda samtal med företrädare för branschen och sjukvårdshuvudmännen för att utveckla strategier för kliniska prövningar av medicinsk teknik som kan bidra till att utveckla nya effektiva behandlingsmetoder. Det finns ett område där svensk hälso- och sjukvård och medicinsk forskning har unika konkurrensfördelar. Personnummer, heltäckande befolknings- och hälsodataregister samt av hög kvalitet ger förutsättningar att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning. Den satsning som sker på att utveckla kvalitetsregistren måste följas upp med det tydliga målet att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling. Slutligen anser jag att det finns en osäkerhet när det gäller mediciner och andra behandlingsmetoder för kvinnor . Enligt min mening bör fler äldre kvinnor ingå i kliniska behandlingsstudier. Med det anförda anser jag att motionerna 2012/13:So357 (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 3435 bör tillstyrkas. beslutade att ge bl.a. kulturutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens forskningsproposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) som remitterats till utbildningsutskottet, jämte eventuella motioner som väckts med anledning av propositionen. har beslutat att yttra sig över propositionen i de delar som berör kulturutskottets beredningsområde samt över motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 6 som väckts med anledning av propositionen. har inte någon annan uppfattning än vad som framförs av regeringen i propositionen i dessa frågor. Utskottet anser inte heller att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena bör därför avstyrkas. I yttrandet finns två avvikande meningar (SD). Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå Regeringen föreslår att sådan verksamhet som i högskolelagen (1992:1434) benämns konstnärligt utvecklingsarbete ska omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete, dvs. begreppet konstnärligt utvecklingsarbete ersätts i lagtexten med begreppet konstnärlig forskning. Ändringarna i högskolelagen föreslås träda i kraft . Regeringen gör i propositionen bedömningen att anslagen för forskning och forskarutbildning till , och bör öka med totalt för konstnärlig forskning och konstnärlig forskarutbildning 20132016. Därmed beräknas anslagsnivån för dessa tre universitet och högskolor bli högre 2016 än 2012. Bakgrunden till den aviserade ökningen av anslagsnivån är att regeringen anser att det är angeläget att stärka de konstnärliga forskningsmiljöer som har tillräckligt hög kvalitet. Regeringen gör vidare bedömningen att inriktningen bör vara att Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ska gå samman i en ny högskola . Detta skulle innebära att dessa högskolor upphör . Anslaget till dramatiska högskola bör enligt regeringen öka med 2013 och med ytterligare 2014 för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola. Sammanlagt bör fördelas till den planerade nya högskolan 2014. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att begreppet konstnärlig forskning måste definieras vetenskapligt och kunna utvärderas likt andra discipliner. motsätter sig därför den föreslagna ändringen i högskolelagen som innebär att begreppet konstnärlig forskning förs in i lagen. I motionen framförs att den definition av vetenskaplig forskning som återfinns på webbplats varken är en definition eller en målsättning och att man finner den otillräcklig och direkt ovetenskaplig. Innan man ändrar i högskolelagen måste man ha svar på vad exakt konstnärlig forskning är och vad målsättningen med forskningen är. I motionen anförs vidare att kvaliteten på forskningen inom övriga discipliner mäts genom antalet publiceringar och citeringar. Detta, menar man, kunde även vara en mätbar variabel för konstnärlig forskning. I motionen framförs vidare att motsätter sig den föreslagna anslagsökningen för konstnärlig forskning. Konstnärlig forskning tar sin utgångspunkt i den konstnärliga processen och verksamheten. Forskningen, som kan beröra alla konstarter, är ofta praktikbaserad. Resultatet från konstnärlig forskning redovisas vanligen i både gestaltande och skriftlig form. Forskningsfältet har funnits och utvecklas snabbt. I finns drygt 100 doktorander, närmare 50 disputerade och två nationella forskarskolor varav en inom design och en inom konstnärlig forskning. anslag till konstnärlig forskning och utveckling var 2011. I samband med högskolereform infördes konstnärligt utvecklingsarbete som det konstnärliga områdets motsvarighet till den vetenskapliga forskningen i högskolelagen. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det konstnärliga utvecklingsarbetet för det konstnärliga området är en parallell till forskning inom andra områden (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) anförde regeringen att konstnärligt utvecklingsarbete har kommit att ändra betydelse över åren och att en successiv övergång börjat ske från användandet av konstnärligt utvecklingsarbete till konstnärlig forskning. Utskottet konstaterar att en stor del av den verksamhet som tidigare bedrevs inom ramen för konstnärligt utvecklingsarbete beskrivs som konstnärlig forskning. Genom att föra in begreppet konstnärlig forskning i högskolelagen markerar man den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning. Utskottet konstaterar att metoder och hållningar i vetenskaplig forskning och konstnärlig forskning ofta är överlappande och att gränserna mellan vetenskaplig och konstnärlig forskning är flytande. Utskottet menar dock att det är viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får möjlighet att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. Utskottet erinrar också om att det, mellan universiteten och högskolorna, har utvecklats gemensamma synsätt och metoder för den konstnärliga forskningen. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att stärka de konstnärliga forskningsmiljöer som har tillräckligt hög kvalitet. Utskottet välkomnar regeringens förslag om höjda anslagsnivåer för detta ändamål. Vad gäller sammanslagningen av de tre konstnärliga högskolorna konstaterar utskottet att beslut om vilka statliga högskolor som ska finnas är underställt , enligt 2 kap. 1 § högskolelagen. Enligt vad regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16) inkom Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola till regeringen med en framställan om ett samgående fr.o.m. i syfte att skapa en stark konstnärlig forskningsmiljö i . Regeringen anför också att även ett samgående mellan andra konstnärliga högskolor i kan bli aktuellt med den planerade nya högskolan som grund. Utskottet anser att ett samgående måste initieras av berörda högskolor, vilket också har skett i det aktuella fallet. Utskottet delar regeringens bedömning om fördelarna med ett samgående mellan Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola. Ett sådant samgående skulle kunna skapa en god grund för en långsiktigt stark konstnärlig forskningsmiljö i och utgöra en gemensam mötesplats för de konstnärliga professionerna för utveckling av den konstnärliga forskningen. Utskottet anser att förslaget om att införa begreppet konstnärlig forskning i högskolelagen bör tillstyrkas av utbildningsutskottet och att motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör avstyrkas. Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet Regeringen lämnar inga förslag eller bedömningar i avsnittet. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att kulturarvsforskningen måste få ett större anslag. vill därför satsa ytterligare för och till en kulturarvsfond som ett led i långsiktiga strävan att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Utskottet konstaterar inledningsvis att forskningen inom kultur- och kulturarvsområdet omfattar inte bara kultur och kulturarv utan även frågor om bl.a. värderingar och förhållningssätt samt kulturens och kulturarvets roll, funktion och betydelse i samhället. Forskningen inom kultur- och kulturarvsområdet är utpräglat tvärvetenskaplig med anknytning till flera olika forskningsdiscipliner inom främst humaniora och samhällsvetenskap, men det kan också förekomma beröringspunkter till naturvetenskapliga och tekniska discipliner. Forskningsområdet öppnar också för samverkan mellan universitet och högskolor och institutioner inom kultur- och kulturarvssektorn. Forskningen har vidare stor betydelse för kunskapsuppbyggnaden och verksamhetsutvecklingen inom kultur- och kulturarvssektorn. Utskottet konstaterar vidare att institutionerna inom kulturområdet har en central roll i landets förvaltning, hantering och förmedling av kultur och kulturarv, men också för att utveckla kulturområdet i stort. Flera av institutionerna har en nationellt och internationellt stark profil inom sina verksamhetsområden. Genom att kulturarvsinstitutionernas forskning till stor del är knuten till samlingarna, blir deras roll som kunskapsuppbyggare och kunskapsbärare central och kan svårligen ersättas med andra aktörer. Inom ramen för arbetet med forskning och utveckling samverkar institutionerna med universitet och högskolor. Som exempel kan nämnas att internationella och nationella studenter tas emot för praktik och studier samt att myndigheternas personal undervisar vid olika lärosäten. Flera institutioner deltar också i internationella forskningssamarbeten, t.ex. inom ramen för EU. Staten ger inom utgiftsområde 17 stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultursektorn (anslaget 1:4). uppgår anslaget till . Medlen används bl.a. för projekt inom Statens kulturråds, de centrala museernas, , och och folkminnens ansvarområden. har i uppgift att bl.a. följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken. Även anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys används delvis för forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet. Utskottet vill understryka betydelsen av kultur- och kulturarvsforskningen för utvecklingen inom andra samhällsområden. Många viktiga samhällsutmaningar, t.ex. förändringar i klimat och demografi, kräver insatser inom kulturarvsforskning. Utskottet anser vidare att kulturen och kulturarvet utgör en viktig resurs för att gynna kreativitet i samhälls- och näringslivsutvecklingen och menar att det inom området finns stora behov av ytterligare forskning och utveckling. välkomnar därför ytterligare forskningsinsatser på detta område. Utskottet är emellertid inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 4 om ökade anslag till kulturarvsforskning utan anser att det bör avstyrkas av utbildningsutskottet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), Per (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (C). Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå (SD) (SD) anför: Jag motsätter mig inte av princip konstnärlig forskning, men att ändra högskolelagen innan begreppet konstnärlig forskning ens är ordentligt definierat anser jag vara oseriöst. Regeringen betonar själv i sin forskningsproposition den konstnärliga forskningens särart gentemot övrig forskning. På definieras begreppet konstnärlig forskning enligt följande: Konstnärlig forskning tar sin utgångspunkt i den konstnärliga processen och verksamheten. Forskningen, som kan beröra alla konstarter, är praktikbaserad och inkluderar en intellektuell reflektion för att utveckla ny kunskap. Resultatet från konstnärlig forskning redovisas vanligen i både gestaltande och skriftlig form. Detta är varken en definition eller en målsättning och jag finner den otillräcklig och direkt ovetenskaplig. Inom naturvetenskaperna innebär forskning att utöka våra kunskaper om den verklighet vi lever i och som omger oss, detta för att eventuellt kunna utnyttja denna verklighet till mänsklighetens fromma. Inom samhällsvetenskapliga ämnen utforskar vi hur samhället är uppbyggt, hur det fungerar och påverkar oss människor. Inom psykologi, medicin och beteendevetenskap forskar vi om människor för att lära oss mer om oss själva. Men vad exakt innebär konstnärlig forskning? Vad är det för kunskaper man vill avtäcka och vad exakt är målsättningen? Innan högskolelagen ändras måste dessa frågor besvaras, allt annat anser vi Sverigedemokrater är oseriöst. Inom forskning inom övriga discipliner mäts kvaliteten genom antalet publiceringar och citeringar. Detta kunde även vara en mätbar variabel för konstnärlig forskning. Vad jag nu anfört bör utbildningsutskottet föreslå att som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att utbildningsutskottet bör föreslå att bifaller motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 6. Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet (SD) (SD) anför: Regeringen satsar inom kultur och kulturarvsområdet. Detta är inte tillräckligt. Jag anser att kulturarvsforskning måste få ett större anslag och anser att ytterligare bör ställas till förfogande för och till en kulturarvsfond, bl.a. som ett led i långsiktiga strävan att stärka kärnan i den svenska kulturen och återupprätta en gemensam nationell identitet. Vad jag nu anfört bör utbildningsutskottet föreslå att som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att utbildningsutskottet bör föreslå att bifaller motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 4. har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över regeringens proposition 2012/13:30 Forskning och Innovation jämte eventuella motioner. Forskning och innovation inom trafikutskottets beredningsområde intar en strategisk betydelse för att uppnå såväl de transportpolitiska som it-politiska målen, vilket bidrar till ökad livskvalitet för medborgarna och förbättrade möjligheter till deltagande i samhällsutvecklingen. berörs inte direkt av de förslag till riksdagsbeslut som utbildningsutskottet har att hantera i detta ärende. Dock ser trafikutskottet det som angeläget att ges möjlighet till en samlad bedömning av utgångspunkter, förutsättningar och mål för forskning.