bet · H001JuU13 · 2013-02-21 00:00:00 — 2012/13:JuU13 Unga lagöverträdare I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. De behandlade yrkandena rör unga lagöverträdare och tar bl.a. upp frågor om brottsförebyggande arbete, utredningen av brott där unga är inblandade och påföljder för unga lagöverträdare. Av dessa yrkanden behandlas tio förenklat, eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns nio reservationer (S, MP, SD, V) och ett särskilt yttrande (S, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2011/12:So299 av (FP), 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 17 och 2012/13:Ju353 av (KD). Reservation 1 (MP) Brottsförebyggande rådets (Brå) arbete 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 2 (MP) 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 3 (S, MP, V) 2011/12:Ju319 av (KD). 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 19 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 4 (S, V) Barnahus för utredning av brott 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 5 (MP) 2012/13:Ju311 av (SD). Reservation 6 (SD) 2012/13:Ju356 av (M) och 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8. Reservation 7 (MP) 2011/12:Ju379 av (SD), 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2012/13:Ju250 av (SD). Reservation 8 (SD) 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 13. Reservation 9 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (V) och (M). I betänkandet behandlas ett tjugotal motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. De behandlade yrkandena handlar om unga lagöverträdare och tar upp frågor om brottsförebyggande arbete, utredning av brott där unga är inblandade, sänkt straffmyndighetsålder för unga lagöverträdare, prövningen av grova våldsbrott utförda av unga, påföljder för unga lagöverträdare och gallring av uppgifter i belastningsregistret. Av yrkandena behandlas tio förenklat, eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motioner om bl.a. uppdrag till polisen att samarbeta med ideella föreningar i det brottsförebyggande arbetet och om åtgärder för att stävja ungdomsfylleri och våld i offentliga miljöer. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (MP). Flera motioner behandlar polisens brottsförebyggande arbete bland ungdomar. I kommittémotion 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 17 begärs att polismyndigheterna i varje kommun ska ges i uppdrag att inleda samarbete med ideella föreningar om brottsförebyggande lokalt arbete med inriktning på barn i riskzonen. I motion 2011/12:So299 av (FP) yrkas att polisen som huvudregel bör informeras när en kommun fattar beslut om en placering i ett familjehem i en kommun och placeringen gäller en ung person som varit dömd för eller misstänkt för brott. En direkt information till polisen underlättar enligt motionären ett progressivt förebyggande arbete för poliser i yttre tjänst. I motion 2012/13:Ju353 av (KD) begärs att Kronobergsmodellen, som är en polisiär arbetsmetod som används för att förebygga våld i offentlig miljö, ska genomföras i hela landet. I kommittémotion 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkande 5 begärs att (Brå) ska ges i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor i ta fram vetenskapliga metoder för att minska unga mäns brottslighet. Motionärerna vill att dessa metoder sedan ska spridas till de olika socialtjänsterna. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4) anför regeringen följande (s. 17). Ju tidigare och tydligare samhället vidtar åtgärder när unga är på väg i fel riktning desto större är möjligheten att bryta den negativa utvecklingen. Dessa möjligheter måste samhället ta tillvara. Få uppgifter är mer angelägna än att förebygga brott och minimera återfall i brott bland unga. Med tidiga och tydliga åtgärder har vi möjlighet att motverka morgondagens problem. En allt mer utvecklad samverkan När unga fastnar i kriminalitet är det ofta en del av en större problembild med exempelvis ogiltig frånvaro från skolan och missbruk av alkohol eller narkotika. Missbruket bland ungdomar måste motverkas så tydligt och tidigt som möjligt. Därför kommer krafttag tas mot missbruket av alkohol och narkotika bland ungdomar. Det är viktigt att de aktörer som möter och identifierar ungdomar med olika problem, som exempelvis polis, skola, socialtjänst och ideella organisationer, samordnar sina insatser. I syfte att underlätta samarbetet mellan Polisen och har regeringen föreslagit att det införs en sekretessbrytande bestämmelse som ska underlätta informationsutbytet mellan dem i arbetet med att förebygga ungdomsbrott. Ungdomar som befinner sig i miljöer som innebär en överhängande och allvarlig risk för deras hälsa och utveckling behöver få hjälp att bryta situationen. Regeringen har föreslagit ett förtydligande av Polisens möjligheter att omhänderta ungdomar som befinner sig i uppenbart skadliga miljöer. gäller en ny sekretessbrytande bestämmelse som innebär att en uppgift vilken rör en enskild som inte fyllt i vissa fall ska kunna lämnas från till polisen utan hinder av sekretess. En uppgift ska få lämnas under förutsättning att det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den unge kommer att utöva brottslig verksamhet och uppgiften kan antas bidra till att förhindra detta samt att det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den unge eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Bestämmelsen omfattar inte uppgifter som avser misstankar om att den unge har begått ett visst konkret brott. gäller också en lagändring som innebär ett förtydligande av polisens möjligheter att omhänderta ungdomar som befinner sig i uppenbart skadliga miljöer (prop. 2011/12:171, bet. 2012/13:JuU5, rskr. 2012/13:60). I årets budgetproposition (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4) anför regeringen även följande (s. 17). För ungdomar vars negativa utveckling har gått så långt att de bedöms ha en allvarlig risk för fortsatt kriminalitet behöver samhället agera med kraft. Ett enda misslyckande innebär stort mänskligt lidande och stora kostnader för samhället. Det är också bland dessa ungdomar som den organiserade brottsligheten har sin rekryteringsbas. I syfte att förstärka insatserna kring denna grupp har regeringen inrättat en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper. Dessa finns på 12 orter runt om i landet. Arbetet går ut på att stärka och samordna hela det sociala skyddsnätet kring den unge i skolan, på arbetet och . Pilotverksamheten ska också ge svar på vilka hinder, rättsliga eller andra, som finns för att samhället bättre och mer samordnat ska kunna hjälpa ungdomar som är i riskzonen. En annan viktig del av arbetet handlar om att stödja unga som vill lämna kriminella gäng. pågår en utvärdering av verksamheten inom ramen för sociala insatsgrupper och utifrån denna kommer det fortsatta arbetet att kunna utvecklas. Regeringen avser att förstärka insatserna kring dessa ungdomar. I regleringsbrev för och även för avseende och övriga myndigheter inom polisorganisationen ungdomsbrottslighet ska bekämpas med tidiga och tydliga åtgärder. Även fall där unga personer är brottsoffer ska hanteras med särskild skyndsamhet. ska redovisa vilka fortsatta insatser som har gjorts för att höja effektiviteten och kvaliteten i ärenden där ungdomar och barn är inblandade, antingen som brottsmisstänkta eller brottsoffer. I polisens planeringsförutsättningar för 20132015 anges att ungdomars brottslighet ska vara i fokus. Där anges att tidiga och tydliga insatser mot ungdomars brottslighet motverkar allvarlig kriminalitet . Polisen ska utreda ungdomsbrott snabbare och utveckla förmågan att tillsammans med andra samhällsaktörer identifiera ungdomar som riskerar att hamna i en kriminell bana och göra insatser för dem. Som mål anges att polisen ska utveckla förmågan att identifiera ungdomar som riskerar att hamna i en vanekriminell livsstil. Kriminella beteenden ska avbrytas och nyrekrytering till kriminella nätverk förhindras (Polisens mål och prioriteringar 20132015). Polisen redovisade uppdraget om sociala insatsgrupper till regeringen i rapporten , i vilken bl.a. följande uppges. Ett projekt som detta med sociala insatsgrupper ställer stora krav på de delaktiga myndigheterna och då framför allt på . Av utvärderingen framgår att projektet på vissa ställen har skapat samarbeten som inte fanns och på andra ställen har det stärkt redan befintliga samarbeten. Många som arbetar med sociala insatsgrupper har uttryckt att arbetssättet är bra och ger goda förutsättningar för bra samverkan kring individer. Av utvärderingen framgår också att flera individer minskat eller totalt upphört med sina kriminella aktiviteter de haft stöd från en social insatsgrupp. finner detta vara ett tungt vägande skäl att fortsätta arbetet med att utveckla arbetsmetoden sociala insatsgrupper. Det är viktigt att det sker under ledning av rätt myndighet eller aktör, för att säkerställa kompetens, effektivitet och mandat (Sociala insatsgrupper, Redovisning av regeringsuppdrag, Polisen, s. 7). Kronobergsmodellen är en arbetsmetod som syftar till att göra det svårare och mindre lockande för ungdomar att dricka alkohol ute på stan. Den ena delen av arbetet är riktat mot ungdomarna själva och den andra delen mot langare. I förlängningen är målet att minska ungdomsvåldet i offentliga miljöer. Polisen ska ingripa mot ungdomar i offentliga miljöer som är berusade eller bär på alkohol och hälla ut all alkohol för ungdomar . Om personen är kontaktar polisen föräldrarna och ber dem hämta sina barn. Om föräldrarna eller någon annan inte gör det kan polisen kontakta . Polisen samarbetar med myndigheter och andra lokala aktörer, t.ex. åklagaren och Systembolaget. Kronobergsmodellen utvecklades av polisen i . Där hade polisen haft problem med olika fall av misshandel och skadegörelse med berusade ungdomar inblandade. Modellen består till stor del av välkända polisiära åtgärder. Det speciella med modellen är att arbetet med ungdomarna är mer strukturerat än tidigare och att polisen satsar på att utreda langningsbrott mer strategiskt. testades metoden på sju platser i landet, och (Brå) har gjort en utvärdering av försöket (Rapport 2009:5). Den visar att på de ställen där polisen arbetade systematiskt enligt modellen minskade våldsbrotten. har uppgett att Kronobergsmodellen är en metod som finns och används i hela landet. har meddelat följande. Brås främsta uppgift är att ta fram och sprida kunskap om brottslighet, brottsförebyggande arbete och rättsväsendets reaktioner på brott. När det gäller ungas brottslighet bidrar Brå till att förbättra kunskapen om denna bl.a. genom produktionen av den officiella kriminalstatistiken, Nationella trygghetsundersökningen och Skolundersökningen om brott. Brå har också arbetat med bl.a. kunskapsunderlag och utvärderingar av brottsförebyggande verksamheter och reformer kopplade till ungas brottslighet. Ett exempel på en nu pågående studie som delvis rör unga män som begår brott är ett projekt om systematiskt platsbaserat polisarbete mot personrån, bostadsinbrott och våld på allmän plats. Brå är även involverade i arbetet med att utveckla det brottsförebyggande samarbetet på lokal nivå inom ramen för de samverkansöverenskommelser som träffas mellan polis och många av landets kommuner, och som i många fall tar upp ungdomsbrottslighet. Att ta fram metoder för ett effektivt arbete för att förhindra att unga män begår brott kräver även insatser från andra aktörer, både inom och utom rättsväsendet. Sådant arbete pågår också bland annat på universitet och högskolor, inom polisen och på det sociala området. På anges bl.a. att en viktig del i ett strategiskt brottsförebyggande arbete är samverkan mellan polis och kommun. har denna samverkan börjat formaliseras och struktureras genom s.k. samverkansöverenskommelser. Arbetet med samverkansöverenskommelserna tog sin början 2008 då gav ut en nationell handlingsplan för samverkan mellan polis och kommun (PoA-480-5788/06). Bakgrunden till detta initiativ var bl.a. att man ville betona vikten av en lokalt förankrad polis. som nationella handlingsplan gavs ut började nämnda styrelse, Kommuner och Landsting och Brå följa samverkan mellan kommun och polis på fyra orter i landet där de arbetade i enlighet med handlingsplanen. Syftet var att identifiera och konkretisera samverkansprocessens delmoment. Arbetet resulterade i handboken i lokalt brottsförebyggande arbete som publicerades . har meddelat att i många samverkansprojekt runt om i landet ingår polisen, kommunen, många ideella föreningar och det lokala näringslivet. De brottsförebyggande insatserna mot unga lagöverträdare är även fortsättningsvis en utmaning för rättsväsendet. För att dessa insatser ska bli tidiga, tydliga och heltäckande samt konsekventa ställs det stora krav på samordning mellan olika aktörer. Som framgår ovan samarbetar också polis, skola, socialtjänst och näringsliv för att förebygga brott och öka tryggheten. Även många ideella organisationer på lokal nivå bidrar aktivt i det brottsförebyggande arbetet. Dessutom pågår inom Brå arbete med att ta fram och sprida kunskap om brottslighet, brottsförebyggande arbete och rättsväsendets reaktioner på brott, inte minst när det gäller unga lagöverträdare. gäller en sekretessbrytande bestämmelse som underlättar informationsutbyte mellan myndigheterna i arbetet med att förebygga ungdomsbrott. Vidare har ett förtydligande gjorts av polisens möjligheter att omhänderta ungdomar som befinner sig i uppenbart skadliga miljöer (se prop. 2011/12:171, bet. 2012/13:JuU5, rskr. 2012/13:JuU5). Det kan i sammanhanget även nämnas att polisens brottsförebyggande arbete har stärkts genom ökade synlighet och tillgänglighet (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4 s. 22 och 26) och att polisens arbete med att utveckla metoder för den brottsförebyggande verksamheten har fortsatt . Utskottet vill i det sammanhanget understryka vikten av att det brottsförebyggande arbetet sker på lokal nivå av dem som bäst känner till de problem som finns i närområdet. Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår bl.a. inom polisen och Brå, och den samverkan som sker på området, ser utskottet inte skäl för de initiativ som efterfrågas i motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden om att handläggningstiderna för ungdomsbrott måste bli kortare. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I kommittémotion 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 17 begär motionärerna att handläggningstiden vad gäller brott som begåtts av unga förkortas. Motionärerna anför att när unga begått brott är det viktigt att samhället agerar snabbt så att det blir tydligt för de unga att det är fel att begå brott. Samma yrkande framförs i kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 3. Av 4 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, framgår att en förundersökning mot den som inte har fyllt och som gäller brott på vilket fängelse kan följa ska bedrivas med särskild skyndsamhet. Förundersökningen ska avslutas och beslut i åtalsfrågan fattas så snart det kan ske och senast för delgivning av brottsmisstanke. Den nämnda tidsfristen får överskridas endast om det är nödvändigt med hänsyn till att den misstänkte ska delta i medling enligt lagen (2002:445) om medling med anledning av brott eller med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter. Enligt 18 § första stycket LUL gäller att den unge ska underrättas om beslut om åtalsunderlåtelse vid ett personligt sammanträffande med åklagaren efter det att beslutet fattats. I 29 § LUL anges att mål mot den som inte har fyllt alltid ska behandlas skyndsamt. Vid beredningen av allmänna motioner om unga lagöverträdare föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen borde återkomma till med ett förslag om snabbare rättslig prövning av ungdomsbrott (bet. 2010/11:JuU12). biföll utskottets förslag (rskr. 2010/11:175). Regeringen anför i årets budgetproposition (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4) bl.a. följande om det tillkännagivande som lämnade (s. 31 f.). rekommenderade i sin granskning Hanteringen av unga lagöverträdare en utdragen process regeringen att slå fast i myndigheternas instruktioner eller regleringsbrev att särskild skyndsamhet gäller för hantering av ärenden avseende unga lagöverträdare och se till att myndigheterna följer upp att detta mål uppfylls. Vidare att borde ges i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att förbättra kvaliteten i yttranden samt förbättra samverkan mellan och polis och åklagare. Regeringen ställer, , i regleringsbreven krav på och att redovisa i vilken utsträckning de lagstadgade fristerna avseende unga lagöverträdare har hållits och redovisa vilka åtgärder myndigheterna vidtagit för att korta genomströmningstiderna i dessa ärenden. Polisen och har fortsatt utvecklingsarbetet för att förbättra kvaliteten och bekämpningen av ungdomsbrott. Polisen har inrättat en nationell samordningsgrupp för ungdomsfrågor. Syftet är att identifiera frågor som behöver hanteras på ett nationellt enhetligt sätt. Antalet åklagare som enbart arbetar med ungdomsärenden har ökat. Åtgärder har vidtagits för att förbättra samverkan mellan , , och Domstolar i syfte att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning. Handläggningstiderna har minskat under en följd av år. Den lagstadgade fristen har hållits i högre grad , jämfört med . Regeringen kommer att fortsätta följa myndigheternas arbete på området. kan polismyndigheter leda förundersökningar mot unga lagöverträdare i fler fall . Då upphävdes den särreglering om förundersökningsledarskap i ungdomsbrottsärenden som funnits i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare och i stället gäller regler om fördelning av förundersökningsledarskap mellan polis och åklagare. Ändringen innebär dels att handläggningstiderna för ungdomsärenden kan förkortas ytterligare eftersom det behövs färre kontakter mellan åklagare och polis, dels att åklagare får större möjlighet att utöva ett effektivt ledarskap i de förundersökningar som kräver särskild åklagarkompetens. lämnade slutrapporten hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet (RiR 2011:27). Regeringen behandlade skrivelsen i om att hantera brottmål effektivt en utmaning för regeringen och rättsväsendet (skr. 2011/12:135, bet. 2012/13:JuU2). Slutrapporten redovisar den granskning som skett inom ramen för strategin Rättsväsendets samlade effektivitet. Inom ramen för den strategin har granskat effektiviteten i rättsväsendet och specifikt brottmålsprocessen. I granskningen ingår rapporten av unga lagöverträdare en utdragen process (RiR 2009:12). I den nämnda slutrapporten (RiR 2011:27) anför att rättsväsendets myndigheter inte lever upp till lagens krav på skyndsamhet i ungdomsärenden (4 och 18 §§ LUL). Enligt granskning överskreds de två lagstadgade tidsfristerna om i stor utsträckning i av fallen (s. 65). I årets budgetproposition (prop. 2012/13:1 utg.omr. 4) anges även bl.a. följande (s. 17). När ungdomar är inblandade i brott är det särskilt viktigt med en snabb reaktion från samhället. Kopplingen mellan brottet och påföljden måste vara tydlig. En snabb handläggning har också betydelse för möjligheten att klara upp brotten. Även om rättsväsendets handläggning av ungdomsärenden har snabbats upp krävs fortsatta förbättringar. Regeringen gör nu en satsning för att ge myndigheterna goda möjligheter till förbättringar på området. Ett uppdrag planeras för att se över de lagstadgade tidsfristerna som gäller när barn och unga är misstänkta eller målsägande. har meddelat att regeringen gav en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att ta ställning till hur de tidsfrister som gäller förundersökningar när barn är inblandade som misstänkta eller som målsägande ska vara utformade (Ju2012/6968/P). Utredaren ska särskilt överväga förutsättningarna för att samordna tidsfristerna under förundersökningen. Utredaren ska också överväga om ett skyndsamhetskrav ska införas i domstol i vissa brottmål i fall där målsäganden är . Uppdraget ska redovisas . Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa de åtgärder som vidtagits för att förstärka och effektivisera handläggningen i ärenden där ungdomar och barn är inblandade antingen som brottsmisstänkta eller brottsoffer. Av redovisningen ska framgå i vilken utsträckning de lagstadgade tidsfrister som gäller i dessa ärenden har hållits. Av redovisningen ska också framgå hur samverkan och samordning med polis fungerar. beslutade om en nationell åtgärdsplan (strategi) för riktade insatser mot ungdomsbrott. I åtgärdsplanen presenteras förslag till åtgärder vars syfte är att minska den sammanlagda handläggningstiden från brott till lagföring (Ungdomsbrott några framgångsfaktorer, ). Av årsredovisning framgår bl.a. följande. har ett antal åtgärder vidtagits i enlighet med åtgärdsplanen för riktade insatser mot ungdomsbrott. Antalet åklagare som endast arbetar med ungdomsärenden har ökat på några kammare, liksom det totala antalet åklagare som handlägger denna typ av ärenden. Arbetsrutinerna har utvecklats, bl.a. genom ökat administrativt stöd till ungdomsåklagarna. Det innebär att åklagarna kan lägga mer tid på förundersökningsledning. Ett flertal kammare har vidtagit åtgärder för att förbättra samverkan med polis, socialtjänst och domstol i syfte att bl.a. uppnå en mer enhetlig rättstillämpning. Bevakningsrutiner för ungdomsärenden har införts. har även nätverksträffar genomförts för att bl.a. utbyta erfarenheter mellan kamrarna. För att ge kamrarna ytterligare stöd för att genomföra ungdomsstrategin, har myndigheten tagit fram rekommendationer och exempel på hur arbetet med ungdomsbrott kan organiseras samt förslag på arbetsmetoder som bör användas. Myndigheten har också genomfört utbildning både för administrativ personal och ungdomsåklagare, med syfte att förbättra kvaliteten i arbetet med unga lagöverträdare och skapa större enhetlighet i ärendehanteringen (s. 35). I en rapport från , Ungdomsbrott några framgångsfaktorer, lämnad , identifieras ett antal faktorer som är av särskild betydelse för en framgångsrik hantering av ungdomsärenden. Bland annat nämns att särskilt utpekade ungdomsteam med fredade åklagare är en förutsättning för en aktiv förundersökning. regleringsbrev för anges bl.a. att ungdomsbrottslighet ska bekämpas med tidiga och tydliga åtgärder. ska redovisa vilket fortsatt arbete som bedrivs för att hålla hög effektivitet och kvalitet i ärenden där ungdomar och barn är inblandade, antingen som brottsmisstänkta eller som brottsoffer. Av redovisningen ska framgå i vilken utsträckning de lagstadgade tidsfrister som gäller i sådana ärenden hållits. ska också göra bedömning av vad polisens vidgade befogenheter att leda förundersökningar i ungdomsärenden har inneburit för effektiviteten och kvaliteten i handläggningen av ungdomsbrott. Dessutom ska bedöma hur polismyndigheterna har lyckats säkerställa god polisiär förundersökningskompetens i handläggningen av dessa ärenden. Av polisens senaste årsredovisning (2011) framgår att i polisens planeringsförutsättningar för perioden 20122014 är ungdomars brottslighet ett av de nationella målen. Det anges även att kravet som riktas till polismyndigheterna är att ärenden där ungdomar är gärningspersoner ska prioriteras och att åtgärder ska vidtas för att säkerställa att de lagstadgade tidsfristerna inte överskrids.