bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — Utskottet utgår från att detta skapar förutsättningar för en vidareutvecklad samverkan mellan förskolor och folkbibliotek. Utskottet avstyrker motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 1 och 2013/14:Kr7 (S) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att Kungl. ska få i uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot lagen när det gäller att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek, om att alla skolhuvudmän ska sträva efter att skolbiblioteken ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier samt om lagförslag som innebär att samtliga skolbibliotek ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. Jämför reservationerna 7 (S), 8 (MP) och 9 (V). I 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) finns krav på att samtliga elever inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till bibliotek. Regeringen hänvisar i propositionen till undersökningar som anger att bemannade skolbibliotek enligt såväl internationell som svensk forskning har visat sig ha positiva effekter på ungas läsvanor och läsförmåga. Flera av utvärderingarna pekar på att elever i skolor med skolbibliotek med utbildade bibliotekarier har mellan resultat i standardiserade lästest än elever i skolor med sämre biblioteksresurser. Regeringens bedömning är därför att skolbiblioteken spelar en betydelsefull roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. För att skolbibliotek på bästa sätt ska kunna fungera som en pedagogisk resurs i lärandet och bidra till att främja elevernas intresse för läsning bör skolbiblioteken vara bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Flera av remissinstanserna, t.ex. , Nationella skolbiblioteksgruppen och , ansåg att det borde införas ett lagreglerat krav på bemannade skolbibliotek. föreslog att det i skolförordningen (2011:185) och i gymnasieförordningen (2010:2039) skulle införas bestämmelser som anger att huvudmännen ska sträva efter att skolbiblioteken är bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Regeringen anser dock att frågan om hur skolbibliotek bemannas är en fråga för skolans huvudmän. Regeringens bedömning är att skolbibliotekens bemanning ska kunna anordnas på olika sätt beroende på lokala förutsättningar. En liten skola på landsbygden har andra förutsättningar och andra behov än en stor skola i en större stad. Regeringen avser därför inte att gå vidare med utredningens förslag om ändringar i skolförordningen och i gymnasieförordningen. Regeringen menar dock att samarbetet mellan olika skolor och mellan skolor och folkbibliotek bör kunna öka. i m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Kr7 yrkande 6 att Kungl. får i uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att inga skolhuvudmän bryter mot lagen i fråga om att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. I samma motions yrkande 7 anförs att för att höja kvaliteten ska skolans huvudmän sträva efter att skolbiblioteken ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. I motionen konstateras att den nya bibliotekslagen inte nämner skolbibliotekarier, och inte heller föreslår man att de skolbibliotek som enligt lag ska finnas ska vara bemannade. I motion 2013/14:Kr8 yrkande 2 understryker och (båda MP) att skolbiblioteken är viktiga när det gäller att främja läsandet både i och i vuxenutbildningen. I skolbiblioteket behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Därför bör det i skollagen formuleras krav på att alla skolbibliotek också måste ha utbildade bibliotekarier. På så vis blir skolbiblioteken ett forum för eleverna att stärka sin läsning, och de får också möjlighet att med hjälp av bibliotekarien utveckla förmågan att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. (SD) begär i motion 2013/14:Kr6 yrkande 3 ett tillkännagivande om att lagstifta om att varje skola ska ha ett skolbibliotek bemannat med kvalificerad personal för att öka läsresultaten i skolan. I kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 2 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att samtliga skolbibliotek ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. Motionärerna menar att bra skolbibliotek med utbildade bibliotekarier är en viktig förutsättning för att säkra en god tillgänglighet och en jämbördig kvalitativ ingång till litteratur och läsande för landets unga. Bestämmelsen om skolbibliotek finns i 2 kap. 36 § skollagen. Enligt bestämmelsen ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Med skolbibliotek avses enligt förarbetena en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande (prop. 2009/10:165 s. 284). Tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Läroplanerna tar upp skolans ansvar som en del av rektorns ansvar. Skolinspektionen är den ansvariga statliga tillsynsmyndigheten för verksamhet som bedrivs enligt skollagen. har i ett yttrande till kulturutskottet över bl.a. yrkanden om att närmare reglera skolbibliotekens verksamhet anfört följande (yttr. 2013/14:UbU2y): har tidigare framfört uppfattningen att tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola (yttr. 2012/13:UbU4y). Enligt förarbetena kan en liten skola på landsbygden ha behov av att finna andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför ska anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån skolornas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Organiseringen av skolbiblioteksverksamhet ska vara flexibel (prop. 2009/10:165 s. 284). står fast vid sin tidigare bedömning och ser mot denna bakgrund inget behov av att ändra den gällande ordningen när det gäller bemanningen och verksamheten i övrigt på biblioteken. I den nya bibliotekslagen har det införts en hänvisning till skollagens bestämmelse om skolbibliotek. Vid beredningen av propositionen (prop. 2012/13:147) förordade ett flertal motionärer att det i bibliotekslagen borde ställas krav på skolbibliotekens verksamhet och bemanning. ansåg i likhet med regeringen att det är i skollagen, och inte i bibliotekslagen, som bestämmelserna om skolors uppgifter och skyldigheter i första hand ska regleras (bet. 2013/14:KrU2). välkomnade också att det i den nya bibliotekslagen tydliggörs att såväl offentliga som enskilda huvudmän inom skolväsendet självständigt ansvarar för skolbibliotek. Detta kommer till uttryck i bibliotekslagens 3 § om ansvarsfördelning där det stadgas att kommuner, landsting, staten eller enskilda huvudmän ansvarar för skolbibliotek i enlighet med bestämmelserna i 2 kap. skollagen. Utskottet konstaterar att det inte finns någon tydlig definition av ett skolbibliotek. I de ovan nämnda förarbetena till skollagen anförde regeringen att man med skolbibliotek vanligtvis avser en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Regeringen ansåg också att skolbibliotekens roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen är så viktig att det är motiverat med en egen bestämmelse i skollagen. I förarbetena anförs vidare att tillgången till skolbibliotek måste kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. En liten skola på landsbygden kan ha behov av andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför måste anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån varje skolas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Detta uttalande kan enligt utskottets uppfattning emellertid inte tas som intäkt för att inte alls anordna ett skolbibliotek. Utskottet påminner också om bestämmelserna om lika tillgång till utbildning och likvärdig utbildning i 1 kap. 8–9 §§ skollagen. Följande krav ska enligt Skolinspektionen vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till skolbibliotek: – Eleverna har tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda som en del av elevernas utbildning för att bidra till att nå målen för denna. – omfattar böcker, facklitteratur och skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. – är anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. Skolinspektionen har beslutat om föreläggande med vite för att få en skola att skyndsamt ge eleverna tillgång till ett skolbibliotek som uppfyller skollagens krav. I den aktuella propositionen uppställer regeringen nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Dessa mål ska vara styrande för de statliga myndigheternas arbete och vägledande för kommunerna. Av propositionen och av betänkande framgår att läsförmågan bland unga minskar oroväckande. Av undersökningarna och PIRLS framgår att läsförmågan har minskat påtagligt hos unga, särskilt . Detta understryker enligt utskottet betydelsen av tillgången till skolbibliotek. Utskottet utgår från att alla skolor har en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Utskottet påminner här också om den möjlighet som e-böcker utgör bl.a. för unga pojkars läsning. har , i samband med behandlingen av regeringens proposition Ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26) avslagit motionsyrkanden om krav på utbildade bibliotekarier på skolbiblioteken med hänvisning till att detta är en fråga för skolväsendets huvudmän. Utskottet har ingen annan uppfattning . Med hänvisning till de ovan nämnda förarbetena till skollagen om en flexibel organisation av skolbiblioteken anser utskottet att det inte vore rimligt att uppställa formella krav på biblioteksutbildad personal på skolbiblioteken. Utskottet konstaterar att biblioteksutbildning ges vid flera olika lärosäten och kan se olika ut. Lärosäten som ger utbildningar inom biblioteks- och informationsvetenskap är , , , och Linnéuniversitet. En akademisk examen med biblioteks- och informationsvetenskap som huvudämne kan vara både på kandidat- och mastersnivå, dvs. 3–lång. Utskottet utgår från att det finns personal som stöd för eleverna på skolbiblioteket. En förutsättning för att skolbiblioteken ska kunna fylla sin funktion är att det finns personal med adekvat kompetens som har möjlighet att stödja elevernas lärande. Hur detta organiseras är dock en fråga för huvudmannen liksom frågan om vad som är en adekvat utbildning för en sådan uppgift. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 2, 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 3, 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läsfrämjande insatser med hänvisning till bl.a. att kommer att få i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse och att ta fram ett handlingsprogram för det läsfrämjande arbetet utanför skolan. Jämför reservationerna 10 (S), 11 (S), 12 (S, V) och 13 (SD) samt särskilt yttrande (MP). finns ingen tydligt samlande nationell aktör som kan ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser utanför skolan. Nästan allt läsfrämjande arbete bedrivs lokalt. Regeringen bedömer därför, i likhet med , att Statens kulturråds uppdrag och arbete med läsfrämjande bör utökas och förändras så att , förutom sin renodlade bidragsgivning, även aktivt kan arbeta med de projekt myndigheten är med och finansierar. Myndigheten bör därför ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. I uppdraget bör också ingå att ta fram ett nationellt handlingsprogram för läsfrämjande utanför skolan. Detta arbete bör utföras med utgångspunkt i de föreslagna nationella målen för litteratur och läsfrämjande. Regeringen avser att precisera Statens kulturråds uppdrag genom särskilda beslut. För att möjliggöra en satsning där ges ett utvidgat uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse bör ytterligare medel tillföras myndigheten. Regeringen gör därför i budgetpropositionen bedömningen att bör tillföras för läsfrämjande insatser på nationell nivå (prop. 2013/14:1 utg.omr. i m.fl. (S) instämmer i kommittémotion 2013/14:Kr7 yrkande 8 i regeringens bedömning om att ges uppdraget att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Tyvärr är det enligt motionärerna svårt att förstå exakt vad tillskottet till Statens kulturråds anslag om för läsfrämjande på nationell nivå i praktiken ska användas till. Motionärernas uppfattning är att det måste vara tydligt att dessa medel huvudsakligen ska användas för läsfrämjande projekt. I samma motions yrkande 1 anför motionärerna angående läsning och lärande att det behövs stora investeringar i skolan för att förbättra läsförmågan. När läsandet minskar och barns och ungas läsförmåga försämras blir skolans kompensatoriska roll allt viktigare. Motionärerna har föreslagit ett nytt mål för läsning i : Alla elever ska kunna läsa och förstå enklare texter senast i årskurs 1. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång. Därför ger fokus på läsning möjlighet att vända kunskapsresultaten i skolan. I samma motions yrkande 14 föreslås att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för läsfrämjande. Handlingsplanen bör samordnas av Kungl. i samverkan med och i nära dialog med folkbildningens organisationer, bibliotekshuvudmännen, upphovsmännen samt andra organisationer och aktörer som arbetar med litteratur, läsfrämjande och läsning. För att öka utväxlingen på de insatser som görs, bör det tas initiativ för att se hur man ska kunna samla och tillgängliggöra forskningen kring såväl barn som vuxnas läsande. I samma motions yrkande 10 vill motionärerna lyfta fram alla de viktiga läsfrämjandeprojekt som genomförts och visat sig fungera och som saknar finansiering på nationell nivå från , t.ex. Vägkrogsbiblioteket, Läs för mig pappa och En bok för alla. i m.fl. (S) föreslår vidare i samma motions yrkande 2 att Skapande skolas verksamhet ska utvärderas mer djupgående i fråga om vilka effekter satsningen har haft för läsning och läsfrämjande. Särskilt intressant vore det när det gäller vilka effekter Skapande skola har haft i fråga om läsförmåga. (SD) föreslår i motion 2013/14:Kr6 yrkande 2 att det ska fastslås ett lämpligt antal böcker som varje elev i grund- och gymnasieskolan ska läsa och redovisa . Motionären anser att det vore lämpligt att undervisningen i skolan även inkluderar ett läskrav med t.ex. två stycken skönlitterära verk per termin, möjligen tillsammans med en av framtagen litteratur- och författarkanon. I motion 2013/14:Kr249 av och (båda S) anförs att det är angeläget att se över hur behovet av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses på fler vis, utanför folkbildningens nuvarande anslag, för att öka barns och vuxnas lärande och inte minst förbättra elevers resultat i skolan. I motion 2013/14:Kr252 av (S) framförs att staten även i fortsättningen bör ha ansvar för att ge inte bara människor med diagnos utan även svaga läsare god tillgång till litteratur och information. I motionen framförs att det är av största vikt att se till att även de som saknar diagnoser får det stöd och den hjälp de behöver. Tillgången till lättläst bör utvecklas både inom offentliga myndigheter, kommuner, och landsting. i och (båda S) understryker i motion 2013/14:Kr268 vikten av satsningar på läsfrämjande och uppsökande åtgärder för att förbättra läskunnigheten i . Frågan måste prioriteras politiskt, skriver motionärerna. Att stödet för En bok för alla och Kultur i arbetslivet har tagits bort får konsekvenser, menar motionärerna. Utskottet konstaterar att en av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet syftar till att öka läsandet. Inte minst är det viktigt att främja och öka läslusten och intresset för litteratur hos barn och unga. Ett flertal läsfrämjande insatser har genomförts . Stöd till läsfrämjande insatser fördelas enligt förordningen (2010:1058) om statsbidrag till utgivning av litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. Statens kulturråds stöd till läsfrämjande insatser uppgick till ca . har vidare bl.a. utsett en läsambassadör som ska verka för att öka ungas läslust och inspirera vuxna att främja ungas läsning genom att driva debatt och delta i det offentliga samtalet. ansvarar också för Litteraturpriset till minne som delas ut . Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur. Prissumman är på . Det kan nämnas att har valt att lyfta fram barns och ungas rätt till kultur under sitt ordförandeskap i 2013. beslutade också att inrätta ett nytt litteraturpris för barn och unga. har vidare beslutat att påbörja aktiviteter som förstärker priset, bl.a. ökade bidrag till översättningar och nätverksaktiviteter. Vidare kan nämnas att var hedersgäst på den internationella barnboksmässan i , som är världens största mässa för barn- och ungdomslitteratur. fick i uppdrag av regeringen att genomföra en läsfrämjandesatsning där idrottsföreningar ska samverka med 11 bibliotek för att göra litteratur mer tillgänglig för idrottande pojkar och flickor. ska i dialog med biblioteken ta initiativ till och finansiera olika aktiviteter. Uppdraget ska genomföras i samråd med . Folkbibliotekens uppgift att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning tydliggörs i den nya bibliotekslagen som behandlades av (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). I detta sammanhang ska också nämnas att det i bibliotekslagen har införts en bestämmelse om att folkbiblioteken särskilt ska främja läsning och tillgång till litteratur. Folkbiblioteken ska vidare verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i kulturlivet. I förarbetena (prop. 2013/14:147) konstaterades att det är betydelsefullt att barn och ungdomar tidigt får möta litteratur under otvungna former och utifrån sina egna intressen. Biblioteken spelar en avgörande roll särskilt för barn och ungdomar som kommer från läsovana familjer. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att folkbibliotekens roll för främjande av läsning och tillgång till litteratur tydligt skulle uttryckas i den nya lagen. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) föreslår regeringen att medelstilldelningen till () ska höjas med för att stärka företagets utbildningsuppdrag. I propositionen framhåller regeringen att UR kan göra viktiga insatser för att öka läsförmågan och intresset för läsning hos svenska barn och ungdomar. har beslutat i enlighet med förslaget (bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Skapande skola-satsningen inleddes och omfattar förskoleklass och hela . Totalt avsätts ca . Syftet med satsningen är att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Utfallet av återrapporteringarna visar att en stor del av de insatser som genomförs inom rör litteratur, berättande och skrivande. Skapande skola har också inneburit större möjligheter för litterära upphovsmän att verka inom skolan. När det gäller behovet av tillgång till lättläst litteratur får utskottet hänvisa till att förslaget från (SOU 2013:58) som rör bl.a. bereds inom . Utskottet välkomnar regeringens bedömning att bör ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Utskottet menar att samordning och uppföljning är centralt för att uppfylla de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande. När det gäller yrkandet i motion 2013/14:Kr6 (SD) har utbildningsutskottet anfört att den föreslagna sortens mycket konkreta mål riskerar att begränsa möjligheterna för huvudmän och skolor att själva formulera åtgärder utifrån lokala behov (yttr. 2013/14:UbU2y). delar denna bedömning. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 2, 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 1, 2, 8, 10 och 14, 2013/14:Kr249 (S), 2013/14:Kr252 (S) och 2013/14:Kr268 (S). Litteratur- och läsfrämjande på regional och lokal nivå Utskottets förslag i korthet har inget att invända mot regeringens bedömning att regionala och lokala aktörers arbete inom litteratur- och läsfrämjandeområdet bör stärkas. Litteratur- och läsfrämjande bör ingå som ett av de områden som kan tilldelas statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. avslår motionsyrkanden om hur detta ska genomföras. Jämför reservationerna 14 (S) och 15 (SD). Regeringen bedömer att läs- och litteraturfrämjande bör vara ett av de områden som kan tilldelas statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Litteratur- och läsfrämjande bör därför ingå bland de verksamheter som kan tilldelas statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Att läsfrämjande insatser lyfts fram som ett område inom ramen för kultursamverkansmodellen ger enligt regeringens bedömning ett större strategiskt genomslag regionalt och innebär också att den regionala samordningen mellan skola, folkbibliotek och folkbildning kan förbättras. I kommittémotion 2013/14 Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 11 anför motionärerna att de inte har något att invända mot att litteratur- och läsfrämjande ingår som ett av de områden som kan tilldelas statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Motionärerna vill dock understryka att det är viktigt att de litterära upphovsmännens organisationer blir involverade i denna process. Motionärerna vill att det ska ses som en prövotid och anser att det ska finnas möjlighet att kontinuerligt utvärdera denna process. Om det visar sig att utfallet inte blir det önskade bör man återgå till den nuvarande ordningen. (SD) begär i motion 2013/14:Kr6 yrkande 4 att de medel som anvisas inom ramen för kultursamverkansmodellen bör öronmärkas och enbart gå till läsfrämjande åtgärder. Motionären menar att för att satsningen ska göra mesta möjliga nytta fordras att varje krona i satsningen verkligen går till läsfrämjande åtgärder. Kultursamverkansmodellen infördes som ett nytt sätt att fördela vissa statliga bidrag till regionala och lokala kulturverksamheter. Ett syfte med modellen är att föra besluten närmare medborgarna samt att ge ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Huvudsyftet är att modellen i högre grad ska bidra till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. ansvarar bl.a. för uppföljningen av kultursamverkansmodellen på nationell nivå medan landstingen ansvarar för uppföljningen på regional nivå. Myndigheten för kulturanalys ansvarar för att utvärdera modellens effekter. Den utvärdering som Myndigheten för kulturanalys har gjort (Rapport 2013:2) visar bl.a. att kultursamverkansmodellen har bidragit till att sätta kulturen högre på den politiska agendan runt om i landet. Utskottet välkomnar att litteratur- och läsfrämjande på regional och lokal nivå bör kunna få statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen.