bet · H101KU1 · 2013-11-26 00:00:00 — Ländernas budgetramverk ska även omfatta en redovisning av de offentligfinansiella konsekvenserna av planerade finanspolitiska åtgärder samt realistiska makroekonomiska prognoser och budgetprognoser. Prognoserna ska genomgå regelbundna och fullständiga utvärderingar. Direktivet ska vara genomfört . tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av den svenska budgetprocessen (dir. 2012:124). Utredningen antog namnet . I utredningens uppdrag ingick bl.a. att behandla frågan om införlivandet av delar av direktivet om medlemsstaternas budgetramverk i budgetramverk. Utredningen överlämnade delbetänkandet – uppfyller det EU:s direktiv? (SOU 2013:32) till finansministern. Delbetänkandet har remitterats. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att det svenska budgetramverket i stora delar uppfyller EU-direktivets krav på medlemsstaternas budgetramar (prop. 2013/14:1 volym 1b s. 656 f.). Dock föreslås några ändringar i budgetlagen. Förslagen innebär att regeringen åläggs att regelbundet redovisa en utvärdering av de ekonomiska prognoser som lämnas i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen ska vidare i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder samt i den ekonomiska vårpropositionen redovisa en bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Ändringarna föreslås träda i kraft . har i ett yttrande, som finns i bilaga 5, lämnat synpunkter på regeringens förslag till ändringar i budgetlagen. Utskottet välkomnar regeringens förslag. Det kommer enligt utskottet att innebära ökad tydlighet när det gäller det formella ansvaret för arbetet med de ekonomiska prognoserna. Utskottet föreslår att tillstyrker regeringens förslag. Utskottet föreslår i likhet med finansutskottet att antar förslaget till lag om ändring i budgetlagen i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /13:RS2 lämnas en redovisning för verksamhet under . Där lämnas uppgifter om personal och organisation. Med utgångspunkt i riksdagsordningen samt i instruktionen har riksdagsstyrelsen formulerat fem huvuduppdrag: ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att – svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. – svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier – främja kunskapen om och dess arbete – vårda och bevara byggnader och samlingar – vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. redovisar resultatet fördelat på endast en verksamhetsgren: Stödet till den parlamentariska processen. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden. Där anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att övergripande mål uppfyllts. Enligt redogörelsen är bedömningen att i allt väsentligt har fullgjort sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen, i förvaltningens instruktion och övriga styrdokument samt i de särskilda beslut som riksdagsstyrelsen fattat. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn i frågan om föräldraledighet för statsråd. En översyn av reglerna så att även statsråd kan vara föräldralediga efterlyses av m.fl. (MP) i motion 2013/14:K248. Motionärerna anför bl.a. att det finns unga statsråd, och eftersom ministrar är normsättande i samhället är det viktigt att visa att det går att förena uppdraget som statsråd med föräldraledighet. Senast utskottet behandlade en motion om föräldralediga statsråd var vid förra årets budgetbehandling (bet. 2012/13:KU1 s. 74 f.). Utskottet konstaterade på nytt att ett statsråd inte är någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en mycket speciell natur och att ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Mot bakgrund av statsrådsuppdragets särskilda natur ansåg utskottet alltjämt att frågan om statsrådens möjligheter att vara föräldralediga inte lämpar sig för en lagreglering. I stället ansåg utskottet att regeringen praktiskt skulle lösa den situation som uppkommer vid ett statsråds behov av längre ledighet från fall till fall. Utskottet resonerade på ett liknande sätt i samband med behandlingen av en motion (bet. 1997/98:KU1). Utskottet konstaterar alltjämt att ett statsråd inte är någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en mycket speciell natur, och att ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Mot bakgrund av statsrådsuppdragets särskilda natur anser utskottet fortfarande att frågan om statsrådens möjligheter att vara föräldralediga inte lämpar sig för en lagreglering. Utskottet anser att regeringen praktiskt ska lösa den situation som uppkommer vid ett statsråds behov av längre ledighet från fall till fall. Därmed avstyrks motion 2013/14:K248. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Insyn i kungliga hov- och slottsstaten, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K205 av m.fl. (V) yrkande 2. I dagens svenska monarki kan statschefen inte granskas på något formellt sätt. Den granskning som sker är endast den genom media. Detta är en allvarlig brist som behöver åtgärdas, oavsett om ska övergå till republik eller inte. Jag anser att statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Verksamhetens effektivitet och hur den ekonomiska ersättningen används bör vara föremål för offentlig granskning. framförs synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle enligt min mening kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Omkostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget finansieras genom anslag till hovstaten. Dessa omkostnader blir då tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. tillkännagivande om ökad insyn i hovstatens verksamhet var enligt min mening ett beslut i rätt riktning, men jag efterlyser ytterligare åtgärder för att öka insynen i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. organisation m.m., punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 47 och 2013/14:K270 av (M), 2013/14:K300 av (S), 2013/14:U208 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkande 13. har ingen tydlig fredspolitik, vilket får konsekvenser för all utrikespolitik. Det finns en beredskap att bemöta väpnade konflikter, men inga system för att säkra fred. Det finns varken någon fredsenhet inom eller någon konsensus om vad fred är. Därtill kommer att inte deltar lika aktivt i medlingsuppdrag som tidigare och att fredsbevarande insatser har blivit stridande. vill betona fredsarbetet där militära insatser görs överflödiga till förmån för civila och långsiktiga engagemang för att förebygga väpnade konflikter och bygga hållbar fred. Det bör därför införas en fredsenhet inom eller Försvarsdepartementet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. organisation m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U208 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2013/14:K270 av (M), 2013/14:K300 av (S) och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 47. Den svenska diplomatiska närvaron i har under en rad år minskat. Om ska kunna bredda och utveckla samarbetet med länder i regionen måste vi också ha en diplomatisk närvaro. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om hur den svenska diplomatiska närvaron i kan utökas. har representation på , inklusive en ambassadör. Det är inte rimligt med sådan svensk närvaro när vi inte är medlemmar i militäralliansen, och representationen bör därför omgående avvecklas. Den svenska representationen utomlands är en viktig resurs för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. Det krävs kunskap för att kunna analysera maktordningen mellan män och kvinnor och de olika uttryck den tar sig i olika delar av världen. Att arbeta fram verktyg för att bryta denna maktordning kräver än mer kunskap. Det är också viktigt att det finns en tydlig analys utifrån ett könsperspektiv i de rapporter och underlag för bl.a. samarbetsstrategier som utarbetas på utrikesmyndigheterna. För att detta ska vara möjligt behöver kompetensen höjas, och alla ambassader behöver ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. Återinförande av avgifter vid djurskyddskontroller, punkt 8 (S, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 4. trädde den borgerliga regeringens omorganisering av djurskyddskontrollerna i kraft. Omorganiseringen har med rätta fått utstå kritik. Bland annat togs möjligheten att ta ut avgifter för kontrollerna bort, och det avsattes inte tillräckligt med resurser för reformen. Trots vissa förbättringar i form av tillfälliga extramedel för djurskyddskontroller görs fortfarande långt färre kontroller . Därtill kommer att flera länsstyrelser över huvud taget inte genomför några planerade djurskyddskontroller och att några länsstyrelser till och med saknar resurser för att genomföra akuta djurskyddskontroller. Socialdemokraterna och vill förstärka djurskyddet. Vi välkomnar att ansvaret numera ligger på länsstyrelserna. Det ger kontrollanterna större möjlighet till ett mer professionellt och effektivt arbete. Men kontrollverksamheten behöver ökade resurser. Socialdemokraterna och Västerpartiet vill därför återinföra kontrollanternas möjlighet att ta ut kontrollavgifter. På det sättet kan kontrollanterna få ett välbehövligt tillskott av resurser för att bedriva en bättre verksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 , punkt 1 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. Socialdemokraterna har presenterat sitt budgetalternativ för utgiftsområde 1 i motion 2013/14:K382. Vi föreslår en höjning av anslaget 4:1 med jämfört med regeringens förslag. Den föreslagna ökningen ska läggas på stärkt utlandsrepresentation (), kandidatur till () och en för Nuonaffären (). När det gäller stärkt utlandsrepresentation menar vi att genom en aktiv utlandsrepresentation kan arbeta strategiskt för att främja svenska företag på viktiga marknader och att det är olyckligt att regeringen har valt att lägga ned strategiskt lokaliserade utlandsrepresentationer. Vi prioriterar öppnandet av utlandsrepresentationer i , Kanton, Saõ och . Det är vidare viktigt att driver en aktiv FN-politik. Ett sätt att göra detta menar vi är att aktivt driva en kampanj för en plats i säkerhetsrådet. Då i första steget av budgetprocessen har antagit ett rambeslut om en annan inriktning på den ekonomiska politiken än den som Socialdemokraterna har presenterat deltar vi inte i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 1, och vi presenterar inget formellt motförslag till utskottsbehandling. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 , punkt 1 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 1. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle ha blivit fallet med förslag. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller denna uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 1 borde ha ökats med ca på det sätt som framgår av motion 2013/14:K362 yrkande 5. ombudsmän () har haft en ansträngd ärendesituation och är därför i behov av ytterligare resurser. Därför föreslår vi en ökning av anslagen 2.4 ombudsmän () med . Även har ett omfattande ansvarsområde och är i behov av ytterligare resurser. Vi föreslår därför att anslaget 3:1 ökas med . Vidare föreslår vi en ökning av anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. med sammanlagt . Vi anser att den statliga verksamheten på regional nivå genom länsstyrelserna har allt sämre förutsättningar för arbetet inom naturvård och miljöskydd, särskilt miljömålsarbetet men även djurskyddet. Dessutom föreslår vi att det ska inrättas en ny integritetsskyddsmyndighet under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Detta skulle innebära att vissa verksamheter som utförs av bl.a. Datainspektionen förs över till denna nya integritetsskyddsmyndighet och att de medel som motsvarar det integritetsskyddsarbete som utförs av denna myndighet flyttas över till utgiftsområde 4. Detta skulle innebära en minskning av anslaget 6:3 Datainspektionen med (dvs. hela anslaget). Genom denna åtgärd minskas även antalet myndigheter i landet, och den statliga verksamheten effektiviseras. Dessutom föreslår vi att anslaget 7:2 Åtgärder för nationella minoriteter ska öka med . Slutligen föreslår vi att ett nytt anslag, Ny tillsynsorganisation, sätts upp inom utgiftsområdet och att anslaget och myndigheten tilldelas . Den offentliga organisationen för tillsyn över den offentligdrivna verksamheten är splittrad, när det gäller såväl hur och av vem den utförs som hur den finansieras. Vi menar att det behöver tas ett helhetsgrepp på hur den statliga tillsynen är organiserad och att det bör finnas en utökad och mer enhetlig tillsynsorganisation. Då i första steget av budgetprocessen har antagit ett annat rambeslut om en annan inriktning av den ekonomiska politiken än den som presenterat deltar jag inte i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 1, och jag presenterar inget formellt motförslag till utskottsbehandling. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 , punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn, som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. har presenterat sitt budgetalternativ för utgiftsområde 1 i motion 2013/14:K354. Vi föreslår en höjning av anslaget 3:1 med jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår vi en ökning av anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. i syfte att intensifiera länsstyrelsernas djurskyddskontroller med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår även att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska minska med och att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska utgå helt eftersom anslaget visat sig vara verkningslöst. Då i första steget av budgetprocessen har antagit ett rambeslut om en annan inriktning av den ekonomiska politiken än den som presenterat deltar jag inte i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 1, och jag presenterar inget formellt motförslag till utskottsbehandling. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 , punkt 1 (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Vi ser nu hur välfärdssamhället krackelerar allt mer. Högerregeringen har lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på den gemensamma välfärden i kommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. har vårt samhälle blivit alltmer av ett risksamhälle där ingen av oss längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen, som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring, finns där för oss när vi behöver dem. står inför ett vägval. som skatterna har sänkts med ca har de sammanlagda statsbidragen till kommunerna endast ökat med i fasta priser . Effekterna syns allt tydligare i växande kunskapsskillnader, större gruppstorlekar på fritis och i förskolan och akut personalbrist i sjukvården. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. De ekonomiska klyftorna har ökat och tryggheten försämrats för alla. Inkomstgapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning, och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. räknar vi med att våra satsningar på välfärden och i investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande m.m. ger nästan 30 000 jobb. Våra förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. storsatsar på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar därutöver för ett stort antal riktade satsningar på sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna, och minskar därmed behovet av oavlönat omsorgsarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna, och den står också i motsats till en effektiv jobbpolitik. finansierar sina satsningar fullt ut genom att avvisa ett antal av de skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare som regeringen genomfört. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola och äldreomsorg. Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. förslag inom utgiftsområde 1 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. I motion 2013/14:K328 avvisar vi regeringens förslag på anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten och föreslår att anslaget minskas med ett högst rimligt sparbeting av hovstaten på , dvs. Vidare föreslår vi att riksdagsledamöternas arvoden minskas avsevärt och knyts till prisbasbeloppet, vilket medför en minskning med av anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. I motionen föreslår vi att JO utökas med en ny avdelning med ansvar för övervakning av mänskliga rättigheter i , vilket innebär en ökning av anslaget 2:4 ombudsmän () med . Då i första steget av budgetprocessen har antagit ett rambeslut om en annan inriktning på den ekonomiska politiken än den som presenterat deltar jag inte i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 1, och jag presenterar inget formellt motförslag till utskottsbehandling. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen finansplanen: