· H001UU10 · 2013-06-10 11:02:30 — Då blir han eller hon din partner.Så var stämningen i då de forna fienderna till slut blev partner. Jag tycker att denna beskrivning passar bättre än någon annan också på EU:s fredsprojekt som världens i detta avseende mest framgångsrika. Det var ett ganska intressant anförande som Europaministern höll. Det var många olika typer av utblickar. Jag skulle kunna begära replik på många punkter.Jag blir lite intresserad av beskrivningen av EU som ett fredsprojekt. Det är sant att det har utspelats vidriga och fasansfulla krig i . Men i min värld och enligt mitt sätt att se det handlar det inte om att och har bråkat lite grann. Det handlar om att våldsförhärligande ideologier har tagit makten i ett eller flera av länder.Det handlar alltså inte om att plötsligt övergå från att lösa konflikter med krig till att lösa konflikter med fredliga medel. Det handlar om att bekämpa den ideologi som ser kriget, världsherraväldet och det som sitt mål. Det är en lite nationalistisk syn på krigen i - att de på något sätt skulle vara sprungna ur ett nationellt synsätt. Så är det inte. Det fanns politiker i som var krigsmotståndare och fredsförespråkare och som utmanövrerades. Det har funnits krigiska förespråkare i länder som aldrig har fått makten och som därigenom inte har kunnat påverka.Samma sak kan man säga om EU:s engagemang utåt. På vilket sätt är EU ett fredsprojekt när man har stärkt regimerna i , och eller när man - som under det svenska ordförandeskapet - ingick samarbetsavtal med ? På vilket sätt är detta EU som fredsprojekt, ? Vi kan konstatera att upplysningen och demokratin föddes på europeisk mark, men också kommunismen, fascismen och nazismen föddes på europeisk mark liksom de grövsta formerna av nationalism i sin allra mest obehagliga form.Man kan ha olika lösningar för hur man ska lösa konflikter och se till att fred och demokrati är för framtid. De sakerna har inte varit för dåtid. Den period av fredlighet vi har , där vi löser konflikter tillsammans vid förhandlingsbordet och inte på slagfältet, kan tyvärr sägas vara i historia. lösning är en solidaritet som ofta stannar vid högtidstalen.Även om ni i ditt parti, , var skeptiska till en del andra större internationella samarbeten när det begav sig, såsom , behöver vi inte gå tillbaka i historien för är ni skeptiska till och vill gå ur Europeiska unionen.Om man ska kunna samarbeta och minska konflikten mellan länder måste man binda samman länderna på olika sätt. Det kan man göra via handel, fördrag och olika politiska manifest men framför allt via kontakter mellan människor. Där är Europiska unionen unik.Ibland är vi ganska historielösa i , kanske för att vi i vårt eget land har fått leva i fred och frihet . Vi behöver inte gå längre tillbaka än till 1975, då jag föddes. Då var knappt hälften av EU:s nuvarande 27 medlemsstater demokratier. Hela södra hade eller hade tagit sig ur militärdiktatur. Öst- och befann sig under kommunismens ok, och klöv rakt igenom dem.Med tanke på människorna där tycker jag att det är väldigt märkligt att raljera över fredstanken i - att EU inte har inneburit någonting. När det gäller EU:s roll globalt kan vi göra mer. Vi ska också konstatera att EU har varit och är engagerat i många insatser världen över. Det kan handla om polissamarbete i till exempel Kosovo men även andra delar av världen. Vi kan göra mer, men vi gör också en hel del. I mitt exempel menade jag just att det inte ligger hos vissa nationer att lösa konflikter med våld. Det är ett märkligt sätt att se på historien. Det finns vissa politiska krafter som både försöker förtrycka demokrati och mänskliga rättigheter och vill lägga under sig andra länder. Det värsta exemplet på det var nazisternas . Det var strävan efter världsherravälde, det . Men det var inte alla tyskar som stod bakom det.Att bekämpa det krigiska sättet att lösa konflikter innebär att bekämpa bestämda ideologier som står för det synsättet. Jag menar att man måste sätta in EU:s politik i det perspektivet. Vi bidrar till att stärka våra egna ekonomier på fattigare länders bekostnad genom handelssubventioner, jordbrukssubventioner och exportstöd. Vi bidrar till förtryck i andra länder genom att ingå samarbetsavtal med , , , , och - under svenskt ordförandeskap - !Jag ställde en konkret fråga. Visst kan vi prata lite grann förbi varandra ibland och försöka hålla debatten på en annan nivå där vi aldrig möts, men kan inte svara på frågan: På vilket sätt har EU bidragit till fred i genom att ingå ett samarbetsavtal med president och hans regim? På vilket sätt bidrog vi genom att träffa avtal med , och ? På vilket sätt bidrog den när den sålde övervakningsutrustning till Gaddafi? Är detta det fredsprojekt står för? Det är säkerligen flera misstag som enskilda EU-länder har gjort, det kan jag erkänna. Det borde ha varit mycket större fokus på mänskliga fri- och rättigheter när det gäller exempelvis frihandelsavtal. Därför försöker man nu ha ett så kallat more for more-perspektiv när man ingår avtal med nya länder. Det ska löna sig för länder som vill främja demokrati och mänskliga fri- och rättigheter och driva på kvinnosituationen i landet, miljöarbetet med mera. Det är otroligt viktigt att ha ett sådant perspektiv.Också enskilda EU-länder har haft skamligt nära förbindelser till olika diktaturregimer i länder runt om i världen. Det har jag också varit kritisk mot i denna kammare och också som minister. Det ska man också vara tydlig med.Men det innebär inte att man inte också ska se de framgångar som har varit. är Europeiska unionen världens största biståndsgivare. En hel del pengar av den biståndsbudgeten går inte bara för att främja fred och frihet i världen utan också för att häva fattiga människors situation, så att de faktiskt kan förändra sin livssituation. Det är viktigt att betona.När det gäller olika insatser - det kan vara Eulex, händelser i , polissamarbete och annat - har EU en aktiv del, och det ska vi främja, stärka och bli ännu bättre på.Att EU fick hoppas jag ska fungera som en moralisk väckarklocka inte bara globalt, att ta det fredspriset på största allvar. Det förpliktar också moraliskt sett att i vår egen union stärka mänskliga fri- och rättigheter och framför allt få till stånd årliga granskningar. Det är jätteviktigt. Jag uppskattar statsrådets engagemang för de mänskliga rättigheterna och tycker också att statsrådet ska ha en eloge för den höga svansföringen.Statsrådet säger bland annat att respekten för mänskliga rättigheter aldrig får tummas på i EU och nämner också att hon vill ställa krav på medlemmarna i EU , utan att hon blir mer konkret än att hon pratar om att det behövs en årlig granskning av de mänskliga rättigheterna. En sådan granskning kanske är bra och kan ha en viss funktion, även om gör sina rapporter om tillståndet i unionen. Vi har också som gör sin granskning.Men det förs också en debatt om att det behövs mer aktiva åtgärder. Det har inte minst statsrådets partivän i , , utrikesministern, fört fram. Det finns också andra krav som inte minst restes senaste helgen, när Hbt-socialdemokrater hade kongress. De kräver att EU ska ha en aktiv handlingsplan för att motverka diskriminering av människor på grund av sexuell läggning eller könstillhörighet.För alla andra diskrimineringsgrunder, förutom funktionshinder, finns det en sådan aktiv handlingsplan. EU:s egen myndighet för fundamentala rättigheter har också visat att det finns stora problem inom unionen. Myndigheten har genomfört en undersökning med över 90 000 tillfrågade. av de tillfrågade har känt sig diskriminerade eller trakasserade på grund av sin läggning eller könsidentitet.Beträffande det krav som Hbt-socialdemokrater lyfter fram skulle jag vilja statsrådet om hon är beredd att backa upp det i ministerrådet. Jag vill börja med mänskliga fri- och rättigheter på en bredare nivå. Det som ligger på bordet just nu och som vi hoppas kunna få fram ett underlag för är att få årliga granskningar av mänskliga fri- och rättigheter. Barroso lyfte upp den frågan i sitt State of the Union-tal , och var faktiskt dåvarande inne på att vi behöver ett sådant mycket stramare system.En del säger att det inte behövs. En del hänvisar till , som gör ett fantastiskt arbete. Men i sitter det 47 länder, varav en del inte alls är lika sammanbundna kring demokrati och frihet som Europeiska unionen, där 27 länder via fördrag har samarbete och man kan kräva mycket mer av dem.Det är den årliga granskning av fri- och rättigheter som ligger på bordet just nu.Sedan är det ingen hemlighet att liberaler i och även jag själv länge har krävt att man ska gå vidare och också kräva sanktioner. Men den frågan ligger inte på bordet. Det som är glädjande är att det är en stor grupp länder som vill ha årliga granskningar. Det var det inte för bara , så där har vi flyttat fram positionerna, jag tillsammans med andra ministrar.Situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner är också en människorättsfråga. Det är ingen separat fråga, utan den handlar om mänskliga fri- och rättigheter. var det elva ministrar från olika EU-länder som skrev på ett dokument - också var faktiskt med på det - om att gå vidare och uppmana kommissionen att ta fram en sådan sammanhållen hbt-strategi. var den ansvariga minister som var med på det mötet. är mycket pådrivande i det arbetet.Jag vill också rikta en uppmaning. Det handlar delvis om vad vi kan göra för att få diskrimineringsfrågorna på plats. Tyvärr har vi inte det på det här fältet, utan det är en del länder som fortfarande trilskas, men vi driver på där också.Det gäller också att vara aktiv. Det handlar inte bara om vad kommissionen, , regeringen eller kan göra, utan det handlar också om att stödja det livliga civilsamhälle som finns. Jag ser själv fram emot att få inviga Baltic i och att få åka till och vara med på i . Jag har varit på konferenser om detta, både i och i . Det har gällt hur vi kan gå vidare och stärka homosexuellas, bisexuellas och transpersoners arbete.Vi gick med på att man ska ta fram en sådan strategi, och det finns på agendan - absolut! Jag tolkar det så att vill att EU ska införa en aktiv handlingsplan och också är beredd att driva den frågan i ministerråd. Det ser jag som mycket positivt.Då skulle jag vilja passa på att fråga om hon har övriga regeringen med sig i den frågan. Det skulle ju ge ett ytterligare tryck när det gäller att få in detta i EU:s löpande arbete.Europaparlamentet har krävt detta . Men vi har inte fått något initiativ från kommissionen, vare sig från kommissionsordföranden eller från den ansvariga kommissionären . Det må vara hänt att det är bra att göra årliga granskningar. Men det behövs också ordentliga verktyg. Det finns den så kallade verktygslådan som har funnits men som mest riktar sig till EU:s institutioner.Kan jag tolka statsrådet så att hon , med regeringens stöd, är beredd att driva frågan om en aktiv handlingsplan och också följa de krav som och senast Hbt-socialdemokrater har ställt på sin kongress ? Som jag sade tidigare var det elva ministrar - och även var med - som skrev under ett dokument i som handlar om att man ska trycka på kommissionen för att ta fram en sammanhållen hbt-strategi. Det mötet var med på, så det är något som driver tydligt. Vi hoppas att vi ska bli fler som lyfter fram den frågan.När det gäller rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner ser vi också väldigt sorgliga bakslag. Vi ser fortfarande hur Prideparader utsätts för våld i enskilda EU-huvudstäder, och vi ser fortfarande att de till och med har svårt att få genomföras på en del håll, vilket är oacceptabelt. Det handlar inte bara om rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner ur ett minoritetsperspektiv, utan det handlar också om grundläggande friheter som yttrandefrihet och mötesfrihet. Där måste vi pressa på mycket mer.Jag skulle önska att man fick träffa flera ledamöter av denna kammare på dessa Prideparader i länder där man har det mycket tufft. De skulle verkligen uppskatta mer solidaritet också av de nationella parlamenten, inte bara att enskilda ministrar kommer utan att fler kommer och bidrar och stöttar på plats.Definitivt: En sammanhållen hbt-strategi är något som vi pressar kommissionen att ta fram. Det är också viktigt nu att inte tappa momentum. Vi vet att kommer att gå in i ett slags förberedelse inför valet , och det är viktigt att man levererar . Jag tycker inte att man ska se något konkurrensförhållande i förhållande till att granska mänskliga rättigheter brett , utan det handlar bara om att förstärka processerna. Jag vill börja med att säga att det är trevligt att se här. Det var länge sedan jag var i debatt med dig.Jag tänkte gå tillbaka till det replikskifte som jag hade med om hur man ska komma till rätta med den ekonomiska situationen i söder utan att bara använda sig av åtstramningsmetoden, eftersom den uppenbarligen inte fungerar.Gustavs svar till mig var mer utbildning och förenklat regelverk för företagen. Men det är väldigt svårt för de länderna, sedan de har tagit en massa panikbeslut, som ministern också nämnde tas, att ha pengar för att ordna utbildningar för alla dem som är arbetslösa. Vi har en sådan situation att det är fler i den så kallat tärande sektorn än i den närande och att stater, kommuner, landsting och regioner inte har råd att betala ut vare sig löner eller annat. Då är frågan hur man ska kunna få till de utbildningarna, så att man i alla fall har människor någonstans i sysselsättning under tiden.Jag tror mer på den bild som vi gröna har av att man ska använda sig av den kris som är till att också ställa om samhället i grönare riktning.Ministern talade också om att klimatpåverkan är en avgörande utmaning för oss. När vi nu har så oerhört många arbetslösa i borde vi använda till att också jobba med att komma till rätta med klimatpåverkan i stället för att bara vänta. Jag skulle därför vilja att ministern lite grann utvecklar tankarna om hur man ska komma till rätta med den ekonomiska krisen i södra och om det finns andra vägar än åtstramningsmodellen. Vad diskuteras på er nivå? Sorgligast och farligast för ett samhälle är att ha många ungdomar som inte känner något hopp om framtiden. Det tror jag är oerhört farligt. Därför är det inte en slump att har sagt till 22 länder av 27 att de ska fokusera på ungdomsarbetslösheten. var ett av de länder som lyftes fram. Också vi måste ta detta på allra största allvar. Det som vi från regeringen har gjort är bland annat att vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för unga. Vi har också sänkt restaurangmomsen och vidtagit enskilda åtgärder för att vi ska se till att det händer saker. Men det krävs också att man fokuserar på reformer i de länder som lever i den allra tuffaste krisen. De länder som har det bättre med ekonomin och som kan stimulera, som , ska fortsätta göra det. Det var därför som vi satsade mycket på forskning i vår nationella budget. Det handlar också om att de pengar som vi har tillsammans i långtidsbudgeten satsas på gränsöverskridande infrastruktur och sådant som också kan minska arbetslösheten för unga. Men vi kommer inte ifrån att många länder kommer att fortsätta behöva genomföra reformer. Det är lite grann som uttrycket: Det som göms i snö kommer upp i tö. Genomför man inte vissa strukturreformer i enskilda länder , kommer man bara att skjuta fram problemen till våra barn och barnbarn. Det tror jag är viktigt att se till. Det handlar om en del tuffa reformer. De ansträngningar som har fått göra nämndes tidigare i debatten. Men där ser man nu ljuset i tunneln. Detta gäller även inte minst som börjar komma ut ur denna kris. Det kan handla om olika reformer, exempelvis företagsklimatet som tidigare var inne på. I till exempel har man inte söndagsöppet i butikerna. Ni kan tänka er själva att när vill etablera sig i är det inte så lätt att bedriva verksamhet. Det kan handla om att det finns krav på licens för att driva vissa företag i en del länder, som . Det kan handla om att sänka importtullarna mer. Dessa reformer bör man genomföra. Det gäller även att se till att fler kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden. Men en del tuffa reformer kommer vi tyvärr inte ifrån även om de kan vara mycket smärtsamma. Jag lider också med folken i många länder. Det är sorgligt att se hur lettiska lärarinnor har fått sina löner sänkta och att grekiska barnfamiljer inte har råd att vaccinera sina barn. Men en del reformer måste genomföras. Jag är helt överens med ministern om att man måste genomföra reformer. Men ibland är problemet att man genomför reformer just när det är en krissituation i stället för när man har en bättre ekonomi. Det händer både här hemma och på andra ställen. En reform som jag läste om i är att det spanska pensionssystemet ska förändras, och helst ska det träda i kraft . Man tittar på till exempel modell. När vi hade vårt europeiska gröna partimöte i talade en spansk ekonom där. Även andra talare deltog när vi diskuterade pensionssystem i olika länder. Men den spanska ekonomen varnade för det svenska systemet. Enligt är det land som har gått längst i när det gäller att reformera pensionssystemet. Den spanska ekonomen menade att det svenska systemet är en kvinnofälla. Pensionssystemet är en kvinnofälla här men kanske ännu mer i de länder där kvinnorna inte har varit ute så mycket på arbetsmarknaden. Detta är en diskussion som vi också bör ta till oss. Har vi kanske ett mycket sämre pensionssystem än alla andra? deltog inte i överenskommelsen om pensionerna. Men det är klart att vi måste titta på reformer av olika slag. En annan fråga som jag skulle vilja ta upp gäller . Jag håller fullständigt med ministern om att vi inte ska vända ryggen i den situation som de nu befinner sig i. Självklart ska kunna bli medlem i EU. Det vill vi också. Men vi måste också våga vara tuffa mot och tala om vad vi tycker och tänker när detta nu sker i . är det land som är mest positivt till att faktiskt ska med i EU. Men vi måste också våga säga ifrån. Det tycker jag är mycket viktigt. Vis av erfarenheten kan jag säga att om reformer inte genomförs kanske de inte heller genomförs under soliga tider. Därför tror jag att det är viktigt att reformer och strukturer kommer på plats. Tittar man på pensionsfrågan upplever jag att ses som ett föredömligt land och att det är ett land som många tittar på. Fler måste jobba mer, och fler måste jobba längre. Det är kanske den läxa som denna kris i har visat allra tydligast. När det gäller kvinnoaspekter och reformer med mer feministisk karaktär kan man också se att krisen faktiskt har blivit ett forum för att diskutera saker som en del länder inte vill genomföra men som är viktiga. Det kan vara självklarheter för oss som att se till att barnomsorgen byggs ut så att fler kvinnor får arbeta och bli skattebetalare och därmed bidrar till systemet och får egen frihet. Men också exempelvis sambeskattningen diskuteras nu som aldrig förr i europeiska länder. Det är många länder - ett tiotal - som fortfarande har sambeskattning, det vill säga att man beskattar familjen och inte individen. Det gör att många kvinnor inte går ut och yrkesarbetar. Det har blivit en debatt om det tack vare krisen, vilket man får se till att lyfta fram. Vad gäller situationen i är det mycket viktigt att vara tydlig med att ska kunna bli en framtida EU-medlem när man lever upp till de krav som vi har ställt på landet. Inte minst just nu i och med det som har skett är det mycket oroväckande. , EU:s höga representant för utrikesfrågor, har varit mycket tydlig och gjorde uttalanden både och i går, tror jag, om detta. Vi måste fortsätta att trycka på för att tydligt visa att ett land som vill bli medlem i Europeiska unionen måste vara glasklar när det gäller mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, minoriteters situation, pressfrihet och annat. Där har , tyvärr, en ganska motig situation just . Statsrådet talade mycket om demokrati i sitt anförande. EU-ministern är den främsta företrädaren för motsatsen till demokratin, nämligen federalismen. Federalismen innebär i sak att man flyttar makten från detta parlament till parlamentet nere i . Det är enligt min mening inte demokrati. Enligt min mening är demokrati att folket kan avgöra utvecklingen för sin framtid. Det innebär också att om man är missnöjd med ska man kunna rösta bort henne, och om man är missnöjd med mig ska man kunna rösta bort mig också. Det är själva kärnan i demokratin. Men detta gäller inte EU, för vem kan rösta bort ? Möjligtvis kan man byta regering här och därmed byta ut en svensk EU-kommissionär, men inte så mycket mer. Detta med demokrati är alltså inte grej. Utvidgning bidrar till stabilitet och demokrati, säger . Men denna utvidgning är också ett stort skäl att kritisera EU. För varje land som vi expanderar denna union med flyttar vi över ytterligare makt från till eftersom vår egen makt och röstandel i minskar. kommer den inte att göra det under den kommande mandatperioden. Vi kommer fortsatt att ha 20 mandat i . Men om denna utvidgning fortsätter kommer vårt eget inflytande att minska. Det är ett faktum. Utöver detta säger statsrådet att en fördel med EU är att EU har hållit ihop länderna. Men på vilken grund har EU hållit ihop? Jo, det är genom att vi har flyttat över kompetensområden som tidigare sågs som science fiction. Vi är nu med raska steg på väg mot en federalism som så gärna vill se. Men frågan är: Hur kommer denna federalism att se ut, ? Jag skulle vilja säga att den europeiska union som gick med i 1994 faktiskt var mindre demokratisk än den europeiska union som vi ser . Det som vi ser är mer öppet, mer effektivt och mer demokratiskt, och detta mycket tack vare att blev EU-medlem. En av de viktiga saker som vi har bidragit med är att EU har blivit mycket mer offentligt. Det blev ett slags offentlighetsprincip. Det är något som vi kämpar för och fortfarande försöker utveckla mycket mer tillsammans med andra likasinnade länder. När vi fick Lissabonfördraget gav vi de folkvalda Europaparlamentarikerna - de som är direktvalda av svenska folket och folken i de olika länderna - mer makt att kunna påverka. Det har varit steg i rätt riktning när det gäller demokrati att göra EU mer öppet, transparent och effektivt. Innebär det att jag som liberal är nöjd med situationen i unionen ? Nej, absolut inte. Jag tycker att vi måste kämpa ännu mer för att demokratin ska bli starkare. Vi måste titta på vad detta nationella parlament, , kan göra för att vara med mer i diskussionerna och debatterna.Det handlar om öppenhet. Det handlar om transparens. Det handlar om att EU-kommissionärer inte ska kunna slänga fram rapporter eller långtgående politiska beslut på anonyma presskonferenser i utan ska komma hit och diskutera med er folkvalda nationella parlamentariker och hitta olika initiativ så att debatten blir mer livlig och öppen.Jag är en varm Europavän, och jag kallar mig också som folkpartist för federalist. Men det innebär inte att jag tycker att EU ska göra allt. Tvärtom kan det finnas områden där makt måste komma tillbaka till de nationella parlamenten. Men det finns andra områden där vi kanske måste ge mer makt till Europeiska unionen.Det handlar om hur vi ska bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Den flicka som sitter fast i någon förort i som människohandelsoffer i sexslaveriets gap blir inte hjälpt av mindre polisiärt samarbete eller mindre samarbete när det gäller att bekämpa den kriminaliteten. Narkotikan som kommer in i vårt eget land, som vi alla vill stoppa, stoppas inte av att vi har mindre samarbete på den fronten. Klimatet och miljön behöver mer samarbete som är gränsöverskridande, och där behöver vi kanske gå vidare för att se till att få en starkare europeisk union och resultat. De senaste håller jag med om. har jag nämnt det 75 gånger i denna debatt, känns det som.Statsrådet hävdar att EU har blivit mer demokratiskt och är mer offentligt, öppet och transparent. Varför har vi då en rad hemliga dokument? Varför sitter vi på varje EU-nämndsmöte med hemliga dokument?