bet · H001MJU13 · 2013-04-08 00:00:00 — Samverkansgrupperna ska även kunna vara behjälpliga i olika typer av undersökningar; det kan exempelvis handla om redskapsutveckling eller biologisk provtagning. Utöver detta kan ett arbete ske inom särskilda samverkansprojekt där samverkan mellan forskningen och näringen kan öka kunskapen om kommersiella fiskbestånd. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet ingen vidare åtgärd med anledning av motion 2012/13:MJ338 (KD) yrkande 2. När det gäller kräftfisket i vill utskottet inledningsvis anföra att för att få fiska kräftor måste man som huvudregel vara yrkesfiskare med särskilt tillstånd eller vara fiskerättsinnehavare med eget vatten. Det finns dock ett undantag. I får allmänheten fiska kräftor utan särskilt tillstånd under ett antal , från och med den andra fredagen till och med den andra söndagen . Detta fiske får dock endast bedrivas på allmänt vatten. På enskilt vatten är det fiskerättsinnehavaren som bestämmer hur kräftfisket ska bedrivas. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet finns inga planer på att införa en fiskevårdsavgift. Statsbidrag får dock lämnas till åtgärder som främjar fiskevården i vatten där allmänheten har rätt att fiska enligt förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården. Sådana vatten är kusterna och i de fem eller i tillrinnande vattendrag upp till det första vandringshindret. I har allmänheten rätt att fiska med handredskap inom dessa områden, vilket också anses innebära ett ansvar för samhället att bidra till fiskevård och fisketillsyn. Bidrag kan medges till lokala fiskevårdsprojekt som t.ex. syftar till insatser för att bevara hotade fiskarter och fiskstammar, biotopvård och annat främjande av den biologiska mångfalden. Enligt i pågår en dialog med kräftfiskets intressenter vid bl.a. om reglering av fisketryck och fisketider. Havs- och vattenmyndigheten kan vid behov besluta om nya föreskrifter. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ407 (KD) lämnas utan bifall. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, C, KD) om fiskeripolitik som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 2 (MP). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:MJU11 Fiskeripolitik m.m. och 2011/12:MJU15 Fiskeripolitik. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skyldighet att landa fångster, punkt 1 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkandena 25 och 28 samt 2012/13:MJ272 av och (båda S), 2012/13:MJ354 av (M) och 2012/13:MJ419 av (M). Frågan om dumpningsförbud bör noggrant analyseras och utredas. Frågan är komplex eftersom olika förutsättningar råder beroende på vilka arter som fisket bedrivs efter och om fisket är ett blandfiske eller inte. För pelagiskt fiske efter t.ex. sill och makrill är det mycket lätt att genomföra ett dumpningsförbud, och detta kan göras utan några större problem. För andra arter behövs ett utökat regelverk som måste diskuteras fram. Det är nödvändigt att få fram förvaltningsplaner för samtliga hotade arter och för alla arter som fiskas kommersiellt. I bedrivs det ett blandfiske där hotade arter, bl.a. torsk, fångas som bifångst. Här är det viktigt att det skapas ett regelverk som styr fisket i områden så att för stor bifångstandel av en hotad art begränsar möjligheten till fiske av målarten. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av ål och hälleflundra inom EU, punkt 4 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 30. Regeringen bör agera starkt inom EU för att få till stånd en förvaltningsplan som reglerar fisket av hälleflundra. Hälleflundran är starkt hotad och klassas som rödlistad av Artdatabanken. Det finns emellertid inga kvoter eller regleringar för arten inom den gemensamma fiskeripolitiken i EU. Fisket efter arten har ökat och vi anser att det är väsentligt att agerar aktivt inom EU för att få till stånd en bevarandeplan för hälleflundran. Regeringen bör även arbeta för ett stopp för ålfisket i hela EU. Ålen är en art som är starkt hotad. har vidtagit åtgärder i syfte att uppnå en halvering av fisket. Vi anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas i EU för att minska ålfisket och att regeringen måste vara aktiv i dessa frågor om vi över huvud taget ska ha kvar ett ålbestånd i . Ålfisket i EU behöver stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. Detta bör ges regeringen till känna. Vattenbruk, punkt 5 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 31. Det är angeläget att ta fram en nationell handlingsplan för vattenbruket. När resurserna av vildfångad fisk hotas bör vi satsa mer på odling av fisk. Det finns stora resurser för fiskodling t.ex. i de svenska vattenmagasinen. Fiskodling i dessa vatten kan vara ett sätt att skapa ekosystem eftersom fiskodling tillför näring. Vi tror att det finns stora möjligheter att få fart på odling av regnbåge och i , inte bara i vattenmagasinen. Vi tror att en nationell handlingsplan måste innefatta väsentliga regelförenklingar, stöd och hjälp för marknadsföring både internationellt och nationellt, stöd och hjälp för en certifiering av fiskodlingens miljö- och klimatpåverkan och en satsning på utbildning. Den miljökonsekvens av fiskodling som ofta påtalas är odlingarnas bidrag till övergödning. Det har dock visat sig att odling av musslor innebär att övergödande ämnen i havet binds på ett sätt som får en positiv inverkan på havsmiljön. Musselkött är en utmärkt råvara för fiskodlingarnas foder. Men detta är ingen konkurrenskraftig väg att gå eftersom musselköttet blir dyrare än vildfångad fisk. En lösning är att musselodlarna ersätts för sin miljöinsats på samma sätt som lantbrukare ersätts för fångstgrödor. Vi tror att detta, som är en relativt liten utgift för staten, skulle kunna leda till större möjligheter för fiskodlingen att uppvisa mat som är producerad på ett hållbart sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till vår aktuella motion. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:MJ217 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om selekterande fiskeredskap. 2012/13:MJ252 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklat nationellt regelverk för svenskt yrkesfiske. 2012/13:MJ263 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesfisket i södra . 2012/13:MJ269 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om havdagar som komplement till dagens fiskekvotssystem. 2012/13:MJ272 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att redovisa bifångster. 2012/13:MJ302 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av fiskelagen i syfte att ge vattenägare rådighet över sina vatten i havskust- och skärgårdsområden så att fiskåterväxten och fiskevården där förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta kusterna och skärgården i och län utgöra ett försöksområde där vattenägarna ges utökad rådighet över vattnet. 2012/13:MJ320 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska stoppa det återstående ålfisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utsättningar av ålyngel ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska ålförvaltningsplanen ska revideras med hänsyn till nya vetenskapliga slutsatser om effekter av utsättningar av ålyngel. 2012/13:MJ327 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU avvecklar allt stöd till fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. 2012/13:MJ338 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avvisa nuvarande förslag från Havs- och vattenmyndigheten om utvidgat fiskeförbud i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Havs- och vattenmyndigheten bör få i uppdrag att utöka samverkan med yrkesfiskarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att få stöd från Havs- och vattenmyndigheten för utveckling av fiskeredskap och metoder. 2012/13:MJ348 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna för selektiva fiskemetoder. 2012/13:MJ353 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta fiske efter havskräfta med artsorterande rist i hela . 2012/13:MJ354 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utkast av havskräfta. 2012/13:MJ357 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de sanktioner som kan drabba yrkesfiskare vid regelbrott orsakade av faktorer utom yrkesfiskarens kontroll. 2012/13:MJ379 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om situationen för svenska ålfiskare. 2012/13:MJ383 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör prioritera satsningar på utsättning av ålyngel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör påverka EU i riktningen att fler ålyngel måste sättas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna om en fortsatt ålkultur med hållbart fiske, förädling och ålagillen. 2012/13:MJ402 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problemen för det kustnära fisket. 2012/13:MJ407 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en fiskevårdsavgift på allmänt vatten och begränsad fisketid för kräftfisket i . 2012/13:MJ419 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförändringar till följd av förbud mot utkast av fisk och skaldjur. 2012/13:MJ425 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU ska arbeta för ökade krav på redskap som förhindrar bifångster i fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionalisering av förvaltningen av fiskbestånden och att regeringen bör sträva efter att i EU skaffa mandat för regionala beslut i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för ett dumpningsförbud i det pelagiska fisket (t.ex. sill och makrill) och för övriga arter diskutera fram ett utökat regelverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen särskilt behöver beakta det småskaliga fiskets villkor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s fiskeavtal med tredjeland, s.k. partnerskapsavtal om fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett regelverk som styr fisket så att för stor bifångstandel av en hotad art begränsar möjligheten till fiske av målarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör agera starkt för att få till stånd en förvaltningsplan som reglerar fisket av hälleflundra och arbetar för ett stopp för ålfisket i hela EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för vattenbruket. 2012/13:MJ428 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ålfisket. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 8 Motioner som bereds förenklat och (båda S) Finn (M) m.fl. (MP) och (båda S) 1, 2 och 4 och (båda C) m.fl. (S) 23, 24, 26 och 27 Fiskedebatten behandlar ett antal motionsyrkanden.Behandlingen av dessa motionsyrkanden måste ses i skenet av att det just nu pågår en diskussion inom EU om den kommande gemensamma fiskeripolitiken. I de flesta svar från majoriteten hänvisar man också till den pågående processen inom EU. I avvaktan på att det ska nås en överenskommelse om den europeiska fiskeripolitiken ligger även översynen av den svenska fiskelagen på is. Det är egentligen inte bara fiskelagen som behöver ses över; det är också högst nödvändigt att det sker en översyn av fiskets förutsättningar rakt igenom på nationell basis.Frågan är om den här församlingen, och framför allt regeringen, vill ha ett svenskt fiske som bidrar till en levande kust och skärgård. Så som fiskeripolitiken och genomförandet av sker inom våra gränser handlar det bara om innan vi genom politiska beslut har strypt möjligheterna till ett svenskt småskaligt fiske.Anledningarna till att det svenska fisket håller på att utplånas är flera. Det beror inte minst på att det är kortsiktiga egenintressen som styr utvecklingen. Det är också så att man inte ser helheten och vilka konsekvenser de beslut får som fattas här i och på myndighetsnivå.Herr talman! Hur har inte den här församlingen framfört och beslutat att vi ska värna det småskaliga fisket runt Sveriges kuster? Och i nästan varje beslut undergrävs dessa intentioner. Svenskt fiske är i jämförelse med övriga fiskenationers inget annat än småskaligt, särskilt inte efter det att regeringen skänkte bort och privatiserade kvoterna för det pelagiska fisket.När den omsätter de europeiska fiskereglerna verkar det som om vi gör vårt yttersta för att skapa ett regelverk som blir näst intill omöjligt att följa. När det begås administrativa misstag av fiskaren, som ska vara dataoperatör, bötfälls han. När regeringen talar om att minska regelbördan för företag måste det vara så att de inte räknar fiskeföretag som näringsverksamhet. Dessa företag får en allt större administrativ börda. Och dessa företag är just de småskaliga, kustnära fiskare som och regeringen så gärna i ord men inte i handling vill värna.Herr talman! I den senaste överläggningen som kommissionen hade med ministerrådet om den kommande fiskeripolitiken hade en avvikande mening om dumpning av fångst. ville inte gå med på att en viss procent av fångsten skulle få kastas död tillbaka i havet.I motion MJ425, som jag yrkar bifall till, yrkas det på ett dumpningsförbud inom det pelagiska fisket, alltså i fisket efter bland annat sill och makrill. I dessa fisken får man förhållandevis lite bifångst, det vill säga fångst av andra arter än den art man försöker fånga. Det skulle därför vara ganska lätt att införa ett förbud mot att kasta fångst överbord just inom dessa fiskeslag.Herr talman! När jag har tagit del av majoritetens - de fem borgerliga partiernas - åsikt säger de att en förutsättning för att införa ett dumpningsförbud är att det införs individuella försäljningsbara kvoter i alla fisken. Det är högst intressant. Jag undrar hur de ser detta samband. Det pelagiska fisket har och har haft försäljningsbara kvoter . Jag har inte noterat att regeringen har tryckt på för att detta fiske skulle gå före med ett dumpningsförbud. Men det kan ju vara så att regeringen och deras partirepresentanter samt de som förespråkar försäljningsbara kvoter bara har det som ett argument för att det ska bli lättare att driva igenom en privatisering av kvoterna inom alla fisken.Om den här regeringen ihop med får som de vill införs försäljningsbara kvoter så fort beslut har fattats om den gemensamma fiskeripolitiken. Sammantaget gör regeringens fiskeripolitik det omöjligt för unga att över huvud taget kunna börja inom fisket. Hur ska de kunna finansiera en båt? Hur ska de finansiera redskap och inte minst det som ska finansiera båten och redskapen, nämligen kvoterna - alltså fångsten? Hur ska de kunna köpa upp kvoterna? Det skulle vara intressant att få reda på. När regeringen säger att hela landet ska leva räknar den inte med den befolkning som finns utefter den svenska kusten. Jag vill ta upp två motioner, en vardera från en moderat och en kristdemokrat. Båda motionerna handlar om Havs- och vattenmyndighetens förslag att utöka området i , som har ett totalt fiskeförbud för svenska och danska trålare. Området som myndigheten föreslår ska få trålningsförbud sträcker sig över större delen av Hallandsfiskarnas fångstområde. Trålförbudet skulle även gälla dem som fiskade med selektiva redskap, alltså så kallad rist. Dessa fångar i princip ingen fisk.Skulle detta genomföras skulle det slå undan benen för de flesta Hallandsfiskare, och ska ni veta att det är just dessa fiskare som har gått före när det gäller att utveckla selektiva redskap. Dessutom är det värt att notera att fiskeförbudet, som jag sade, endast gäller svenska och danska fiskare. Tyska fiskare får gå in och tråla i det redan stängda området. Detta är fiskeripolitik à la . Det är väl bara att hoppas att den moderata motionen och KD-motionen får genomslag i regeringspolitiken så att inte allt Hallandsfiske slås ut.Herr talman! Om återkommande önskemål att vi ska värna det småskaliga fisket ska bli verklighet behöver en fiskeripolitik som stöder detta. Fram till har det varit tvärtom. debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 13 om fiskeripolitik.Givetvis står jag bakom båda reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 2 angående skydd av ål med mera.Jag tänkte börja mitt anförande med att berömma regeringen. Det, herr talman, tillhör definitivt inte vanligheterna, men jag tänker på det sätt på vilket landsbygdsministern försvarade majoritetens skarpa position i ministerrådsmötet . Majoriteten i detta fall var inte de borgerliga, men det är glädjande att regeringen gradvis förflyttat sina positioner i riktning mot den linje företräder.När det gäller fiske generellt anser vi i att det är överordnat att måste prioritera målen, det vill säga prioritera miljön framför sociala och ekonomiska mål. Utan fisk kan det nämligen inte finnas något fiske. Målet är att alla fiskbestånd ska förvaltas över nivåer som kan producera maximalt hållbart utnyttjande, MSY. Det är oerhört viktigt för att vara säker på att fisket är långsiktigt hållbart.Ett annat fokusområde för är fiskeavtal med tredjeland. EU:s fiskeavtal med tredjeland har haft många brister, och vi i har kritiserat avtalen och röstat mot att teckna sådana. Vi vill att olika villkor ska vara uppfyllda för att vi ska kunna acceptera ett fiskeriavtal med tredjeland, och även här ser vi med tillfredställelse att regeringen har närmat sig vår position. Man kan dock i sitt stilla sinne undra, herr talman, varför EU ska fiska i och Stilla havet.Ett huvudkrav när det gäller att träffa dessa avtal är att vi inte träffar dem med diktaturer. Mänskliga fri- och rättigheter måste respekteras av det land EU ska träffa avtal med. Innan förhandlingarna startar måste gedigna utvärderingar finnas tillgängliga. Ett annat grundkrav är att fiske bara får bedrivas på överskott och alltså inte tära på kapitalet. Ett stort problem är att fastställa hur stort fiskbeståndet är för att kunna säga att man bedriver fiske på just ett överskott. Här måste man ha tillfredställande dokumentation såsom beståndsuppskattningar och offentligt tillgängliga fristående utvärderingar. Tredjeland måste också kunna visa vilket fiske som bedrivs på dess vatten så att inte fiskbeståndet utnyttjas både två och tre - eller kanske fler - gånger. Allt fiske måste räknas samman vid bestämmande av vad som är maximalt uthålligt fiske. Alltså: Fram på bordet med alla protokoll och avtal!Vi vill också ha satellitövervakade skepp från EU, enligt så kallat VMS. Vi anser även att det minst miljöskadliga fisket ska prioriteras. Samma regler bör gälla för EU:s fiskare såväl i EU:s vatten som utanför. Fiske ska ske för humankonsumtion och inte till foder. Vidare ska EU:s miljöstandarder och sociala standarder gälla vid fiske i tredjelands vatten. I avtalet måste en tillräckligt stor kustzon undantas för det kustnära fisket. Likaså ska regionalt samarbete eftersträvas.Vi anser att det är fiskeoperatörerna, alltså de som tjänar på avtalen, som ska betala kostnaderna för tillträdet till fiskevattnen enligt fiskeavtalen - inte skattebetalare. Vi vill att ekonomiskt stöd till tredjelands fiskeutvecklingsprogram ska stödja uthållig utveckling. Likaså vill vi att ersättning för fiskerättigheterna måste frikopplas från erhållna fångster. Vi anser också att stöd ska utgå även om fångsterna uteblir eller inte är tillräckliga.När vi sedan slutligen står inför frågan om vi ska förkasta eller acceptera ett fiskeavtal mellan EU och tredjeland blir det fråga om en helhetsbedömning. Där är frågan: Vad är alternativet till avtalet? En sak är nog säker, och det är att fisken lär blir upptagen i alla fall. En annan fråga som berör mig, herr talman, är den om ålen. Ålens situation är att den är akut hotad. Det har aldrig funnits så lite europeisk ål. Trots att en europeisk förvaltningsplan sjösattes har beståndet minskat ytterligare. Ålen är nu rödlistad som akut hotad. Det finns alltså en hög risk att ålen dör ut . Ålen hotas av fiske, förändringar i dess livsmiljö och miljögifter. Den största inverkan har fisket. Vattenkraftsturbiner inverkar också negativt men dödar färre ålar än fisket. Eftersom fisket sker på nästan alla ålens livsstadier, från glasål till blankål, har det sammanlagda fisketrycket under uppväxtfasen inneburit att utvandringen av vuxen ål nästan utraderats. Den vetenskapliga rekommendationen för att kunna uppnå målen i den europeiska förvaltningsplanen är att allt ålfiske upphör samt att all övrig mänsklig påverkan på ålbeståndet reduceras till ett minimum. Det råder nu ingen tvekan om att ett fiskestopp är den avgörande åtgärden för ålens möjlighet till återhämtning.Den svenska delen av förvaltningsplanen har inte visat önskad effekt och beräknas heller inte göra det . Ett problem är de överdrivna förväntningar som finns på frivilliga åtgärder från kraftbolagen. Ett allvarligare problem är att planen i mycket hög grad förlitar sig på utsättningar, det vill säga att man fångar ålyngel i och flyttar över dem till , och inte i tillräckligt hög grad på att minska fisket. Varför är det då inte bra att flytta ålyngel och sätta ut dem här?