bet · H001MJU12 · 2013-03-25 00:00:00 — Regeringen har beslutat om preciseringar av miljökvalitetsmålet som rör skogsmarkens egenskaper, ekosystemtjänster, grön infrastruktur, gynnsam bevarandestatus, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, natur- och kulturmiljövärden i skogen samt friluftsliv. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. Preciseringarna ska utgöra grunden för att tolka miljökvalitetsmålens innebörd, vara kriterier vid bedömningen av möjligheterna att nå målen och vara vägledande för miljöarbetet. Till grund för uppföljning av miljökvalitetsmålen finns även indikatorer. För Levande skogar finns åtta indikatorer redovisade på Miljömålsportalen. framhåller att de åtgärder som har genomförts via formellt skydd av skog samt ekologisk anpassning av skogsbruket i form av frivilliga avsättningar och miljöhänsyn är viktiga för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. En fortsatt utveckling av miljöhänsynen i skogsbruket behövs och sker kontinuerligt. inventering av miljöhänsyn visar på brister. Problemområden är hänsynskrävande biotoper samt hänsyn till kulturmiljöer vilka skadas i för stor omfattning. Problemet här ligger främst i olika aktörers kunskap och bedömning om vilka hänsyn som ska prioriteras. Enligt har andelen körskador i samband med skogsbruk varit mer eller mindre oförändrade . identifierar skogar med höga sociala värden. Syftet är att få kunskap om vilka skogar som är viktiga för rekreation, friluftsliv och turism. har 13 600 objekt med höga sociala värden omfattande en areal av registrerats. arbetar aktivt med information och rådgivning till markägare om lämplig skötsel för dessa områden. Mot bakgrund av detta avstyrks motion 2012/13:MJ313 (V) yrkandena 1, 10, 12 och 13 och motion 2012/13:MJ450 (MP) yrkande 5. Utskottet har tidigare behandlat frågor som rör snöskoterpolitiken. I betänkande 2011/12:MJU14 framhöll utskottet att miljömålet Storslagen fjällmiljö innebär att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Delmålen innefattar frågor om skador på mark och vegetation, buller, natur- och kulturvärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Miljömålsberedningen ska lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås (dir. 2010:74). För att styra och följa upp arbetet kring snöskoterfrågor tillsattes ett nationellt snöskoterråd. Syftet var att utveckla en hållbar snöskotertrafik genom att förena näringsverksamhet och allas naturupplevelser. Visionen var att snöskotertrafiken ska bedrivas utan att människor, djur, miljö och egendom skadas eller störs. svarade miljöminister på en skriftlig fråga (2012/13:38) om statens ansvar för skoterfrågor: Nationella snöskoterrådet bildades genom en överenskommelse mellan (), , , , i , , , Snöskoterägares (Snofed), snöskoteråkares centralorganisation (SSCO) och (). [] Jag tycker att har fungerat bra och jag är förstås angelägen om att arbetet fortsätter och att de snöskoterrelaterade frågorna sköts på bästa möjliga sätt även . I regleringsbrev står det att överenskommelsen mellan parterna i det nationella snöskoterrådet gäller fram till . Det anges vidare att ska utvärdera arbete sedan överenskommelsen ingicks och föreslå hur arbetet med de snöskoterrelaterade frågorna ska drivas vidare. Arbetet ska ske efter samråd med parterna i överenskommelsen om , samt övriga berörda länsstyrelser. Den verksamhet som har bedrivits inom ramen för överenskommelsen ska, som uppdraget genomförs och fram till att regeringen fattat beslut om hur arbetet ska bedrivas , bedrivas i lämplig omfattning av . Uppdraget ska redovisas till () . Med detta föreslås att motion 2012/13:MJ299 (S) yrkandena 13 lämnas utan vidare åtgärd. Skydd av områden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, C, V, KD) om nationalparker och naturvårdsprojekt, strandskydd, fiske i Natura 2000-områden samt myggbekämpning. Jämför reservationerna 25 (MP, V), 26 (MP, SD), 27 (S), 28 (MP, V), 29 (V) och 30 (S, V). I motion 2012/13:MJ245 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att Bästeträsk nationalpark inrättas enligt plan. För att skydda Bästeträsk på norra krävs både ändrad lagstiftning och stärkt skydd. Då hotet från kalkbrottet är överhängande bör Bästeträsk behandlas med högsta prioritet i genomförandet av nationalparksplanen. Gällande inrättande av nationalparker föreslås vidare i motion 2012/13:MJ401 av (MP) att ska bli nationalpark. I motionen anförs att miljön kring med glaciärer, högalpin fauna och djurliv är exceptionell i och att detta talar för att bör bli nationalpark. I motion 2012/13:MJ271 av och (båda M) påpekas att det är ett nationellt intresse att restaureringen av kan fullföljas på ett bra sätt. Detta ska ske med rimlig hänsyn till naturvården, miljön och fågellivet, de berörda markägarnas och jordbrukets intressen och till samhällets intresse i stort. Motionärerna yrkar därför att regeringen omgående bör ta initiativ till en grundläggande och neutral utvärdering av projektet. m.fl. (M) föreslår i motion 2012/13:MJ268 att en ny översyn av lagstiftningen kring strandskyddet ska göras med utgångspunkt i enklare regler för byggnation och större frihet och ansvar för respektive kommun. (KD) framhåller i motion 2012/13:MJ267 yrkande 1 att ett ökat kommunalt inflytande över strandskyddsdispenser behövs. I många kommuner är det bostadsbrist, och i andra kommuner skulle rekryteringen och inflyttningen öka om man kunde erbjuda strandnära bostäder vid en insjö, en å eller havet. I samma motion yrkande 2 föreslås vidare att en utvärdering av hur de nya strandskyddsbestämmelserna tolkats av kommunerna ska ske och att kommunernas möjligheter att anpassa tillämpningen av 100-metersregeln för bebyggelse vid vattenlinjen ska tydliggöras. I motion 2012/13:MJ303 av (C) anförs att tillämpningen av strandskyddslagstiftningen hämmar landsbygdens utveckling och försämrar förutsättningarna att skapa attraktiva områden för bosättning. Att ta bort det generella strandskyddet är nödvändigt för att över huvud taget få i gång bebyggelse på den svenska landsbygden. I motion 2012/13:MJ304 av och (båda C) påpekas att det finns indikationer på att den nya strandskyddslagstiftningens andemening inte fullt ut kommit till uttryck i de regelverk som styr länsstyrelsernas och kommunernas planarbete. Därför föreslås en översyn av regelverket i syfte att fullt ut genomföra intentionerna i strandskyddslagstiftningen. (C) anser i motion 2012/13:MJ305 att möjligheten att få bygga bostäder i för människor attraktiva strandnära lägen är en viktig faktor för att utveckla landsbygden. Mot denna bakgrund framhålls vikten av den pågående översynen av strandskyddsreglerna. I motion 2012/13:MJ311 av (M) framförs att strandskyddslagstiftningen bör ses över med avsikt att det generella strandskyddet ändras från stranden, att det kan göras särskilda prövningar för obebyggda tomter så att det finns möjlighet att få strandskyddsdispens i områden där det är lämpligt och trots att fastigheten inte är ianspråktagen samt så att begreppet lucktomter återinförs. m.fl. (M) anser i motion 2012/13:MJ314 yrkande 1 att möjligheten att kunna erbjuda strandtomt är ett sätt att locka människor att etablera sig på landsbygden och att det därför är olyckligt att det fortfarande finns begränsningar i strandskyddet med avseende på de tre . I motionen föreslås en fortsatt reformering av strandskyddet där de tre inte undantas från lättnaderna i strandskyddet. I samma motion yrkande 2 föreslås vidare en översyn av möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där den gällande regeln om byggförbud närmare än från strandkanten bör kunna frångås i större utsträckning än vad som är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. I motion 2012/13:MJ349 av (M) framhålls att för att upprätthålla legitimiteten för strandskyddet krävs en avvägning och proportionalitet mellan naturskyddsintressen och medborgarnas efterfrågan på strandnära boende. För att proportionaliteten ska infrias bör strandskyddslagstiftningen ses över. I motion 2012/13:MJ364 av Finn m.fl. (M) föreslås en översyn av de kustområden där möjligheterna att utpeka LIS-områden är särskilt begränsade. Syftet med översynen ska vara att undanta de delar som rör från dagens restriktioner så att det blir möjligt att utpeka LIS-områden utan särskilda begränsningar även längs västra och östra kuster. (M) anser i motion 2012/13:MJ369 att tillämpningen av den nya strandskyddslagen skiljer sig åt högst väsentligt mellan olika län. För att strandnära bebyggelse ska kunna utvecklas i hela landet bör därför tillämpningen av länsstyrelsernas överprövningar ses över så att de blir förenliga med lagens intentioner och alla svenska medborgare upplever att de behandlas lika. de (M) framhåller i motion 2012/13:MJ385 att regler kring det svenska strandskyddet är omdiskuterade. För att säkerställa att strandskyddet i enskilda fall till fullo är förenligt med egendomsskydd och dess proportionalitetsprincip bör regeringen om möjligt se över den rättspraxis som följer av det nya regelverket kring strandskydd. I motion 2012/13:MJ389 av (M) anförs att strandskyddslagstiftningen om möjligt bör ses över ytterligare i syfte att ge kommunerna större frihet. En kommunledning har unik kunskap om just sin kommun, men alltför ofta överprövas kommunernas beslut med motiveringar som är helt adekvata i kraftigt exploaterade skärgårdsområden men som i inlandskommuner framstår som irrelevanta. m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:MJ431 behovet av en översyn av den nya strandskyddslagen. Byggandet av attraktiva boenden är viktigt för kommunernas utveckling, och med de fina utvecklingsområden som finns i många av våra norrländska kommuner skulle många bostäder kunna byggas utan att man tummar på möjligheterna för icke boende att få tillgång till stränder och vatten. I motion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 51 föreslås att regeringen ska återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden och ökar tillgången till stränderna för friluftslivet i hårt exploaterade områden. Detta framförs eftersom den omläggning av strandskyddet som regeringen gjort riskerar att leda till en alltför stor exploatering av strandmiljöer och därmed hota arter som trivs i strandmiljö och som finns uppsatta på Artdatabankens listor. I motion 2012/13:MJ464 av (M) påpekas behovet av en översyn av reglerna kring kommunala dispenser för strandskydd. Att kunna få till stånd bebyggelse nära stränder i landsbygdsområden är viktigt för att främja den lokala utvecklingen och turistnäringen och inte minst för att öka attraktionen för nyinflyttning. (C) framhåller i motion 2012/13:MJ468 att i bygder där man kan räkna stränder i termer om antal kilometer per person är det viktigt att vara flexibel och tillåta människor som vill investera att göra detta. En översyn bör göras av vilka delar av lagstiftningen och tillämpningen som behöver modifieras, och åtgärder bör genomföras i linje med denna översyn. I motion 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 7 anförs att fiske i marint skyddade områden tillåtas först efter tillståndsprövning enligt . Om gällande lagstiftning i är otydlig beträffande om fisket är tillståndspliktigt eller inte i dessa områden ska regeringen återkomma med lagförslag. I samma motion yrkande 8 föreslås att regeringen ska ta initiativ till förhandlingar med andra EU-länder för att ta fram regleringar som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden genom ohållbart fiske. I motion 2012/13:MJ218 av (S) påpekas att myggproblemen vid nedre är återkommande och orsakar lidande för de boende i området som i perioder inte kan vistas utomhus. Situationen har även negativa konsekvenser för turist- och lantbruksnäringen. Mot bakgrund av att regeringen beslutat att inte skjuta till mer pengar till myggbekämpning bör regeringen ge ansvariga myndigheter i uppdrag att se över vem som ska ha det finansiella ansvaret för projektet . Per och (båda M) förordar i motion 2012/13:MJ321 att det krävs en bättre samordning av hur finansieringen av myggbekämpningen delas upp mellan de olika nivåerna inom det offentliga och det privata näringslivet. är resurserna knappa och medlen små som problemet blir allt större. För att komma till rätta med problemet krävs att regeringen tar upp frågan på den politiska agendan och ser till att människorna i de drabbade områdena får en dräglig tillvaro året runt. I motion 2012/13:MJ347 av (M) uppmanas regeringen att se över möjligheten att göra en översyn av administrationen och tillståndshanteringen av bekämpning av stickmyggor eftersom mygginvasionen befaras bli ännu värre . (M) anför i motion 2012/13:MJ347 att det krävs en långsiktig finansiering för att hitta en lösning på myggproblemen i nedre . I motionen föreslås därför att regeringen ser över förutsättningarna för att inrätta en statlig fond och för att skapa en långsiktigt hållbar lösning för myggbekämpning. (KD) anför i motion 2012/13:MJ415 att myggproblematiken riskerar att accelerera med klimatförändringarna. Därför behövs det en nationell organisation för bekämpning av mygg. I motion 2012/13:MJ466 av m.fl. (S) anges att målet med projektet är att reducera mängden myggor till acceptabla nivåer i områden där människor annars svårligen vistas. För att lyckas med uppdraget behövs framförhållning. Det behövs också resurser för att kontinuerligt följa upp resultat och eventuell miljöpåverkan. Det bör därför tas fram en långsiktig strategiplan för den framtida myggbekämpningen i berörda områden. Som regeringen anför i budgetpropositionen anser utskottet att väl fungerande nationalparker, Natura 2000-områden och naturreservat tillsammans med biotopskyddsområden och naturvårdsavtal utgör basen för skyddet av värdefulla naturområden och kommer att vara en viktig del av svensk naturvård även fortsättningsvis. Gällande områdesskydd och inrättande av nationalparker är nationalparksplan ett viktigt strategiskt dokument. I planen föreslås nya områden med utgångspunkt från bl.a. skyddsvärde, storlek, representativitet, biologisk mångfald och orördhet. presenterade en revidering av den gamla planen . Den nya planen innehåller förslag till 13 nya nationalparker och 7 utvidgningar av befintliga nationalparker. En av de föreslagna nya nationalparkerna har inrättats, nämligen som invigdes . Två befintliga parker har utvidgats 2009 och Hamra 2011. som föreslås i nationalparksplanen omfattar sjön på norra med omgivande hällmarker och skogar. Området sträcker sig från en smal remsa utanför vid till och omfattar ca . Enligt information från har verket mot bakgrund av rättsprocessen rörande kalktäkten i området inte för avsikt att ta något eget initiativ till att formellt inleda en nationalparksprocess omfattande Bästeträskområdet i enlighet med Nationalparksplan för . När meddelat sitt beslut om kalkbrottet finns det förutsättningar för att ta ställning till om, och i så fall hur, verket ska gå vidare med en eventuell nationalparksbildning i Bästeträskområdet. Gällande den föreslagna så anges i planen att fjällnaturen liknar de alpina delarna i Sarek men är mer lättåtkomlig än Sareks vildmark och väletablerad som turistmål. Området är lämpat att lyfta fram som nationalpark som ett särskilt anslående exempel på högnordisk fjällnatur. För , som också ligger i den genomförandeplan som togs fram att gälla , har planerat att undersöka möjligheterna att påbörja en förstudie. Det innebär att tillsammans med och kommunerna samt intressenterna i området sammanställer förutsättningarna för att starta en process om en eventuell nationalparksbildning i området. Förstudien ligger sedan till grund för ett beslut om att starta bildningsprocessen eller inte. är en av de största fågelsjöarna i , välkänd för sina rastande och dansande tranor. Sjön är grund och näringsrik med både öppet vatten, undervattensväxter och stora vassbälten och den är omgiven av strandängar och strandskog. sänktes vattennivån och vattensjuka områden dikades för att vinna mer odlingsbar mark, vilket slutligen blev förödande för fågellivet. Genom avverkning, röjning, bränning och dämning, återskapades fågelsjön . odlad mark blev återigen strandängar, som i huvudsak producerar hö eller betas. Detta är ett av de största enskilda naturvårdsprojekt som genomförts i . Enligt uppgift från finns det inga planer på att genomföra en utvärdering av restaureringen av . Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2012/13:MJ245 (MP) yrkande 1, 2012/13:MJ271 (M) och 2012/13:MJ401 (MP). I samband med behandlingen av regeringens proposition 2008/09:119 Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden instämde utskottet i regeringens bedömning att ett generellt strandskydd också i fortsättningen bör gälla i hela landet och att reglerna borde göras mer flexibla genom ökade möjligheter att beakta de lokala förhållandena och förutsättningarna, framför allt i landsbygdsområden där tillgången till stränder är god och exploateringsgraden är låg. Så som regeringen anger i budgetpropositionen syftar strandskyddet till att långsiktigt trygga förutsättningarna för allemansrättslig tillgång till strandområden och bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten. trädde nya bestämmelser om strandskydd i kraft. I förarbetena anges att orsaken till att man ville ändra de gamla reglerna var att det förekom brister i strandskyddsregleringen och dess tillämpning. Bristerna bedömdes bl.a. kunna leda till att strandskyddet successivt urholkas, åtminstone i delar av landet (prop. 2008/09:119). Det finns indikationer på att ändringen av strandskyddsreglerna inte har fyllt sitt syfte i alla delar, har tillämpats olika över landet och har lett till oavsedda effekter. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat om ett antal åtgärder. Exempelvis har och fått i uppdrag att göra en utvärdering och översyn av tillämpningen och utfallet av de nya strandskyddsreglerna samt vid behov föreslå författningsändringar och andra åtgärder. Inom ramen för uppdraget ska myndigheterna även analysera och redogöra för vilka konsekvenser det skulle bli om man inför lättnader i strandskyddet vid mindre sjöar och vattendrag, vid sidan av högexploaterade områden. Mycket tyder på att förändringarna 2009 och 2010 har lett till en icke avsedd skärpning av tillämpningen av strandskyddet i stora delar av landet. Vidare har regeringen beslutat om ett nytt stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. kan kommuner, länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan hos ansöka om stöd till planeringsåtgärder för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Syftet är att ge statligt stöd för planeringsinsatser som kan klarlägga om det i kommunen finns lämpliga områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Fokus för stödet är att dessa planeringsinsatser ska göras innan en process för att ta fram en översiktsplan påbörjats. har även sammanställt en lägesredovisning vad gäller arbetet med landsbygdsutveckling i strandnära lägen () (se i praktiken 2011, dnr S2012/2746). Det finns totalt 24 kommuner som har pekat ut LIS-områden och beslutat om dessa i en översiktsplan. LIS-områden har beslutats i 10 översiktsplaner och i 14 s.k. tillägg till översiktsplaner. bedömer att det finns 88 kommuner som arbetar med att peka ut LIS-områden. Samspelet mellan kommunerna och länsstyrelserna om frågor gällande sker i allmänhet i möten och i regionala vägledningar samt genom redovisning av goda exempel. Enligt länsstyrelserna varierar aktiviteten och synen på hur frågeställningarna ska hanteras. För att bidra till kompetensutveckling när det gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna i och och för att öka förutsättningarna för en nationellt harmoniserad tillämpning av strandskyddsreglerna ska en delegation inrättas. Delegationens uppdrag (dir. 2013:27) är att utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats när det gäller frågor som berör tillämpningen av strandskyddsreglerna. Delegationen ska utgöra en arena för erfarenhetsutbyte och dialog och verka för att tillämpningen av strandskyddsreglerna effektiviseras i samhällsplanerings- och byggprocessen. Rörande dispenser från reglerna om strandskydd har sammanställt statistik om detta (se av regeringsuppdraget uppföljning av strandskyddsbeslut , dnr M2012/1437). Statistiken bygger på beslut som kommuner och länsstyrelser har fattat om att medge dispens från strandskyddet, besluta om avslag, upphäva beslut som rör detaljplaner och upphäva beslut som rör en enskilds ansökan om dispens från strandskyddet. redovisar i sin sammanställning av dispenser från strandskyddsreglerna att antalet dispenser varierar kraftigt mellan olika kommuner och län. Enligt regleringsbrevet ska verket också redovisa statistik som rör kommunernas och länsstyrelsernas beslut om att upphäva och ge dispens från strandskyddet. Av redovisningen ska framgå hur många upphävanden och dispenser som länsstyrelserna och kommunerna har beslutat om, fördelat på kommuner, samt ändamålet för upphävandet eller dispensen. Redovisningen ska lämnas till () . Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2012/13:MJ267 (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:MJ268 (M), 2012/13:MJ303 (C), 2012/13: MJ304 (C), 2012/13:MJ305 (C), 2012/13:MJ311 (M), motion 2012/13:MJ314 (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:MJ349 (M), 2012/13:MJ364 (M), 2012/13:MJ369 (M), 2012/13:MJ385 (M), 2012/13:MJ389 (M), 2012/13:MJ431 (S), 2012/13:MJ455 (S) yrkande 51, 2012/13:MJ464 (M) och 2012/13:MJ468 (C). Fiske i Natura 2000-områden Gällande fiske i Natura 2000-områden svarade miljöminister på en skriftlig fråga (2011/12:547) om oreglerat fiske i Natura 2000-områden: Enligt 7 kap. 28 a § krävs tillstånd för alla verksamheter eller åtgärder som på ett betydande sätt kan skada de utpekade naturvärdena i ett Natura 2000-område. För verksamheter som påbörjats före , det vill säga befintliga verksamheter, krävs inget tillstånd. Däremot krävs tillstånd för att vidta åtgärder som på ett betydande sätt kan påverka miljön i ett Natura 2000-område. I bevarandeplanerna för flera Natura 2000-områden pekas bottentrålning ut som ett hot. Bottentrålning kan således vara en åtgärd som på ett betydande sätt kan skada utpekade naturvärden och som kan behöva tillståndsprövas enligt . Reglerna gäller oavsett om Natura 2000-området ligger på land eller i vatten. Fiske regleras inom EU:s gemensamma fiskeripolitik. Regeringen arbetar med att så långt det är möjligt skapa ett ändamålsenligt skydd av 2000-områden även inom ramen för reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken. Enligt gäller svaret fortfarande, och mot denna bakgrund avstyrks motion 2012/13:MJ260 (V) yrkandena 7 och 8. I likhet med vad regeringen anför i budgetpropositionen så vill utskottet framhålla att de problem som massförekomsten av myggor innebär i området kring nedre är betydande. Finansieringen av myggbekämpningen behandlades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) under utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I budgetpropositionen anges att regeringen anser att det är viktigt att fortsätta att begränsa myggförekomsten i nedre och att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Stöd till verksamheten bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Det har varit problem med mycket myggor i området kring nedre . Problemen har dock ökat sannolikt beroende på flera faktorer ett varmare klimat, fler tillfällen med högt vattenstånd, ändrad markskötsel och ökad förekomst av den mer aggressiva översvämningsmyggan.