bet · H001KrU6 · 2013-02-26 00:00:00 — Utskottet kan slutligen konstatera att tolkar uppdraget Jämställd representation på museer (Jämus) så att det innefattar jämställdhet mellan könen samt . Motion 2012/13:Kr314 (S) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om kultur och hälsa med hänvisning till pågående arbete på området. Jämför reservation 5 (S). I kommittémotion 2012/13:Kr320 begär i m.fl. (S) yrkande 22 ett tillkännagivande om kultur och hälsa. Motionärerna anför att även om forskningen inom området är något begränsad kan man fastslå att kulturella aktiviteter har stor betydelse för mänsklig hälsa. En utmaning för regeringen bör vara att få till stånd en mer jämlik och jämställd kulturkonsumtion för att därigenom främja en förbättrad folkhälsa. Regeringen bör bedriva ett departementsövergripande arbete för att främja en politik där hälsan står i fokus, anför motionärerna. I motion 2012/13:Kr238 av och (båda KD) föreslås att regeringen bör utreda möjligheten att ge fler äldre inom vård- och omsorgsverksamheter en ökad delaktighet i kulturlivet. Syftet skulle vara att fler får del av kulturella upplevelser och på så sätt även ökade möjligheter till hälsa och välbefinnande. Sambanden mellan kultur och hälsa är ett relativt nytt men expanderande forskningsfält. och hälsa vid arbetar med att inventera den forskning som finns inom området och stöder också olika former av forskning, utbildning och utvärdering på temat kultur och hälsa. På pågår flera forskningsprojekt, bl.a. undersöker man sambandet mellan musik och hälsa. På regeringens uppdrag har sammanställt rapporten för hälsa. En exempelsamling från forskning och praktik (2005:23). Skriften anger att kulturupplevelser inte bara har ett egenvärde utan är viktiga för människors välbefinnande och hälsa. inledde och ett samarbete om att genomföra försöksverksamheter med kultur som hjälpmedel i arbetet med att förebygga och förkorta sjukfrånvaro, kallat Kultur på recept. Försöksverksamheterna genomfördes av respektive och uppvisar hur kulturella aktiviteter kan vara en resurs i arbetet med rehabilitering av sjukskrivna personer. fick 2011 i uppdrag att fördela särskilda medel, , för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra. Uppdraget syftade till att främja en större systematik, ökad samverkan och höjd kvalitet inom det pågående utvecklingsarbetet med kulturinsatser inom äldreområdet. avsattes ytterligare 10 nya miljoner. Satsningen kommer att utvärderas och presenteras i en rapport . En inspirationsskrift har presenterats av , Kultur för äldre, (skriftserie 2012:5). antog en rekommendation till om kultur och hälsa, där man bl.a. uppmanade ministerrådet att avsätta nödvändiga medel för etablering av en nordisk nätverksfunktion för kultur och hälsa för en försöksperiod , 20122015. Som här redovisats pågår det ett aktivt arbete vad gäller kultur och hälsa, både på forskningssidan och vad gäller den praktiska tillämpningen av vunnen kunskap t.ex. genom Kultur på recept och satsningen på kultur inom äldreomsorgen. Utskottet vill även framhålla att det pågår ett kontinuerligt arbete inom kommuner och landsting med kultur för äldre. Utskottet har i budgetbetänkandet för 20135[ . 2012/13:KrU1, rsk. 2012/13:106.] avstyrkt ett förslag om ett nytt anslag för Skapande äldreomsorg och i det sammanhanget framhållit att en viktig del i de kulturpolitiska målen är att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Detta gäller också äldre. Utskottet har därför bejakat regeringens satsning Kultur för äldre och framhållit att det är angeläget att kunskap och erfarenhet från denna satsning sprids till vård- och omsorgssektorn liksom till kultursektorn. Med anledning av motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 22 kan också påpekas att Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att följa besöksutvecklingen av museibesöken vid de statliga museerna och analysera besöksmönstren så att dessa kan ställas mot de kulturpolitiska målen. Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet anser att det är viktigt att samverkan mellan kulturpolitiken och andra områden fortsätter för att bidra till en positiv utveckling inom vård och omsorg och kommer därför att noga följa arbetet. Utskottet anser inte att de aktuella motionsyrkandena nu bör föranleda något initiativ från sida. Motionerna 2012/13:Kr238 (KD) och 2012/13:Kr320 (S) yrkande 22 avstyrks. Digital tillgänglighet till kulturen Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om digital tillgänglighet till kulturen med hänvisning till bl.a. den nationella strategin 20122015 för arbetet med ett digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation. Jämför reservation 6 (S). (S) anför i motion 2012/13:Kr249 att tempot i digitaliseringen bör höjas så att utbudet av spännande kulturupplevelser ökar i hela landet. För att kunna skapa attraktiva och konsumenttillvända digitala kulturtjänster måste de företag som utvecklar och tillhandahåller sådana tjänster kunna verka på samma villkor som etablerade kulturförmedlare, framhåller motionären. Regeringen bör därför skyndsamt utreda hur upphovsrätten bättre kan stödja utvecklingen och användningen av digitala kulturtjänster. och (båda MP) föreslår i motion 2012/13:Kr343 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda införandet av ett lagrum om en kulturell allemansrätt. Motionärerna pekar på att utvecklingen på internet går i en rasande fart och att lagstiftarna har haft svårt att följa med. Genom tydliga bestämmelser för det som ägs av alla gemensamt eller det som inte har någon ägare alls eller bara det som vi vill ska vara fritt på nätet skapas stora möjligheter för användare som vill utveckla det fria materialet. Motionärerna anser att det måste skrivas in beskrivningar i lagtext som tydliggör när ett verk är fritt och hur det kan användas. Vidare måste upphovsmän ges utökade möjligheter att förfoga över sina ideella rättigheter genom att dessa omsätts till sådana rättigheter som upphovsmännen kan avsäga sig genom avtal. Utskottet kan konstatera att den digitala utvecklingen går snabbt. Detta skapar helt nya möjligheter för bl.a. kulturarvsinstitutionerna att nå ut till en bred allmänhet, men väcker också som motionärerna påpekar en mängd frågeställningar kring hur materialet kan tillgängliggöras och kring upphovsrätten. För att möta detta har regeringen antagit en nationell strategi 20122015 för arbetet med att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation. Strategin styr arbetet för de statliga kulturinstitutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation. Strategin innehåller riktlinjer för hur arbetet ska genomföras och följas upp. Målet är att kulturella verksamheter, samlingar och arkiv i ökad utsträckning ska bevaras digitalt och tillgängliggöras elektroniskt för allmänheten. Alla statliga institutioner som samlar, bevarar och tillgängliggör kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation ska ha en plan för digitalisering och tillgänglighet. har på regeringens uppdrag inrättat ett samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet Digisam. Digisam startade sin verksamhet och arbetar bl.a. med frågor om standarder och system för digitalt bevarande, samt för tillgängliggörande och användning i digitala miljöer. Digisam ska följa upp och utvärdera arbetet som sker utifrån den nationella strategin, bedriva omvärldsbevakning samt samla in och sprida aktuell forskning inom området till de medverkande myndigheterna och institutionerna. Digisam ska vidare arbeta med och informera de medverkande myndigheterna och institutionerna om de juridiska frågor om upphovsrätt som är kopplade till digitalt bevarande och digital förmedling. Vidare kan nämnas att regeringen gav i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning offentligt finansierade musikscener, dansscener och teatrar gör sina produktioner tillgängliga digitalt till allmänheten. ska redovisa uppdraget . Med hänsyn till det aktiva arbete som pågår på området anser utskottet inte att det nu behövs något initiativ från sida. Motionerna 2012/13:Kr249 (S) och 2012/13:Kr343 (MP) avstyrks därmed. Kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om kulturella och kreativa näringar samt regional tillväxt bl.a. med hänvisning till kultursamverkansmodellen och till handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Jämför reservationerna 7 (S) och 8 (V). I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 25 begär motionärerna ett tillkännagivande om kulturella och kreativa näringar. Motionärerna anser att det är angeläget att hitta sätt för de traditionella och de kreativa näringarna att mötas och att öka förståelsen för hur den kreativa kompetensen kan användas för att höja värdet eller lönsamheten inom andra sektorer. De kulturella och kreativa näringarnas stora värde som sysselsättningsbidrag ligger enligt motionärerna i deras förmåga att vara en dynamo för andra branschers utvecklingsarbete. I kommittémotion 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 20 begär motionärerna ett tillkännagivande om kultur för landsbygdens och storstädernas förorter. Den regionala spridningen av kultur är ett nationellt ansvar och staten måste garantera finansieringen anser motionärerna, som understryker att kulturen är viktig för utvecklingen av en ort eller förort. Ett rikt kulturliv genererar engagemang och trivsel för medborgarna och är viktigt även för besökare. Även i kommittémotion 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om tillgång till god kultur oavsett var man bor i landet. I motion 2012/13:Kr227 av och (båda S) anförs att ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv för såväl de boende som näringslivet. Kulturen är en tillväxtfaktor. För att öka tillgången till kultur i glesbygden krävs olika typer av stimulansåtgärder, något som staten bör ta ett större ansvar för anser motionärerna. föreslår i motion 2012/13:Kr228 (S) ett tillkännagivande om att den kulturella infrastrukturen på landsbygden måste rustas upp. I motion 2012/13:Kr304 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att staten bör fortsätta att stödja regionalt viktiga aktörer, t.ex. , så att möjligheten till kulturupplevelser hålls levande i hela . Regeringen bör därför se över möjligheten att ge riktade bidrag till viktiga kulturella mötesplatser över hela landet. I motion 2012/13:Kr201 föreslår (C) att ska utpekas som nationell arena för sommaropera för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar genomfördes i samverkan mellan . Totalt avsattes till projektet. Ett antal myndigheter inom de kultur- och näringspolitiska områdena har inom ramen för handlingsplanen genomfört olika projektuppdrag. Dessa omfattar bl.a. sådana insatser som rådgivning till företag, programsatsning på inkubatorer för kulturella och kreativa näringar samt mellanhänder, nätverk och modeller för samverkan och entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Det övergripande målet för handlingsplanen har varit att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. Som ett komplement till handlingsplanen inrättade regeringen ett särskilt råd för kulturella och kreativa näringar i syfte att bistå regeringen med arbetsplanen samt initiera och stimulera en bredare diskussion om hur kultur och kreativitet som värdeskapande verksamheter kan kopplas till entreprenörskap och innovation för tillväxt och utveckling av näringsliv och för samhället i stort. Rådet redovisade sitt arbete och sina rekommendationer . Rådet rekommenderar att staten stimulerar och stöder det initiativ som har tagits av flera branschförbund inom de kulturella och kreativa näringarna (KKN) för att bilda ett nätverk. Detta nätverk kan utgöra en samlande struktur för sektorns utveckling kring viktiga gemensamma frågor samt vara den tydliga samtalspart till politiken som saknats. Rådet rekommenderar vidare att staten aktivt medverkar till att stödja bildandet av serviceföretag för att skapa en motsvarighet till läkarnas och tandläkarnas för konst- och kulturföretagare. Detta skulle tillåta konstnärsföretagare att bättre och tryggare kunna fokusera på utveckling av innehåll, kvalitet och värde, i stället för att syssla med ekonomisk och juridisk administration. , , , , Stiftelsen och har i enlighet med av regeringen givna uppdrag utvecklat och medverkat i insatser för kulturella och kreativa näringar. presenterade myndigheterna rapporten med kulturella och kreativa näringar i vilken de redogjorde för de erfarenheter och resultat som uppnåtts. Ett antal projekt kommer att avrapporteras till regeringen . Tanken är att verksamheten ska ske inom ramen för den ordinarie verksamheten. Regeringen har därför i regleringsbrev föreskrivit att myndigheten bl.a. ska prioritera att stärka och utveckla kulturella och kreativa näringar. I budgetpropositionen för 20136[ Prop. 2012/13:1 utg.omr. anför regeringen att en central fråga i sammanhanget handlar om behovet av kunskap och statistik på en aggregerad nivå kring de företag som bedriver verksamhet inom kulturella och kreativa sektorer. För att utveckla kunskapsinhämtning bör nationella statistiska beräkningar av kulturnäringarna i etableras. Regeringen framhåller att den avser att fortsätta att arbeta för att främja och utveckla de kulturella näringarna. Inom EU står arbetet med den kreativa sektorn högt på agendan, både inom kulturområdet och inom det näringspolitiska området. har återkommande understrukit vikten av att de kulturella och kreativa näringarnas potential tas till vara vid implementeringen av EU 2020-strategin på nationell nivå. Detta gäller inte minst inom ramen för innovationsstrategin och den digitala agendan. presenterades förslag till EU-budget för 20142020. Programförslaget för kultur- och medieområdet (Kreativa ) präglas av ett tydligt fokus på utvecklings- och tillväxtpotentialen hos den kulturella och kreativa sektorn. Programförslagets närmare utformning och omfattning är under förhandling och beräknas vara slutförhandlad . Slutligen kan nämnas att regeringen har antagit en nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Prioriteringarna i strategin ska vara vägledande för det regionala utvecklingsarbetet och ligga till grund för de statliga myndigheternas medverkan i arbetet med regionala utvecklingsstrategier och regionala tillväxtprogram. Regeringen har aviserat en skrivelse till om detta arbete. Som utskottet har framhållit är det kulturpolitikens uppgift att stödja konstnärligt skapande i olika former och skapa förutsättningar för att bevara, tolka, tillgängliggöra och utveckla kulturlivet samt bidra till att människor i hela landet har möjlighet att ta del av ett rikt och mångsidigt kulturutbud. Bidrag till regional kulturverksamhet prövas till övervägande del inom ramen för kultursamverkansmodellen som successivt började införas . Kultursamverkansmodellen har utvecklats för att stödja arbetet med att föra kulturen närmare medborgarna. Samverkansmodellen innebär en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ett ökat regionalt ansvar för kulturpolitiken. Syftet med modellen är att i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen få ett ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Det statliga bidraget till regional kultursamverkan uppgår till ca . För perioden 20122014 har tillförts anslaget för att underlätta införandet av den nya modellen. Utskottet vill peka på att handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar har bidragit till en fortsatt utveckling av kulturen runt om i landet. Förutom den kunskapsuppbyggnad som har gjorts inom de olika projektuppdragen i handlingsplanen så har även utformningen av arbetet och det sektorsövergripande arbetssättet i sig främjat en utvecklingsprocess som har bidragit till en ökad helhetssyn på området och stärkt samverkan mellan myndigheter och organisationer. Kulturens fria roll och egenvärde är grundläggande. bör insikten om att kulturen också bidrar i olika former till utvecklingen inom andra samhällsområden tas till vara långsiktigt och strukturellt. Därmed skapas förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning som kulturens egen kraft i än högre grad etableras som ett allmänintresse i samhällets olika sektorer. Med anledning av motionerna 2012/13:Kr201 (C) och 2012/13:Kr304 (S) konstaterar utskottet att vänner under fått stöd från anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål, utg.omr. Även i regleringsbrevet för avseende är Föreningen utpekade som aktörer av kulturpolitiskt intresse. Föreningens ansökan om bidrag är under beredning inom . Utskottet avstyrker med det ovan sagda motionerna 2012/13:Kr201 (C), 2012/13:Kr227 (S), 2012/13:Kr228 (S), 2012/13:Kr304 (S), 2012/13:Kr320 (S) yrkande 25, 2012/13:Kr326 (V) yrkande 20 och 2012/13:N272 (V) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om som kulturhuvudstad 2014. Staten stödjer redan projektet aktivt på flera olika sätt. Jämför reservation 9 (S). I kommittémotion 2012/13:Kr320 begär i m.fl. (S) i yrkande 26 ett tillkännagivande om , kulturhuvudstad 2014. Motionärerna anser att som kulturhuvudstad 2014 kan ses som en del i en strävan att ska positionera sig inom områdena innovation och utveckling. Denna möjlighet bör olika myndigheter och institutioner ta till vara och utveckla. i (S) begär i motion 2012/13:Kr230 ett tillkännagivande om som ett nationellt intresse. Motionären anför att det finns många vinster om staten engagerar sig i . Staten stödjer aktivt projektet kulturhuvudstad 2014 på flera olika sätt. I budgetpropositionen för 20137[ Prop. 2012/13:1 utg.omr. redovisade regeringen att den hade avsatt under anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete inom utgiftsområde 17 till stöd för kulturhuvudstadsuppdrag och att den avsåg att tillföra . Utskottet konstaterar att beslutat om anslagen inom utgiftsområdet. Regeringen har vidare gett i uppdrag att i dialog med kommun medverka inför . Utskottet delar den bedömning regeringen gör att bör kunna dra nytta av koordinerande roll både gällande kulturella och kreativa näringar och besöksnäringen. arbetar även med formerna för en nordisk konferens om kulturella och kreativa näringar med internationella utblickar som kommer att hållas i under . Vidare kan nämnas att flera myndigheter och institutioner inom ansvarsområde har i uppdrag att samverka med inför och . har i uppdrag att i sin bidragsgivning särskilt beakta kulturhuvudstad 2014. ska vidare samverka med de myndigheter och institutioner som har uppdrag i regleringsbrevet för kulturhuvudstad 2014. Syftet är att främja statliga insatser för . Återrapportering av uppdraget ska ske till () . Utskottet har noterat att har beslutat att förlägga sitt vårmöte till . Utskottet anser motionerna 2012/13:Kr230 (S) och 2012/13:Kr320 (S) yrkande 26 i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att minska de administrativa effekterna av samverkansavtalets konstruktion. (C) begär i motion 2012/13:Kr237 ett tillkännagivande om vikten av att minska de ökade administrativa effekterna av samverkansavtalets konstruktion och i stället snabbt göra en översyn av möjligheterna att avreglera avtalen så att kulturpengar kan användas till aktiv kulturverksamhet. Motionären anser att kulturen genom samverkansmodellen har tagit plats på den politiska agendan, men oroas av att uppbyggnaden med krav på måluppfyllelse också lett till ökad kontroll och administration. Syftet med kultursamverkansmodellen är att vitalisera kulturpolitiken och få ett ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer. Modellen bygger på att nationell, regional och lokal nivå även i fortsättningen ska ha ett gemensamt ansvar för kulturpolitikens genomförande och därmed för uppfyllandet av de kulturpolitiska målen. Staten ska ha ett övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitikens utveckling och för frågor om bl.a. nationell uppföljning och utvärdering. Samverkansmodellen innebär således en tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ett ökat regionalt ansvar för kulturpolitiken. Landstingen eller regionerna får besluta om fördelningen av vissa statliga kulturbidrag under förutsättning att en regional kulturplan har tagits fram i samverkan med länets kommuner. Arbetet med den regionala kulturplanen ska även ske i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. beslutar, efter samråd med övriga berörda myndigheter och med utgångspunkt i kulturplanerna, om nivån på bidragen till respektive landsting/region. I budgetpropositionen för 20138[ Prop. 2012/13:1 utg.omr. gör regeringen bedömningen att uppföljningen av och kunskapsutvecklingen om modellen är en prioriterad uppgift för både och landstingen i respektive län. Syftet är att belysa hur modellen bidrar till att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Det är viktigt att även utvecklingsbidragen följs upp anser regeringen. Vidare bedömer regeringen att formerna för samverkan med det civila samhället och de professionella kulturskaparna bör tydliggöras på både nationell och regional nivå. Utskottet vill framhålla att det är angeläget att löpande följa upp och utvärdera kulturpolitiken för att försäkra sig om att de nationella målen också får genomslag i praktiken. Detta var också anledningen till att Myndigheten för kulturanalys bildades. Myndigheten har enligt sin instruktion9[ SFS 2011:124.] bl.a. i uppgift att löpande utvärdera kultursamverkansmodellen och analysera dess långsiktiga effekter. I rapporten första utvärdering (2012:1) konstaterar myndigheten ett ökat intresse för och större kunskap om kulturpolitik hos politiker på regional och lokal nivå. Modellen har därmed enligt myndigheten bidragit till att sätta kulturen på den politiska agendan och till att de olika aktörerna upplever att deras intressen synliggörs. Vidare framhålls bl.a. behov av att utveckla former för dialogprocessen och rollfördelning. Slutligen vill utskottet peka på att har tillförts 20122014 för att underlätta införandet av den nya modellen. Utskottet anser inte att motion 2012/13:Kr237 (C) bör föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Funktionshindrades historia, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2012/13:Kr264 av (MP) yrkande 1 och 2012/13:Kr291 av (FP) samt 2012/13:Kr233 av (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Kr264 av (MP) yrkande 2. Samhällets allmänna syn har blivit att synliggöra det som varit osynligt. Trots detta måste jag konstatera att funktionshindersperspektivet är osynligt. Det finns med när det gäller den fysiska tillgängligheten till museer m.m. men det saknas fortfarande ett funktionshindersperspektiv i synen på vad som samlas in, dokumenteras och visas. När mångfalds- och mångkulturbegreppen diskuteras kan man indirekt uppfatta att funktionshindersperspektivet borde ingå, men detta måste tydliggöras. Funktionshindersperspektivet är inte bara en fråga om tillgänglighet.