bet · H101NU2 · 2013-11-28 00:00:00 — Kraven på samverkan bör tydliggöras i de berörda myndigheternas instruktion. Vidare menar att regeringen bör se över finansieringsformerna för service i samverkan. Dagens lösning med frivillig samverkan som finansieras via myndigheternas förvaltningsanslag gör myndigheterna alltför beroende av varandra. I rapporten föreslås även att Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser får i uppdrag att analysera medborgarnas och företagens tillgång till offentlig service i olika delar av landet. På menar att regeringen bör inrätta en servicedelegation som får i uppdrag att ta ett samlat grepp om utvecklingen av myndigheternas servicegivande. I ett längre perspektiv anser Statskontoret att kommunerna bör inkluderas i samverkan om servicegivandet. Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service kan ekonomiskt stöd beviljas enligt förordning (2000:284) om stöd till kommersiell service. Stödet kan beviljas till bl.a. näringsidkare med fasta försäljningsställen för dagligvaror eller drivmedel i gles- och landsbygd. gäller en reviderad förordning för stöd till kommersiell service. Den medger bl.a. högre stöd till hemsändning och servicebidrag. Aviserad utredning om stöd till kommersiell service I budgetpropositionen (utg.omr. 19 och utg.omr. 23) aviserar regeringen sin avsikt att tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna att utveckla tillgången till grundläggande kommersiell service i hela landet. Regeringen skriver att staten bör ta ett särskilt ansvar för att medborgare och företag även i fortsättningen ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service i särskilt sårbara och utsatta glesbygder. Förutsättningarna för ett stöd samt hur det skulle kunna utformas bör därför utredas, menar regeringen. Enligt uppgift från avser stödet ett kompletterande stöd till det stöd som redan finns enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Regeringens målsättning är enligt departementet att tillsätta utredningen . Uppdrag till och till Tillväxtanalys har haft regeringens uppdrag att stödja länen i framtagandet och genomförandet av regionala serviceprogram. De regionala serviceprogrammen ska samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service för medborgare och företag. I uppdrag för perioden –2013 har det ingått att rapportera om arbetet. lämnade en delrapport om verksamheten som bl.a. visar att samverkan och dialog är viktiga mål för arbetet med servicefrågor på regional nivå. Tillväxtanalys har i uppdrag att utvärdera programmen. En delrapport som överlämnades visar att arbetet i respektive län genomförs enligt syftet med verksamheten men att det finns en stor spännvidd vad avser ambitioner och insatser då förutsättningarna och möjligheterna varierar mellan länen. och Tillväxtanalys ska slutredovisa sina uppdrag om verksamheten respektive . Som framgår av budgetpropositionen (utg.omr. 19) avser regeringen att genomföra nya regionala serviceprogram 2014–2018. har fått regeringens uppdrag att i dialog med Tillväxtanalys utarbeta riktlinjer för framtagande och genomförande av de nya programmen. Programmen ska lämnas till . –2013 genomför på uppdrag av regeringen programmet Lokala servicelösningar. Programmet omfattar totalt . Syftet är att stimulera lokalt anpassade servicelösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. Programmet har tre fokusområden: samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt serviceglesa områden. Regeringen har uppdragit åt att genomföra insatser som stärker den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna både kommersiell och offentlig service. –2014 genomförs en satsning där ett antal pilotkommuner får möjlighet att arbeta konkret med samordnade servicelösningar. Insatsen omfattar och riktas till kommuner med serviceglesa områden i gles- och landsbygder. Uppdraget ska delredovisas respektive 2014 och slutredovisas . I den första delredovisningen drar bl.a. slutsatsen att behovet av innovativa servicelösningar framgår alltmer klart i samband med programmets fortskridande. Tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel är fortfarande mycket viktig, men ytterligare incitament i form av tele, bredband och betallösningar/kontanthantering visar sig vara en mycket betydande faktor för bygdens attraktivitet och fortlevnad. Tillgänglighet till kommersiell och offentlig service Ett centralt uppdrag för Tillväxtanalys är att utvärdera insatser och analysera förutsättningar för utveckling och hållbar tillväxt i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden, inklusive tillgänglighet till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. I en rapport från myndigheten (2013:04) beskrivs utvecklingen av och tillgången till kommersiell och offentlig service för ett urval av serviceslag som rör utveckling och geografisk tillgänglighet i olika delar av , med betoning på gles- och landsbygdsområden. Analyserna visar att antalet serviceställen för både dagligvaror, drivmedel och skolor har fortsatt att minska . Antalet apotek och vårdcentraler har ökat efter de reformer som har genomförts. Förbättringarna har dock i första hand skett i områden där tillgängligheten redan tidigare var god. I områden med en låg eller mycket låg tillgänglighet till tätorter är antalet serviceställen oförändrat. Några iakttagelser är följande: Antalet dagligvarubutiker fortsätter minska. minskade antalet dagligvarubutiker . Detta kan jämföras med utvecklingen –2011 då nedgången för hela landet var marginell och perioden –2010 då antalet butiker minskade med . pågår en strukturomvandling av drivmedelsmarknaden som på ett tydligt sätt har påverkat tillgängligheten i stora delar av landet. minskade det totala antalet försäljningsställen för bensin och diesel i landet med . Antalet apotek har ökat med sedan apoteksreformen. De flesta nya apotek har tillkommit i områden eller på orter där det funnits apotek och där tillgängligheten i de flesta fall redan var god. Antalet apoteksombud har fortsatt minska. har antalet ombud minskat . Sedan vårdvalsreformen infördes har antalet vårdcentraler inklusive filialer ökat med . De allra flesta vårdcentraler () har etablerats i tätorter med fler än 3 000 invånare. I glesbygdsområden är antalet vårdcentraler, inklusive filialer, oförändrat . fortsatte antalet skolor att minska i både glesbygder () och tätortsnära landsbygder (). I tätorter har det skett en svag ökning på . Antalet postserviceställen minskade . Nedgången var störst i tätorter (). I glesbygder och tätortsnära landsbygder var minskningarna . har antalet bankomater i landet ökat med och ökningen är störst i tätorter. I både glesbygder och tätortsnära landsbygder har det skett en förbättring i tillgänglighet . I ytterligare en rapport från Tillväxtanalys (2013:09) presenteras kunskapsläget vad gäller geografisk tillgänglighet och ekonomisk tillväxt samt analyser av hur geografisk tillgänglighet kan bidra till näringslivets konkurrenskraft och regioners utvecklingskraft. Resultaten visar på positiva samband mellan tillgänglighet och ekonomisk tillväxt (såsom dessa har definierats i studien). Resultaten visar vidare på att tillgänglighetens effekt på ekonomisk tillväxt varierar mellan olika kommungrupper där effekten är störst för kommuner i glesbefolkade regioner och minst för storstadskommuner och förortskommuner till storstäder. Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av en god tillgång till kommersiell och offentlig samhällsservice. Tillgänglighet till olika typer av service är en förutsättning för utveckling och god livsmiljö i gles- och landsbygdsområden. I många av de här aktuella motionerna uttrycks en oro över en försämrad service i glesbygden. Utskottet har förståelse för oron och vill särskilt framhålla att det välkomnar regeringens avsikt att tillsätta en utredning som ska se över förutsättningarna för ett kompletterande stöd till kommersiell service i glesbygden. Staten bör ta ett särskilt ansvar för att medborgare och företag i särskilt sårbara och utsatta glesbygder även fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Det är en uppfattning utskottet delar med regeringen. Vidare konstaterar utskottet med tillförsikt, liksom föregående år, att det förekommer en rad åtgärder för att stärka servicetillgången i de mest utsatta områdena. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har beslutat om extra medel för utveckling av service i gles- och landsbygder samt för att stödja lokala servicelösningar. Betydande insatser sker även inom de regionala serviceprogrammen, landsbygdsprogrammet, landsbygdsstrategin samt en rad program som genomför, inte minst genom Attraktionskraft där tillgänglighet till olika typer av service är ett prioriterat område. Utskottet välkomnar att regeringen har gett länen i uppdrag att arbeta fram och genomföra nya regionala serviceprogram för åren 2014–2018. Sammantaget bidrar dessa insatser till ett långsiktigt strategiskt arbete för att främja en grundläggande tillgång till service. Utskottet vill även påminna om att resurser av betydelse för kommersiell och offentlig service finns inom flera politikområden. När det gäller drivmedelstillgång noterar utskottet att ett förslag till förändring av den s.k. pumplagen bereds i med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag beträffande nämnda lag. Utskottet vill framhålla att en ökad tillgång till service lokalt och regionalt kräver att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga berörda aktörer. Lokalt anpassade lösningar med koppling till både det civila samhället och den kommunala organisationen kan behövas. Sådana mötesplatser har också ett uttalat socialt och kulturellt syfte. Utskottet noterar att den utredning om samverkan som Statskontoret avrapporterade , som tidigare refererats, pekar på betydelsen av samverkan mellan olika myndigheter såväl i gemensamma servicekontor som på gemensamma webbplatser. Utskottet konstaterar att det finns en samverkan mellan , och som medför att service kan upprätthållas på många orter där det annars inte skulle vara möjligt att ha en lokal närvaro. Vidare noterar utskottet att på uppdrag av regeringen genomför programmet Lokala servicelösningar där bl.a. samordning av kommersiell och offentlig service är i fokus samt satsningen på pilotkommuner som nämnts tidigare i detta betänkande. Utöver samverkan är även användningen av ny teknik av stor betydelse för en ökad tillgång till service. Utskottet noterar att den s.k. E-delegationen presenterat ett delbetänkande om organisationen av framtidens e-förvaltning (SOU 2013:75) samt att delegationen fortsätter sitt arbete i enlighet med regeringens direktiv. Med anledning av vad som sägs i motion 2013/14:N229 (M) om olika åtgärder för att underlätta landsbygdsföretagande vill utskottet framhålla att den regionala tillväxtpolitiken bl.a. är inriktad mot företag, entreprenörskap och företags konkurrenskraft, vilket inte minst framgår av den nationella strategin för konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning som utskottet refererat till i detta betänkande. Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottet samtliga motioner i de delar som här är aktuella. Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser till berörda områden med hänvisning till det gällande statliga budgetsystemet. Jämför reservation 7 (V). I motion 2013/14:N269 av och (båda M) efterfrågas en översyn av hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen skapar. Även i motion 2013/14:N277 av och (båda M) efterfrågas en översyn av hur vattenkraftskommunerna i kan få del av det värde som vattenkraftsproduktionen genererar i form av koncessionsavgifter och koncessionskraft. Regeringen bör göra en översyn och återkomma till med förslag på hur ett system med viss återföring kan se ut. Detta framhålls i motion 2013/14:N225 av (KD). Motionären föreslår att en möjlighet kan vara att se hur det fungerar i där man haft ett system som ger vattenkraftskommunerna del av den värdetillväxt som uppstår i vattenkraftsproduktionen. Nationella riktlinjer för kompensering av de bygder som upplever ett intrång av vindkraftsetablering efterfrågas i motion 2013/14:N353 av (KD). Motionären konstaterar att det finns ett system med återföring när det gäller vattenkraft genom s.k. bygdemedel och menar att det är rimligt att liknande förutsättningar gäller för vindkraft som för vattenkraft. Regeringen bör därför, enligt motionären, tillsätta en utredning för att se över frågan. I kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V) konstateras att en bygdepeng utgår till vattenkraftskommunerna. Vad gäller vindkraften har krav på en bygdepeng uppstått hos olika kommuner, men utan lagreglering. I motionen föreslås att bygdepengen för vindkraft lagregleras (yrkande 8). För kompletterande uppgifter om s.k. bygdeavgifter och (SOU 2010:17) syn på den s.k. återföringsfrågan hänvisas till föregående års betänkande om utgiftsområde 19 Regional tillväxt (bet. 2012/13:NU2). Utskottet har vid upprepade tillfällen behandlat olika motioner rörande återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser. Detta skedde (bet. 2012/13:NU2). Utskottet avstyrkte då, liksom vid tidigare behandlingar, motionerna med motiveringen att nuvarande principer för statens budgethantering ska gälla, dvs. att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter inom samma område. Om sådana kopplingar införs skulle korrigeringar behöva göras till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter, vilket enligt utskottets bedömning sammantaget skulle leda till en svårgenomtränglig budgethantering. Utskottet kan även konstatera att liknande motionsyrkanden har avstyrkts av skatteutskottet (bet. 2012/13:SkU17) som delar näringsutskottets bedömning. Utskottet, som inte ser någon anledning att ompröva sin bedömning, vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed motionerna 2013/14:N269 (M), 2013/14:N277 (M), 2013/14:N225 (KD), 2013/14:N353 (KD) och 2013/14:N222 (V) i de delar som här är aktuella. Fördelning av regionala medel Utskottets förslag i korthet avslår motioner om fördelning av regionala medel med hänvisning till pågående översyn av den s.k. fördelningsnyckeln. Jämför särskilt yttrande 3 (S). I budgetpropositionen anför regeringen att grunden för fördelning av de regionala medlen bygger på att alla regioner kan och ska bidra till hållbara tillväxt. Människor och företag i hela landet ska kunna växa och utvecklas av egen kraft. Regeringen ser dock att behovet av statliga medel för strategiska utvecklingsinsatser skiljer sig åt mellan olika regioner som en konsekvens av att dessa står inför olika stora utmaningar. När medlen väl är tilldelade framhåller regeringen att de regionala aktörerna har ansvaret för att prioritera användningen av resurserna utifrån länets förutsättningar, samt utifrån regeringens prioriteringar. Vidare framgår i budgetpropositionen att regeringen har påbörjat den tidigare aviserade översynen av fördelningsprinciperna (prop. 2012/13:1) för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I detta arbete ingår även att se över eventuella behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. inledde en dialog med de regionala aktörerna som även har haft möjlighet att lämna in skriftliga synpunkter till departementet. Översynen beräknas pågå . Regeringen slår i budgetpropositionen fast att en utgångspunkt för fördelning av medlen kommer att vara de strukturella och dynamiska utmaningar länen står inför. Utmaningarna värderas utifrån indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet och regional dynamik. Vid fördelning av medel kommer även fortsättningsvis hänsyn att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. I motion 2013/14:N257 av och (båda C) konstateras att fördelningen av det regionala tillväxtanslaget i stort sett är densamma som . Motionärerna menar att fördelningen av anslaget behöver uppdateras och ta bättre hänsyn till den situation som råder . Fördelningsnyckeln behöver vidare bli mer ändamålsenlig och transparent, enligt motionärerna. I motion 2013/14:N284 av och (båda C) konstateras att tjänste- och serviceverksamhet endast är berättigad till regionala investeringsstöd då verksamheten är inriktad på en större marknad än en lokal eller regional marknad. Motionärerna anser att denna begränsning är problematisk och menar att det finns anledning att se över den nu gällande förordningen för regionalt investeringsstöd så att det på ett bra sätt stöder den starka regionala utveckling som växer fram när det gäller besöksnäringen. Regeringens fördelning av det regionala utvecklingsanslaget upplevs som godtycklig, och trots en tillfällig extra förstärkning av anslaget 2013 och 2014 är det alltid samma län som brottas med att få pengarna att räcka, sägs det i motion 2013/14:N311 av (C). För att dessa län inte ska fortsätta att halka efter mer och mer finns det enligt motionären ett behov av en ordentlig genomlysning och revidering av grunderna för fördelning av det regionala utvecklingsanslaget. Fördelningen måste vara transparent, bidra till tillväxt, regionförstorande samarbeten, större arbetsmarknadsregioner och vara flexibel . I motion 2013/14:N312 av (C) framhålls att de medel som kommer via EU genom myndigheter till den lokala och regionala nivån bör ses över för att skapa största möjliga effektivitet för resurserna. Översynen bör även lägga vikt vid decentralisering av beslutsfattandet över dessa resurser även i delar av landet som inte har bildat regionkommuner samt se över hur normerna för regionala och lokala utvecklingsmedel kan förenklas. Av regleringsbrev framgår att myndigheten har fått i uppdrag att utarbeta förslag på åtgärder som skapar förutsättningar för en mer jämställd resursfördelning vad avser beviljandet av företagsstöd som medfinansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, med slutredovisning . Utskottet har här att hantera motioner som rör fördelning av regionala medel. Utskottet kan konstatera att regeringen har påbörjat en översyn av den s.k. föredelningsnyckeln för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Vidare noterar utskottet att det i detta arbete ingår att se över eventuella behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Utskottet, som välkomnar denna process, ser ingen anledning för att föregripa den pågående översynen. I sammanhanget vill utskottet även erinra om att det tidigare framhållit att det även fortsättningsvis bör vara en uppgift för regeringen att fördela medel för regional tillväxt mellan län och andra organ. Med det sagda avstyrks samtliga motioner som här är aktuella. Utvecklingen i vissa geografiska områden Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas av de regionala organen och berörda myndigheter. De motioner som berör åtgärder i särskilda län eller regioner förtecknas i en tabell i bilaga 4. När utskottet behandlade motioner av liknande slag vidhöll utskottet den principiella uppfattningen att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Samtliga då aktuella motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. Ställningstagandet ledde inte till några reservationer. Liksom vid tidigare tillfällen då utskottet behandlat motioner av detta slag vill det inledningsvis uttrycka sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa regioner eller andra geografiskt avgränsade områden. Utskottet står dock alltjämt fast vid sin uppfattning att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för den här prövningen ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet ser inte några skäl att ompröva sin hållning och avstyrker därför i linje med tidigare års ställningstaganden samtliga de motionsyrkanden som finns förtecknade i bilaga 4. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottets förslag i korthet anvisar de anslag och godkänner de bemyndiganden inom utgiftsområde 19 som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. avslår motioner med alternativa förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 19. Jämför särskilda yttrandena 4 (S), 5 (MP), 6 (SD) och 7 (V). I följande avsnitt redogörs för regeringens förslag om anslag och bemyndiganden för de olika verksamheter och områden som ingår i utgiftsområde 19 Regional tillväxt och motsvarande förslag i motioner. Förslagen om anslag redovisas i bilaga 2. De förslag som har lagts fram i motioner har som utgångspunkt en annan budgetram för utgiftsområdet än den som regeringen har föreslagit. Förutsättningen för den fortsatta beredningen av utgiftsområde 19 Regional tillväxt är dock, som framgår inledningsvis, att ramen för utgiftsområdet är fastställd till 2 . Statsbudgetens utgiftsområde 19 innefattar de fyra anslagen 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, 1:2 Transportbidrag, 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 och 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Anslaget får vidare även användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Regeringen bedömer att behovet av insatser för omställning och innovation i näringslivet med anledning av konkurs är stort och föreslår att anslaget ökar med 2014. Vidare föreslår regeringen att det tillförda anslaget om för att stödja vissa län och kommuner som drabbats av den utdragna lågkonjunkturen (bet. 2012/13:FiU21) ökas med 2014 för samma ändamål. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2014 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 1:7 Turistfrämjande samt –2020 för ökade utgifter inom anslaget 1:4 (båda anslag inom utg.omr. 24 Näringsliv). Det senare med anledning av att enligt regeringsbeslut har fått i uppdrag att förbereda uppgiften att vara förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ca anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder .