bet · H001AU12 · 2013-06-05 00:00:00 — 2012/13:AU12 Etablering av utrikes födda genom företagande Etablering av utrikes födda genom företagande I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse 2012/13:146 om etablering av utrikes födda genom företagande samt en följdmotion som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet anser att det är viktigt att säkerställa att de arbetsmarknadspolitiska insatserna fungerar effektivt och ändamålsenligt och att arbetssökande får det förmedlingsstöd de behöver. Utskottet välkomnar därför de insatser som regeringen har inlett mot bakgrund av . Utskottet föreslår att avslår följdmotionen och lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Etablering av utrikes födda genom företagande 2012/13:A22 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:146 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (M), (MP), (SD), (V), (S), (C), (KD) och Gulan Avci (FP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse 2012/13:146 om etablering av utrikes födda genom företagande samt en följdmotion som väckts med anledning av skrivelsen. anmälde till utskottet genom företagande är statens stöd till företagen effektiva för utrikes födda (RiR 2012:26). Kammarkansliet överlämnade rapporten till regeringen för yttrande i enlighet med den hanteringsordning som tillämpas /11. Utskottet beslutade att bjuda in för att få information och tillfälle att diskutera rapporten. Regeringen överlämnade skrivelsen 2012/13:146 om etablering av utrikes födda genom företagande till . Skrivelsen har föranlett en motion (SD). Etablering av utrikes födda genom företagande Utskottets förslag i korthet avslår motionen och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation (SD). I genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? (RiR 2012:26) granskas om Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program Stöd till start av näringsverksamhet och det statliga bolaget finansieringsverksamhet bidrar till att utrikes födda kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag. Av rapporten framgår att Arbetsförmedlingens stöd har positiva effekter på sysselsättningen, men att effekten är mindre för utrikes födda. Många av dem som har fått stöd till start av näringsverksamhet och som fortsätter att driva ett företag befinner sig dessutom under gränsen för ekonomisk utsatthet. Av rapporten framgår också att stödet till start av näringsverksamhet är ett litet program på Arbetsförmedlingen och att utbildning av och stöd till handläggare inom programmet därför prioriteras ned. Arbetsförmedlingen följer inte heller upp programdeltagarnas verksamhet i tillräcklig utsträckning och har inte gjort några utvärderingar av sysselsättningseffekterna för utrikes födda. När det gäller finansieringsverksamhet visar rapporten att utlåning till utrikes födda företagare har fördubblats sedan starten och att har nått regeringens mål för verksamheten. Däremot gör brister i bolagets uppföljning att det är svårt att bedöma om lånefinansieringen är ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. granskning visar också att Arbetsförmedlingens och uppföljning av stöden är begränsad. Särskilt gäller detta för de utrikes födda företagarna. rekommenderar Arbetsförmedlingen att se till att handlingsplaner upprättas och att uppföljning görs för dem som får stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen rekommenderas också att följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av stödet. Vidare rekommenderas Arbetsförmedlingen att följa upp sysselsättnings- och inkomsteffekter för utrikes födda som tar del av stödet och att återrapportera resultatet till regeringen. rekommenderar att regeringen, för att kunna utveckla och effektivisera stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering, skaffar sig mer kunskap om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för utrikes föddas företagande. Regeringen rekommenderas vidare att följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot regeringens krav och kan ligga till grund för en analys av om bolagets lånefinansiering ger ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. I skrivelsen om etablering av utrikes födda genom företagande (skr. 2012/13:146) ger regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser. Regeringens mål med arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och till att varaktigt öka sysselsättningen. Regeringen anför dock att analys av sysselsättnings- och inkomsteffekter baseras på deltagare i programmet Stöd till start av näringsverksamhet 2003, dvs. innan de reformer inom arbetsmarknadspolitiken som regeringen genomfört sedan den tillträdde . Regeringens intention är att säkerställa att de arbetsmarknadspolitiska insatserna fungerar effektivt och ändamålsenligt och att arbetssökande får det förmedlingsstöd de behöver. Regeringen instämmer i att Arbetsförmedlingen bör följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av detta stöd och se till att handlingsplaner upprättas och uppföljningar görs för dem som får stödet. Arbetsförmedlingen har , på uppdrag av regeringen, genomfört ett nytt arbetssätt som bl.a. innebär större fokus på den individuella handlingsplanen och att denna följs upp. Det nya arbetssättet började användas 2012, varför det ännu bara har tillämpats . kommer ytterligare förändringar att genomföras, bl.a. införs en aktivitetsrapport där den enskilde ska redovisa vilka aktiviteter som han eller hon har vidtagit. Aktivitetsrapporten förväntas underlätta Arbetsförmedlingens kontrollarbete och förbättra möjligheterna att identifiera dem som har behov av extra stöd. Regeringen bedömer att det nya arbetssättet, som kontinuerligt utvecklas vid Arbetsförmedlingen, ger förutsättningar för en effektivisering av arbetet med att upprätta handlingsplaner. Regeringen anser att det är viktigt med uppföljningar av Arbetsförmedlingens verksamhet för att kunna bedöma hur effektivt myndigheten bidrar till att uppnå arbetsmarknadspolitiska mål. Bedömningen av ekonomisk utsatthet är dock osäker, vilket också framhåller. I anslutning till den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen lämnar dock regeringen en fördelningspolitisk redogörelse till där inkomstfördelningen analyseras utifrån olika perspektiv. Regeringen instämmer i huvudsak i att uppföljningen av lånefinansiering är viktig och har därför ställt upp olika återrapporteringskrav för bolaget om t.ex. hur lånemarknaden utvecklas för olika målgrupper och hur låneansökningar hanteras. För att få bättre kunskap om den totala efterfrågan på lånefinansiering har regeringen i ägaranvisning infört ett rapporteringskrav om redovisning av det totala antalet investeringspropåer. ska också enligt ägaranvisningen lämna en särskild uppföljning av omfattningen av mindre lån och en bedömning av hur väl dess lån motsvarar efterfrågan. Regeringen har vidare inlett ett arbete för att utveckla indikatorer för uppföljning av de statliga kapitalförsörjningsaktörernas insatser, däribland insatser, och börjat se över ägaranvisningen för . (SD) anser i motion 2012/13:22 att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska ges på lika villkor oavsett födelseland. Enligt motionären är det allvarligt att statliga medel delas ut utan noggrann statistik och möjlighet till väl underbyggd kontroll. Det finns även principiella fel inbyggda i premisserna för utdelning av stöd, i regeringens målsättning och i de förväntade effekterna av stöd, nämligen att utrikes födda särskilt ska prioriteras framför andra grupper. Om ambitionen är att ge lika villkor för alla individer, kan inte vägen dit gå genom särbehandling av människor på grund av födelseland (yrkande 1). Motionären framhåller också att mer lån och bidrag till utrikes födda inte bidrar till att förbättra etableringen av utrikes födda i samhället. En ensidig fokusering på sysselsättning och företagande i mätningen och utformningen av integrationspolitiken riskerar att ignorera framväxten av parallella samhällen och en ökad segregation. För att minska skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda måste man satsa på likabehandling och naturliga mötesplatser på samma arbetsmarknad (yrkande 2). Utskottet vill inledningsvis framhålla att målet med arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och till att varaktigt öka sysselsättningen. Det är därför viktigt att säkerställa att de arbetsmarknadspolitiska insatserna fungerar effektivt och ändamålsenligt och att arbetssökande får det förmedlingsstöd de behöver. Utskottet ser positivt på att regeringens prioriteringar av de arbetsmarknadspolitiska resurserna har fått en allt tydligare inriktning på insatser för dem som står längst från arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att har granskat om det arbetsmarknadspolitiska programmet Stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering är effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag. Utskottet noterar att granskning visar att Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lån har gjort det möjligt för fler utrikes födda att starta och driva företag. granskning visar att såväl regeringen som Arbetsförmedlingen saknar tillräckliga kunskaper om vilka effekter ett stöd till start av näringsverksamhet har för gruppen utrikes födda. Även uppföljning visar på brister, vilket påverkar kunskapen om utlåning till utrikes födda företagare. Utskottet välkomnar därför att Arbetsförmedlingen har genomfört ett nytt arbetssätt som bl.a. innebär ett större fokus på den individuella handlingsplanen och på att denna följs upp. Det nya arbetssättet ökar förutsättningarna för en effektivisering av arbetet med att upprätta handlingsplaner. Arbetssättet bidrar också till att säkerställa att Arbetsförmedlingen följer upp de insatser som vidtagits för samtliga inskrivna, däribland utrikes födda som tar del av programmet stöd till start av näringsverksamhet. Utskottet noterar att arbetssökande numera ska lämna in en aktivitetsrapport för att visa vilka åtgärder den arbetssökande har vidtagit för att hitta ett arbete. Aktivitetsrapporten ska göra det lättare att följa upp vad den arbetslöse gör för att ta sig ur arbetslösheten genom att de olika aktiviteterna dokumenteras i rapporten. Utskottet välkomnar också att regeringen har inlett ett arbete med att utveckla indikatorer för uppföljning av de statliga kapitalförsörjningsaktörernas insatser, däribland insatser. Utskottet ställer sig även bakom att regeringen har börjat se över ägaranvisningen för . Med det som anförts ovan föreslår utskottet att avslår motionen 2012/13:A22 (SD) yrkandena 1 och 2 och lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Etablering av utrikes födda genom företagande (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A22 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:146 till handlingarna. Att statliga medel delas ut utan noggrann statistik och väl underbyggd kontroll är mycket allvarligt. Detta har betonat i sin granskning av och Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program Stöd till start av näringsverksamhet, och regeringen har instämt i problematiken. Enligt min mening finns det dock även principiella fel inbyggda i premisserna för utdelning av stöd, regeringens målsättning och de förväntade effekterna av stödinsatserna. Regeringens integrationsstrategi bygger till stor del på att öka sysselsättningen och företagandet bland utrikes födda. Ett led i strategin är att utrikes födda särskilt ska prioriteras. Så är också fallet i de mål som fastställts för och . Detta är djupt bekymmersamt. Om ambitionen är att ge lika villkor för alla individer kan inte vägen dit gå genom särbehandling av vissa personer baserat på födelseland. Regeringens strategi har även brister vad det gäller utsikter till varaktiga effekter. Grunden för en varaktig och välfungerande politik är att identifiera strukturella problem och åtgärda dessa, inte att ge mer bidrag till grupper som drabbats av dessa problem. Att erbjuda mer lån och bidrag till utrikes födda personer bidrar inte till att förbättra integrationen och etableringen av de utrikes födda i samhället. Tvärtom har de utrikes födda personerna som fått ta del av stödinsatserna lyckats sämre än inrikes födda. Den som vill minska skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda personer måste satsa på likabehandling och naturliga mötesplatser på arbetsmarknaden. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2012/13:146 om etablering av utrikes födda genom företagande. 2012/13:A22 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska ges på lika villkor oavsett födelseland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagande och sysselsättning som instrument för etablering inom landet. Jag vill börja med att yrka bifall till den sverigedemokratiska reservationen i betänkandet.Fru talman! Om jag hade fått en krona varje gång jag blivit beskylld för att vilja diskriminera människor på basis av deras nationella bakgrund skulle jag ha varit en rik man . Innan jag förstod att beskyllningarna bara var en del i ett billigt retoriskt spel med syfte att misstänkliggöra all form av kritik mot västvärldens mest extrema invandringspolitik gjorde dylika beskyllningar mig uppriktigt förbryllad. Mig veterligen har jag nämligen aldrig givit mitt stöd till ett regelverk eller en lag som innebär att medborgare i ska bli bättre eller sämre behandlade enbart på basis av var de är födda.Särskilt förbryllande var att de som anklagade mig, det vill säga företrädarna för de övriga riksdagspartierna, själva gjorde exakt det som de felaktigt beskyllde mig för att vilja göra. Å ena sidan sade man i högtidstalen och i principprogrammen att ingen invånare i ska bli bättre eller sämre behandlad än någon annan på basis av sitt ursprung. Å andra sidan instiftade man en mängd lagar och regler som gjorde just detta.Genom Salsamodellen, olika resursfördelningsmodeller med mera har man fördelat olika mängd ekonomiska resurser till invånarnas välfärd på basis av var de är födda. Genom särskilda bidrag till så kallade etniska föreningar och annat har man givit personer födda utanför större möjligheter att ta del av statliga och kommunala kulturbidrag. Genom utformningen av lagen om hets mot folkgrupp har man givit vissa individer bättre skydd mot förföljelse och kränkningar än andra på basis av vilket ursprung de har. Genom instegsjobb, prioriteringslistor hos Arbetsförmedlingen, företräde till anställningsintervjuer hos polis, brandkår, försvarsmakt med mera har man givit vissa arbetslösa, baserat på var de är födda, bättre förutsättningar än andra att få jobb.Helt nyligen bestämdes att personer som inte är födda i och inte har laglig rätt att vara här ska få billigare mediciner och billigare sjukvård än de som är födda här och de som vistas här lagligt. Och så vidare, och så vidare.Fru talman! I den sverigedemokratiska reservationen i betänkandet lyfter vi fram ytterligare ett exempel. I det här fallet handlar det om regeringens direktiv till om att positivt särbehandla entreprenörer som inte är födda i . Oberoende av hur de är formulerade kan kvoter baserade på nationell bakgrund inte förenas med principen om att alla individer ska behandlas lika oavsett ursprung. Positiv särbehandling av individer tillhörande en viss grupp innebär per automatik negativ särbehandling av individer tillhörande en annan grupp.Värt att känna till i det här sammanhanget är att utrikes födda redan uppges ägna sig åt företagande i något större utsträckning än inrikes födda och att utrikes födda entreprenörer får stöd av i en omfattning som vida överstiger gruppens andel av befolkningen och gruppens andel av antalet företagare.Förutom att vara moraliskt förkastligt bygger detta direktiv på en felaktig premiss, och det är dessutom ett ineffektivt och kanske till och med direkt kontraproduktivt sätt att försöka lösa det grundproblem som regeringen säger sig vilja lösa med dessa åtgärder. Den felaktiga premissen menar jag består i att grundproblemet, det vill säga den höga arbetslösheten bland utlandsfödda, knappast beror på att vi inte i tillräcklig utsträckning har positivt särbehandlat den gruppen. Det visar inte minst de exempel som jag tidigare räknade upp.Den höga arbetslösheten i den gruppen beror snarare på att vi har tagit emot långt fler invandrare än vi lyckats skapa arbetstillfällen till. Det beror på segregationen, på de sociala problemen som den oansvariga invandringspolitiken givit upphov till och på karaktären på den invandring som vi har haft, där förhållandevis många av de nyanlända haft en yrkes- och utbildningsbakgrund som inte är efterfrågad eller direkt tillämpbar på den svenska arbetsmarknaden.I , där man valt en annan invandringspolitik, förkastat mångkulturalismen och i stort sett inte alls praktiserat positiv särbehandling, har sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda varit lägre än i Sverige.Regeringens försök att lösa problemet genom att ge direktiv om att positivt särbehandla utlandsfödda riskerar, som jag nämnde, att bli kontraproduktivt. Jag är helt övertygad om att många av de utlandsfödda entreprenörerna är kompetenta personer med bra idéer, men det går inte att bortse från att det finns en överhängande risk för att handläggare tummar på kraven på konkurrenskraft och bärighet i affärsidén för att uppfylla de fastställda kvoterna av stöd till utlandsfödda. På något sätt måste de motsägelsefulla ägardirektiven ju uppfyllas. Resultatet av detta riskerar att bli att färre framgångsrika företag bildas än vad som annars skulle ha varit fallet. Det förlorar hela samhället på, även arbetslösa invandrare.Ett ytterligare problem är begreppet utlandsfödda. Det är en alltför yvig definition på en alltför bred grupp och med alltför stora interna variationer för att riktade åtgärder ska kunna bli effektiva.Fru talman! En klok skånsk farbror, jag tror att han var politiskt aktiv i någon form, sade en gång: "Hemmets grundval är gemensamheten och samkänslan. Det goda hemmet känner icke till några privilegierade eller tillbakasatta, inga kelgrisar och inga styvbarn." De orden tycker jag kan vara värda att begrunda även , om än i en ny kontext - kanske , som jag hoppas ger tid till eftertanke och blir trevligt för alla. Vi ska debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande apropå om etablering av utrikes födda, där man konstaterar att det finns brister i utvärderingar och tillämpning som bör åtgärdas. Regeringen har åtgärdat detta och rapporterat tillbaka till , något som har passerat både oppositionens och majoritetens nålsöga, och man har kommit fram till att de här åtgärderna är tillräckliga. Det är vad vi diskuterar. Sedan kommer det utläggningar om massor av andra saker som inte har med ämnet att göra.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. Till skillnad från tycker jag att de reservationer som finns i betänkandet är relevanta att ta upp när vi diskuterar betänkandet.Jag har roat mig lite med att botanisera på hemsida. Det är inte någon jättetrevlig sysselsättning, men vissa saker är ändå intressanta att ta del av. Ni har en del guldkorn där. Bland annat kan man läsa när ni presenterar er politik: "Alla former av diskriminering är oacceptabla." "Alla ska vara lika inför lagen och ges likvärdiga rättigheter." "Jämte frihet och trygghet krävs även rättvisa i alla delar av samhällsbygget. "Med anledning av detta skulle jag vilja fråga : Om ni nu tycker att diskriminering är oacceptabelt, varför stiftar ni då lagar som diskriminerar svenskfödda? Om ni nu förespråkar likhet inför lagen, varför skriver ni då in i era lagar att personer med olika bakgrund ska behandlas olika? Är detta verkligen ett sätt att värna rättvisa i alla delar av samhällsbygget? Det är ingen hemlighet att vi i hjälper dem som har det lite extra tufft. Det är till exempel ingen hemlighet att vi har lönebidrag för folk med funktionshinder och andra former av det kallar för positiv särbehandling. När någon med funktionshinder får rätt till ett jobb, får det lättare att bli kallad till intervju eller får extra mycket pengar från staten känner jag inte att jag skulle vara diskriminerad. Jag vet inte om känner så, men det vore väldigt märkligt.Detsamma gäller här. Det finns grupper som behöver extra stöd och extra hjälp. Till exempel erbjuds sfi till utrikesfödda och invandrare, men inte till . Det kan han tycka är en jättestor orättvisa, och det kan vi såklart ha en diskussion om här. Men det är inget jättemärkligt att ha det så.Däremot är det väldigt intressant att titta på effekterna. Den positiva särbehandlingen påstås skapa enorma orättvisor. Men då får man nästan för sig att arbetslösheten ute i samhället nästan bara drabbar inrikesfödda, eftersom regeringen har varit så dum mot dem genom lagstiftningen. Men så ser det inte ut. Andelen inrikesfödda bland de arbetslösa minskar kraftigt. parti har oftast beskyllt invandrare för att komma hit och ta alla jobb. verkar det snarare vara så att de kommer hit och tar arbetslösheten från de inrikesfödda.Den verklighet du målar upp i ditt huvud skiljer sig från den verklighet som finns utanför kammaren, . Det skulle vara bra om ni höll er till sanningen. Till att börja med tycker jag att det är viktigt att skilja på diskriminering på basis av faktorer som man inte kan göra någonting åt och särskilda stöd till grupper som befinner sig på olika platser i livet. Vi kan alla drabbas av funktionshinder. Vi har alla varit unga, och vi kommer alla att bli gamla. Att rikta särskilda stödåtgärder till den typen av grupper är en sak. Att stifta lagar där man skiljer på människor på basis av var de är födda, vilket man inte kan göra någonting åt, är en väsentlig principiell skillnad.Jag vet inte om jag uppfattade dig rätt, , men som jag tolkade det du sade menade du att så länge det inte ger några negativa effekter på samhällsekonomin är det egentligen inga problem att diskriminera utifrån bakgrund och ursprungsland. Jag är hemskt ledsen, men jag håller inte med om den utgångspunkt som och hela regeringen tycks ha i denna fråga. Ursäkta plumpheten, fru talman, men det resonemang som man för från här och som utgår från att man ska diskriminera för att motverka diskriminering är i mitt huvud lika ologiskt som att ha sex för att bevara oskulden. Det handlar om olika former av diskriminering. Det är dåligt att diskriminera på grund av saker man inte kan göra någonting åt, medan det är okej att diskriminera på grund av faktorer man kan göra någonting åt, menar . Jag kan inte göra jättemycket åt att jag är utrikesfödd. Det är en faktor jag har haft väldigt lite kontroll över i mitt liv. Att jag är i är också en faktor jag har haft väldigt lite kontroll över. Återigen kommer de här märkliga resonemangen.Mattias ville ha ett exempel på när någonsin velat göra skillnad på folk och folk lagstiftningsmässigt. Låt mig ta ett sådant exempel ur eget program! Det gäller anhöriginvandring. Ni har ett resonemang om att anhöriginvandring till endast ska kunna ske om den sammanlagda anknytningsgraden, som det heter, till är . Om min fru skulle vara thailändska och jag helsvensk, som SD uttrycker det, vore anknytningsgraden . Men är jag i alla fall till någon procent iranier. Ville jag ta hit en thailändsk fru skulle det inte gå, för då vore vi inte svenska till .