bet · H101NU3 · 2013-11-26 00:00:00 — Utskottet sluter således upp bakom den energipolitik som redovisas i budgetpropositionen. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt, uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Det är utskottets övertygelse att de långsiktiga energipolitiska prioriteringar som regeringen redovisar kommer att ge en god vägledning för det fortsatta arbetet. Utskottet välkomnar således inriktningen att avveckla användningen av fossila bränslen för uppvärmning till 2020, att fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och att ett s.k. tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för minskad klimatpåverkan. Utskottet välkomnar även att regeringen har höga ambitioner när det gäller utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Förslag om allmänna uttalanden om energipolitikens mål och inriktning som inte överensstämmer med utskottets och regeringens syn på energipolitiken bör lämnas utan vidare åtgärd av . Det gäller exempelvis ett antal av yrkandena i motion 2013/14:N425 (S). Ett väntat elöverskott kommer att hålla nere de svenska elpriserna som ökad export av koldioxidsnål el kan ersätta fossilenergibaserad kraftproduktion i . Utskottet anser, i likhet med regeringen, att en gemensam nordisk och europeisk elmarknad inte bara kan bidra till att minska utsläppen av växthusgaser utan även till att öka försörjningstryggheten och konkurrensen till gagn för elkonsumenter i hela . Elmarknadsfrågor kommer att behandlas av utskottet i ett betänkande . Då kommer bl.a. frågor om småskalig förnybar elproduktion och om anslutning och överföring av förnybar elproduktion att behandlas. Utskottet noterar här att regeringen aviserar ett skattereduktionsförslag som ytterligare kommer att gynna småskalig förnybar elproduktion. Ett annat förslag som kan väntas underlätta för tillkomsten av förnybar elproduktion är det som beskrivs i budgetpropositionen och som syftar till att eliminera de tröskelliknande nätanslutningshinder som hämmar tillkomsten av exempelvis havsbaserad vindkraft. När dessa hinder har undanröjts väntas intresset för att etablera vindkraftsparker till havs att öka. Det huvudsakliga styrmedlet för dylika etableringar är emellertid alltjämt elcertifikatssystemet. Förslaget i motion 2013/14:N425 (S) om att omvandla den gällande planeringsramen för vindkraftsutbyggnad till ett mål avstyrks med hänvisning till utskottets tidigare refererade ställningstagande ovan till samma yrkande . Att avskaffa ramen helt som föreslås i motion 2013/14:N322 (SD) anser utskottet inte heller vara aktuellt. Även detta motionsyrkande avstyrks således. För att nå de energipolitiska målen krävs kostnadseffektiva och stabila styrmedel. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Stabilitet skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar i energiproduktion, vilket i sin tur håller nere energipriserna och skapar förutsättningar för den nödvändiga omställningen. Även många företag som inte producerar energi är beroende av en stabil energiförsörjning och rimliga möjligheter att prognostisera energiprisernas utveckling för att våga göra nyinvesteringar. Det gäller inte minst elintensiva företag inom den svenska basindustrin. Utskottet vill här också framhålla uppfattningen att klimat-, miljö- och energiutmaningarna inte bara ska ses som hot utan även innebär utvecklings- och affärsmöjligheter för svenska företag. Regeringens satsning på en miljöteknikfond kan väntas bidra positivt till detta. Utskottet välkomnar också regeringens ambitioner när det gäller energiforskning och innovationer på energiområdet. Forskning och innovation, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, och goda exportmöjligheter inom energi- och miljötekniksektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Här bör även framhållas att utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till mål och prioriteringar för energiforskningen. Med hänvisning till dessa tidigare refererade ställningstaganden avstyrker utskottet yrkandena om energiforskning i motion 2013/14:N222 (V). Utskottet delar regeringens uppfattning att en effektivare energianvändning är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat och miljö. En effektivare energianvändning kan även bidra till ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet och till en tryggare energiförsörjning. kommer dessutom även att behandla frågor om energieffektivisering mer utförligt senare under detta när regeringen har presenterat sitt förslag om hur EU:s energieffektiviseringsdirektiv ska genomföras i . Då kommer regeringen även att redovisa sin syn på det vägledande nationella energieffektivitetsmål som ska tas fram enligt direktivet. Noterbart i sammanhanget är att i den promemoria som utgör en del av underlaget för regeringens ställningstagande görs bedömningen att mål om effektivare energianvändning till 2020 (som fastställdes ) uppfyller direktivets krav på ett vägledande nationellt mål för energieffektivisering. Vidare bör framhållas att medlemsstaten också ska uttrycka det vägledande målet som en absolut nivå av den primära och den slutliga energianvändningen 2020 och förklara hur och utifrån vilka data den har beräknats. Denna promemoria har remissbehandlats. Utskottet anser att bör avvakta regeringens förslag på området innan den tar ställning till hur det nationella målet lämpligen bör utformas. Förslaget i motion 2013/14:N215 (MP) om ett mål som innebär en absolut minskning av energianvändningen bör därför avslås av . Transportsektorn svarar för en betydande andel av den fossila energi som används i . Här noterar utskottet att regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. Regeringens särskilda utredare på området väntas lämna sitt förslag . I motion 2013/14:N297 (S) ta det tillkännagivande upp som har riktat till regeringen om att granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Utskottet vill hänvisa till det som anförs i budgetpropositionen angående detta. Där framgår att regeringen har för avsikt att uppdra åt att, i samarbete med berörda myndigheter, sammanställa resultaten av genomförda konsekvensanalyser av den förda energi- och klimatpolitiken för den elintensiva industrin. Vid behov kommer dessa analyser även att kompletteras. avstyrkte utskottet ett förslag om att ska ha ett helt förnybart elsystem 2030, dvs. ett yrkande som var identiskt med det nu aktuella i motion 2013/14:N352 (MP). Utskottet pekade då på att av el kommer från kärnkraft och att denna produktionskälla kommer att utgöra en väsentlig del av produktionen även . Då liksom nu anser utskottet att ett mål om ett helt förnybart elsystem till 2030 därför är orealistiskt. Yrkandet avstyrks således även av utskottet. Utskottet avstyrker även motion 2013/14:N297 (S) om den svenska basindustrins energiförsörjning och det behov av investeringar i konkurrenskraftig elproduktion som efterfrågas i motionen. Här hänvisar utskottet till det som anfördes då en i princip likalydande motion behandlades såväl 2011 som 2012. Utskottet anser således alltjämt att en politik som främjar utbyggnad av förnybar energiproduktion som den möjliggör kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, bäst tryggar tillgången på el och annan energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Avslutningsvis avstyrker utskottet återigen förslaget i motion 2013/14:N421 (S) om att införa ett mål om att avveckla direktverkande el som uppvärmningsform. Utskottet hänvisar på nytt till sin tidigare hållning i frågan, vilken har redovisats tidigare i detta betänkande. Utskottet står inte heller bakom förslaget i motion 2013/14:N425 (S) om att införa ett konverteringsbidrag för ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler i syfte att stimulera konvertering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning till fjärrvärme eller individuell uppvärmning från biobränslen, värmepump samt solvärme. Inte heller önskemålet i motion 2013/14:N212 (MP) om sårbarhet och systemfel i samband med eluppvärmning bör bifallas av . Sammanfattningsvis förordar utskottet således – med hänvisning till det anförda – att ska avslå samtliga de motionsyrkanden som berörs i detta avsnitt. Energisystemet ska ge långsiktiga och stabila villkor både för dem som producerar och för dem som konsumerar energi utan att göra våld på nuvarande eller kommande generationers rätt att leva ett gott liv. Regeringspartiernas energiöverenskommelse innehöll en inbjudan till de dåvarande riksdagspartierna (S, MP och V) om att ställa sig bakom dessa brett förankrade långsiktiga spelregler för energipolitiken. En splittrad röd-grön opposition med ett spretigt paket av energipolitiskt önsketänkande ställdes då mot de stabila spelregler som råder – spelregler som stärker konkurrenskraft, genom förutsägbara villkor för den som vill investera i olika energislag. Förutsättningarna att nå en samsyn över blockgränsen var dess värre begränsade. I motionerna 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N205 (V) framförs nu önskemål om en bred energiöverenskommelse. Utskottet ser självfallet värdet av att ett så pass viktigt och investeringstungt område som energipolitiken har en bred politisk förankring. konstaterar utskottet att det alltjämt finns ett antal energipolitiska spörsmål där förutsättningarna att nå blocköverskridande politisk enighet dess värre kan anses vara begränsade. Utskottet vill inte avfärda ambitionerna från båda sidor blockgränsen att ytterligare bredda den politiska förankringen, men anser inte att det finns anledning för att uttala sig om detta i linje med vad som efterfrågas i de båda ovannämnda motionerna. Motionerna avstyrks således i dessa delar. I likhet med regeringen anser utskottet att en omställning av energisystemet är nödvändig. Visionen är att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en ökad andel förnybar energi är gynnsam för att uppnå de övergripande målen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i hela landet. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för en minskad klimatpåverkan. Mot bakgrund av detta anser utskottet inte att det finns anledning för att genom ett allmänt uttalande uppmana regeringen att ge de förnybara energikällorna ökad uppmärksamhet. Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:N425 (S) och 2013/14:U316 (MP) i dessa delar. I några av de här aktuella motionerna argumenteras för inrättandet av olika produktions- eller planeringsmål för att främja solenergin. Utskottet har tidigare när liknande förslag har varit uppe för behandling hänvisat till att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka användningen av el från förnybara energikällor i . Detta system är teknikneutralt och bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna görs först. Utskottet anser inte att det finns något behov av att komplettera elcertifikatssystemet med ett planeringsmål när det gäller solenergi. I sammanhanget kan för övrigt nämnas att den planeringsram som har fastställt för vindkraften inte är att betrakta som ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Även om utvecklingen på solcellsområdet går stadigt framåt och investeringskostnaderna sjunker är tekniken alltjämt under utveckling. Även om staten ger stöd för solcellsinstallationer bör huvuddelen av de statliga insatserna, enligt utskottets uppfattning, snarare inriktas på utveckling av system där kostnaderna för att producera solenergianläggningar kan minskas och därigenom förbättra solenergins möjligheter att konkurrera med annan elproduktion. När det gäller produktion av solvärme är tekniken mindre komplex och investeringskostnaderna lägre. Det finns därför ofta goda förutsättningar för exempelvis småhusägare att på räkna hem en investering i en solvärmeanläggning. Inte heller här anser utskottet att ett utbyggnadsmål skulle ha någon avgörande betydelse för utvecklingen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2013/14:N425 (S), 2013/14:N254 (MP) och 2013/14:N222 (V) i dessa delar. Energipolitiken ska ge långsiktiga villkor för att klara försörjningstryggheten, miljöambitionerna och rimliga energipriser. Därigenom läggs en grund för företagande och jobb i . Utskottet konstaterar att det nu återigen finns ett antal motionsförslag på temat kärnkraft för att ta ställning till. Oavsett om det handlar om förslag med inriktning på kärnkraftsexpansion eller på snabbavveckling är utskottets hållning fortfarande densamma som den varit sedan regeringspartierna slöt sin nu gällande energiöverenskommelse. Således sluter utskottet alltjämt upp bakom regeringens hållning som har gett förutsättningar för ett generationsskifte i den svenska kärnkraften genom att eventuella nya reaktorer ska kunna ersätta de befintliga och att detta sker på samma platser som de nuvarande reaktorerna är lokaliserade. Under dessa villkor och inom ramen för övriga överväganden när det exempelvis gäller lönsamhetsbedömningar och överensstämmelse med den gällande miljö- och strålskyddslagstiftningen blir det reaktorägarna som i ett första steg måste avgöra om ett generationsskifte över huvud taget är aktuellt. Utskottet noterar att statliga ser kärnkraft som ett möjligt energislag även och att bolaget har vidtagit vissa initiala åtgärder inför den tillstånds- och utredningsprocess som förväntas bli utdragen och som föregår ett slutgiltigt investeringsbeslut. När det gäller yrkandet i motion 2013/14:N334 (MP) om kärnkraftssubventioner hänvisar utskottet till tidigare refererade ställningstaganden . Utskottet ansåg att regeringens skrivelse på temat subventioner till kärnkraften gav en god bild av vad som bör beaktas i fråga om vad som är att betrakta som ett statligt stöd till kärnkraft. Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker samtliga de motioner som är aktuella i avsnittet i de delar som berörs. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2016 för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen har föreslagit . avslår därutöver två motioner som gäller en översyn av Svenska kraftnäts investeringsram respektive en sänkning av det avkastningskrav som finns på affärsverket. Jämför reservationerna 12 (S) och 13 (V). () har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna. Därtill är affärsverket systemansvarig myndighet enligt ellagen, vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. I propositionen konstaterar regeringen att stamnätet står inför en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Det innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar och ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftsparker. Eftersom de väsentligt ökande investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, uppföljning och kontroll i verksamheten har regeringen gett i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan, vilket affärsverket har gjort . Förslaget till investerings- och finansieringsplan för perioden –16 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för elektronisk kommunikation som beräknas uppgå till högst . Av dessa avser 2014. I propositionen redovisas översiktligt de planerade investeringsprojekt som var för sig överstiger . kommer flertalet mycket stora investeringar att genomföras . Dessa kommer att befinna sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Regeringen konstaterar vidare att många av de större pågående investeringsprojekten har genomfört upphandling sedan föregående investeringsplan. Tidsplaner har fått justeras, vilket medför ändrade betalplaner. Nitton investeringar har tillkommit sedan föregående plan. Fyra investeringar som beskrevs i den föregående planen har avslutats . Sydvästlänken är Svenska kraftnäts största investering . Sydvästlänken sträcker sig från via till . beslutade tillsammans med Statnett att inte genomföra Sydvästlänkens västra gren – en ny likströmsförbindelse mellan Barkeryd () och Tveiten (). Nya beräkningar visar att nyttan har minskat betydligt jämfört med de ursprungliga analyserna. När Sydvästlänken tas i drift ökar överföringskapaciteten mellan elområdena 3 och 4 . Sydvästlänken bidrar även till förbättrad driftsäkerhet i . Investeringskostnaden beräknas uppgå till varav beräknas belasta treårsperioden. har på uppdrag av regeringen och i samarbete med och Fortum utarbetat en helt ny struktur för elnät för att säkra den långsiktiga elförsörjningen. Projektet omfattar drygt femtio olika delprojekt och beräknas pågå till 2020. Bruttoinvesteringen uppgår till , varav för Svenska kraftnäts del. Även utlandsförbindelser omfattas av Svenska kraftnäts investeringsplan. En ny likströmsförbindelse till (Nordbalt) ska byggas till för att knyta en framväxande baltisk elmarknad till den nordiska. Andra reinvesteringar i utlandsförbindelser som nämns i investeringsplanen går mellan och samt mellan och . När det gäller nya vindkraftsparker är Svenska kraftnäts huvudinriktning att dessa ska anslutas till befintliga stationer. För större vindkraftsparker krävs dock nya stationer för anslutning till stamnätet och i vissa fall även förstärkning av ledningskapaciteten. projekterar en anslutning av till det svenska stamnätet med en likströmsförbindelse. I propositionen nämns flera ytterligare områden, där det planeras vindkraftsutbyggnad som kräver investeringar i stamnätet. Vidare behövs investeringar i det svenska stamnätet för att omhänderta de omfattande effekthöjningar som planeras i . En sammanfattning av Svenska kraftnäts investeringsplan –2015 redovisas i budgetpropositionen (tabell 3.37, s. 77). Planen stämmer överens med det förslag som lämnade till regeringen. Noterbart är också att regeringen i budgetpropositionen anger att den har inlett en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora omvärldsförändringar i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Enligt regeringen är det ännu för tidigt att slå fast nya ekonomiska mål. För att skapa förutsättningar för långsiktiga beslut kommer målen emellertid fortsättningsvis att mätas och utvärderas över en längre tidsperiod än . Nivåer för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen av dessa har regeringen planer på att fastställa , då även en djupare analys av Svenska kraftnäts utdelningsnivå har genomförts. Enligt vad som anförs i propositionen styrs Svenska kraftnäts verksamhet därför tills vidare med befintliga ekonomiska mål. I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) understryks vikten av att överföringskapaciteten byggs ut mellan de norra och de södra delarna av landet för att möjliggöra en fortsatt utbyggnad av den förnybara energin. Motionärerna föreslår att investeringsramen för Svenska kraftnäts verksamhet ses över för att underlätta framtida investeringar i stamnätet (yrkande 40). Ett tillkännagivande om att avkastningskravet på bör sänkas efterfrågas i kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V), yrkande 9. Motionärerna anser inte att det är rimligt att ska ge i utdelning till staten i ett läge när affärsverket har stora investeringsbehov. När senast behandlade Svenska kraftnäts investeringsplan konstaterade utskottet bl.a. att stamnätet inte är någon obegränsad resurs utan kräver löpande underhåll och betydande ny- och reinvesteringar för att kunna möta de utmaningar som inte minst omställningen av energisystemet innebär (bet. 2012/13:NU3). Utskottet konstaterade vidare att stora förhoppningar och ambitiösa målsättningar när det gäller tillkommande förnybar energi också måste matchas med realistiska förväntningar på vad det nuvarande stamnätet klarar av att möta eller var och hur snabbt ny eller förbättrad överföringskapacitet kan skapas. Utskottet ställde sig vidare positivt till att hade tagit fram en utvecklad investerings- och finansieringsplan och välkomnade den mer långsiktigt inriktade perspektivplan som då hade presenterats. Utskottet hade inget att invända mot den föreslagna investeringsplanen eller mot det då aktuella förslaget om Svenska kraftnäts finansiella befogenheter . granskning av staten på elmarknaden presenterade sin granskningsrapport roll på elmarknaden – insatser för en fungerande elöverföring, RiR 2013:3. har gjort iakttagelser om statens insatser inom flera områden som har betydelse för överföringen av el, däribland när det gäller regeringens styrning av Svenska kraftnäts investeringsplanering och vissa av affärsverkets finansiella nyckeltal. Granskningen omfattar även regeringens rapportering till . Regeringen har sedermera i en skrivelse till redovisat sin syn på slutsatser och rekommendationer (skr. 2013/14:21). I skrivelsen redogör regeringen för vilka åtgärder som har vidtagits eller som kommer att vidtas inom området. Ärendet kommer att beredas av utskottet med början . EU-finansiering av stamnätsprojekt i har medverkat i en utvärdering av ca 250 energiinfrastrukturprojekt som kommissionen har antagit för att integrera de inre marknaderna för el, gas och olja. Projekten kan få bidrag genom Fonden för ett sammanlänkat (Connecting Europe Facility, CEF). Fonden har en budget på avsedd för att bidra till uppbyggnad av den infrastruktur för energi som behövs för att öka sammankopplingarna i –2020. Projekten ska också förbereda överförings- och distributionsnät för unionens omställning till förnybara energikällor. På listan över projekt finns två svenska infrastruktursatsningar, varav den ena avser förstärkningar av elnätet i för att kunna koppla samman och med en elkabel. Utskottet behandlar först regeringens förslag om Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Därefter tar utskottet ställning till två motioner som gäller en översyn av Svenska kraftnäts investeringsplanering respektive de avkastningskrav som regeringen ställer på affärsverket. Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter Det svenska elsystemet står inför ett antal utmaningar under de kommande decennierna. Stamnätet – elsystemets ryggrad – behöver anpassas till den förändrade energi- och klimatpolitiken där produktion från intermittent verkande energikällor som vindkraftsparker och solcellsanläggningar kommer att bli allt viktigare inslag. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Fortsatt integration av de nordiska och europeiska elmarknaderna ökar också kraven på nya anslutningar och på ökad överföringskapacitet både inom och över landets gränser. Ett väntat elöverskott understryker behov av ändamålsenlig överföringskapacitet på stamnätsnivå. Även underhållet av det befintliga stamnätet kommer att kräva betydande reinvesteringar för fortsatt hög driftsäkerhet.