bet · H101KrU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Politiken måste ta hänsyn till kulturskaparnas villkor.Vi socialdemokrater ser att arbetsmarknaden för professionella skådespelare, dansare, musiker och sångare kännetecknas av att det finns förhållandevis få tillsvidareanställningar. För att öka bland annat den sociala och ekonomiska tryggheten för frilansande scenkonstnärer, förmedlingen av arbete och möjligheten till kompetensutveckling införde den tidigare socialdemokratiska regeringen scenkonstallianserna. finns det tre scenkonstallianser: inom dans, musik och teater. Dessa har visat sig fungera bra. Därför vill vi socialdemokrater låta fler kulturarbetare få möjlighet till anställning inom allianserna. Vi ökar i vårt budgetalternativ med . Detta skulle, fru talman, innebära att ytterligare ungefär 95 personer skulle kunna få anställning inom allianserna, vilket är en höjning på drygt 33 procent.Fru talman! Den satsning som kulturministern med sådan stolthet talade om har förbytts till något som det verkar som att man helst inte vill bli påmind om. Jag talar naturligtvis om Kulturarvslyftet, ett av flera exempel på regeringens misslyckade jobbpolitik. Man lovade att ungefär 4 400 jobbtillfällen skulle skapas . är det lite drygt 300. Inte ens av målet har man nått upp till. föreslog vi socialdemokrater att man skulle lägga ned Kulturarvslyftet och i stället satsa på nya accessjobb. Det skulle innebära nya arbetstillfällen inom kulturområdet. Vår satsning på 74 miljoner skulle generera drygt 200 accessjobb och förstärka kultursektorn. Det tycker vi är ett bättre sätt att använda våra resurser.Det finns mycket som behöver göras i den gemensamma sektorn och i det ideella föreningslivet, som har svårt att driva sin verksamhet så som man skulle vilja. Därför föreslår vi extratjänster. Det skulle ge arbetstillfällen men också stärka det ideella föreningslivet, som vi vet har det väldigt tufft på många håll . Det är ibland svårt att hinna kombinera föräldraskap och arbete och dessutom ta på sig uppdrag inom föreningslivet. Dessa tjänster skulle innebära en stöttning i det arbetet. Jag tror att vi alla som varit eller är föreningsaktiva vet hur viktig den person är som till exempel jobbar som kanslist i en idrottsförening och är navet i hela verksamheten. Sedan kan vi föräldrar gå in och ta vårt ansvar i föreningsverksamheten.Fru talman! I spåren av den höga arbetslösheten och de höga avgifter som många kommuner tar ut är det många barn och unga som inte kan ta del av musik- och eller idrott och friluftsliv.Vi socialdemokrater strävar efter att alla barn och unga ska ha rätt till kultur och idrott och en aktiv fritid. Därför gör vi en satsning på i vårt budgetalternativ på ett handslag med föreningslivet. kommer senare i debatten att lyfta fram denna satsning ytterligare.Vi inför också ett stimulansbidrag till kommunerna på för att utveckla musik- och kulturskolorna och hålla nere avgifterna. Många lyfter fram musik- och som den verksamhet som gjort starkt på den internationella musik- och kulturarenan. Den har erbjudit många barn, oavsett familjens inkomst, möjlighet att utvecklas inom musik, teater och dans. Det sker en spännande utveckling, till exempel inom El Sistema, där man jobbar utifrån ett socialt perspektiv med kulturen. Men även den mer traditionella musik- och bedriver en mycket uppskattad och professionell verksamhet.Tyvärr ser vi att det är stora skillnader mellan barns möjlighet att vara med, eftersom kommunerna prioriterar så olika. Vi socialdemokrater vill stimulera kommunerna till att verkligen satsa på musik- och . Vi delar också musik- och kulturskoleråds, Smoks, uppfattning att regeringen borde ta initiativ till att i samarbete med Smok och SKL utarbeta en nationell strategi för musik- och kulturskolor.Fru talman! När den borgerliga regeringen avskaffade den fria entrén på de statliga museerna rasade besökssiffrorna med närmare två miljoner. Vi vill i årets budget återinföra fri entré, men också verka för fri entré på regionala museer. Detta kommer att belysa närmare under dagens debatt.Vi socialdemokrater tror på det livslånga lärandet och alla människors möjlighet till utbildning och bildning. Arbetslösheten ligger på . Bland de arbetslösa har gruppen ungdomar under 25 ökat kraftigt. En del av dessa ungdomar saknar grundskola eller gymnasieutbildning. För att stå starka måste vi i konkurrera med hög kompetens och goda arbetsvillkor, inte med låga löner. Vi socialdemokrater lägger därför sex gånger så mycket som regeringen på skolans område. Inom vårt budgetområde satsar vi socialdemokrater på ett ökat antal utbildningsplatser inom folkhögskolorna. Vi vet att deras pedagogik oftast ger bra resultat och gör att fler får möjlighet till en examen som kan leda vidare till fortsatta studier eller jobb. Detta tycker vi är en bättre prioritering och en bättre väg att gå än att placera människor i fas 3, en verklighet för allt fler unga människor i det borgerliga Sverige.För oss socialdemokrater har folkbildningen en viktig plats i ett demokratiskt samhälle. Att få mötas, ta del av andra människors erfarenheter, dela med sig av sina egna och få lära sig nya saker är en nödvändighet för att ett samhälle ska utvecklas. Vi vet också att det på många orter i är folkbildningen som står för kulturarrangemang, studiecirklar och föreläsningar i närområdet. För oss är det en viktig princip att folkbildningen ska vara fri och frivillig. Det är folkbildningen själv som bestämmer vad man ska göra utifrån de syften som beslutar om.Nu väljer regeringen att lämna den principen genom att man öronmärker en del av folkbildningsanslaget. Detta är ett avsteg som vi socialdemokrater inte ställer oss bakom. Den här frågan kommer Per att diskutera när vi ska behandla det betänkande som är nästa punkt på dagordningen. En riktig långkörare inom vårt område är frågan om scenkonstpensionerna. har haft tillkännagivanden till regeringen om att lösa frågan, och kulturministern lovade innan hon blev minister att detta skulle lösas så fort man fick regeringsmakten. har snart två mandatperioder gått, och vi har fortfarande inte sett någon färdig lösning. I budgetpropositionen aviseras att man ska lösa problemet, men trots det finns det fortfarande en oro för hur en trygg omställning ska åstadkommas.Enligt uppgift har man ännu inte påbörjat några förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter, detta beroende på att man saknar viktiga besked från regeringen. Det första är övergångsbestämmelserna för PISA-förordningen, där man från en berörd parts sida känner stor oro över att man inte får någon insyn i det arbete som bedriver. Det andra är besked från regeringen om att avsatta pengar för pension ska användas till kvalitetsstärkande insatser - en vedertagen princip är ju att pensioner är uppskjuten lön. Det tredje är bristen på underlag. Det underlag som ligger till grund är siffror . Därför har vi socialdemokrater tillsammans med och en reservation i dagens betänkande där vi lyfter fram denna oro och att förändringen inte får minska scenkonstnärernas möjligheter att arbeta under trygga villkor eller innebära att tryggheten riskeras vid omställning till andra yrken.Herr talman! kom Myndigheten för kulturanalys med sin rapport om Skapande skola. Det var i många stycken en rapport som är mycket kritisk till det som kulturministern så ofta vill lyfta fram som en stor succé.Rapporten pekar på att det är svårt att se att målen för nås, att förankringen på många ställen är dålig, att det kan finnas undanträngningseffekter, det vill säga att det i själva verket har blivit mindre kultur för många barn, att man inte anlitar professionella kulturarbetare, vilket inte minst de fackliga organisationerna har påpekat tidigare, liksom att verksamheten inte är integrerad med skolarbetet. Detta är bara några exempel. Men det kanske mest allvarliga är nog ändå det att Skapande skola når av barnen, och det är oftast de barn som redan får ta del av kultur som har fått ännu mer. Vi socialdemokrater vill ha en fördjupad utvärdering av Skapande skola, och med denna rapport som grund är jag än mer övertygad om att det behövs. Den ska ske i samarbete mellan och Myndigheten för kulturanalys.Herr talman! I vårt budgetalternativ finns det mer för kultur, idrott och folkbildning. Vi gör en tydlig politisk prioritering. Vi socialdemokrater ser den kraft som finns i att ge fler möjlighet att ta del av och också själva vara delaktiga i kultur och idrott, och vi vet att det också skapas arbetstillfällen. Men framför allt skulle det ge en positiv utveckling där människor kan känna hopp och framtidstro.Herr talman! är fortfarande ett fantastiskt land att leva i, men någonting håller på att gå sönder. Det behövs en politik som ger alla människor förutsättningar att delta i samhällsutvecklingen. Vi vill att vi ska bygga framtiden tillsammans. Jag ställer mig bakom vårt särskilda yttrande i dagens betänkande samt samtliga socialdemokratiska reservationer, men jag yrkar bifall bara till reservation 2. behöver en ambitiösare kulturpolitik - en politik som är ärlig och ser kulturpolitiken som en av de mest betydelsefulla ingredienserna i ett samhällsbygge - det kloka samhällsbygget, som ger den växande människan kraft att utvecklas. Vi människor gillar att mötas, att nyfiket uppleva det nya, att få testa, vara delaktiga och pröva oss fram. Politik är inte att skapa fasta och färdiga lösningar. Politik bygger på ideologier och uppfattningar om vilket gemensamt samhälle vi vill ha. Det handlar om vad som bör stödjas och stimuleras, vad som ska styras och vad man ska låta bli att styra. Stora politiska skiljelinjer finns i och med partier och ideologier.Det finns ideologier och partier som delar upp människor, ställer människor mot varandra, ibland på grumliga grunder. Det finns också politik, ideologier och partier som vill utjämna klyftor och ge fler möjligheter för människor att delta, att utvecklas, att vara med och finna lösningar på våra gemensamma utmaningar. Jag och har valt väg. Vi har valt en väg som är öppen och tolerant. Vi vill inte begränsa människor eller tankar. Vi vill göra det möjligt för barn, unga och äldre, oavsett vem man är, vad man tror på, var man kommer ifrån eller vem man älskar. Vi tror att genom satsningar på tillgång till kulturens mötesplatser, kulturens skapande kraft och kulturens spegling av hur vårt gemensamma samhälle mår och är ger vi fler människor fler möjligheter. Det handlar om att barn och unga får chansen att lära sig läsa och när möjligheten finns att lära sig spela ett instrument eller att få pröva på att känna dansens glädje sprida sig genom kroppen. När människor får pussla ihop sina ettor och nollor och skapa de nya spelen i den nya tekniken är förmodligen den rikliga fantasin en stor fördel. Och fantasi utvecklas genom lek, lust, skapande och uppmuntran.Det är viktigt för politiken att inte förminska kulturens betydelse. Vi behöver göra tvärtom. Vi behöver se att kultur är en del av bildningen och en del av oss människor. Den är livsnödvändig för att samhällen och platser, liv som vi delar, ska fungera.Är regeringens kulturpolitik dålig? Nja, man ska väl aldrig vara för kaxig i politiken och alltid påstå att alla andra har dålig politik och att man har de bästa lösningarna, men man kan ju försöka vara ärlig. Jag skulle vilja citera , vårt tidigare språkrör i , som ofta kom tillbaka till rådet: Om du inte vet vad du ska säga, prova att säga som det är. Jag ska försöka göra det. Det är klart att det är min uppfattning.Regeringens politik är för snäv i synen på kulturens betydelse. Den faller offer för regeringens jobbpolitik och för en stramare syn på utbildning, ett ointresse för vissa kulturyttringar och felaktiga satsningar. Jag tänker ta exemplet Kulturarvslyftet, som nämndes tidigare. fanns det uppgifter att ta del av. Enligt de uppgifterna har sedan Kulturarvslyftet sedan starten satt ungefär 300-350 personer i arbete i stället för beräknade 3 200. har och Arbetsförmedlingen fördelat . Det är knappt en sextondel av alla pengarna.2014 avvecklas Kulturarvslyftet. De miljoner som inte används kommer inte att gå till kulturen utan går tillbaka in i . Det är synd. En "vad var det vi sade-känsla" infinner sig. Egentligen hade jag gillat bättre att inte kunna säga så, för då hade det visat sig att det gick att skapa dessa jobb.Eftersom vi i inte haft full inblick i hur det verkligen är möjligt att få till jobb inom den här sektorn på det här viset har vi sagt att vi ger det en chans. Men det blev inte en stor kultursatsning, vilket man faktiskt påstod, och det blev dessutom inte alla de jobb som var avsedda.Om man tittar på vad Arbetsförmedlingen har uttryckt runt det hela säger de i den senaste återrapporten, liksom i föregående, om Kulturarvslyftet att den främsta åtgärden för att öka antalet deltagare är att höja anordnarbidraget. Jag skickar med denna fråga härifrån talarstolen till kulturministern: Om man har vetat detta, vad har man gjort? Varför har man inte gått vidare med den här saken? Det har vi stött på när vi har varit ute och frågat runt om arbetstillfällena och varför de inte kommer.Vad skiljer sig mellan vad satsningar inom kulturpolitiken avser och regeringens politik? I den budget som vi lade fram har vi framför allt satsat på förbättrade villkor för kulturskapare. Vi tycker att det är viktigt med ett lyft för det svenska biblioteksväsendet och en förstärkt folkbildning.Skillnaden i pengar är ganska stor om man tittar i budgeten: Vi har lagt 1 315 000 000. Om man ska vara ärlig, vilket jag har sagt att jag ska försöka vara här, handlar det mycket om folkbildning - 1 miljard. Men det ingår som sagt i kulturbudgeten. Så ser det ut.Våra satsningar handlar om bättre villkor för kulturskapare och omfattar . En del under detta är att vi vill att samtliga konstnärsstipendier ska vara skattepliktiga och pensionsgrundande. Vi vill att utställningsersättningarna enligt det så kallade ska gälla och att det ska vara mer pengar till det.Vi tycker att scenkonstallianserna är bra och att de ska utvecklas och omfatta fler kulturutövare.Vi värnar biblioteksersättningen, som vi har diskuterat tidigare. Vi tycker att överenskommelser mellan regeringen och författarförbund, svenska tecknare och fotografer om rätten till förhandlingar är viktiga. Vi vill ha en uppräkning av grundbeloppet med 2 kronor.Det fria kulturlivet får för lite uppmärksamhet från den här kammaren. Det är min erfarenhet efter att ha suttit som ledamot i kulturutskottet . Det fria kulturlivet är rent krasst väldigt kostnadseffektivt, och det är kultur i olika former i hela landet. Det är kanske lite svårt för oss politiker här i att fånga in vad man genomför och när och hur och så vidare, men vi är förmodligen allihop väl medvetna om dess betydelse.Det fria kulturlivet är mer än till för att underhålla. Det bryter ny mark, och detta sker ofta under knappa förhållanden. Vi har sagt att vi tycker att anslaget till de fria grupperna bör ökas med 20 miljoner.Vi har blivit uppmärksammade på den individuella visningsersättningen. Jag tror att alla i kulturutskottet har fått mycket information om att man vill ha ökade anslag. Det är något vi har tagit fasta på i den budget vi lade fram. Där har vi sagt att en höjning på 10 miljoner är helt i sin ordning och skulle behövas. Det gör jättemycket för dessa grupper.Jag nämnde folkhögskoleplatserna, och jag tror att jag kommer att komma tillbaka till det . Sammanlagt läser 12 000 elever in gymnasiekompetens på folkhögskola . Problemet är att alla som vill läsa på folkhögskolor inte får plats, och vi ser ett stort behov. Vi ser också stora möjligheter för barn och unga och människor över huvud taget att kunna läsa på folkhögskolorna. Vi föreslår helt enkelt 10 000 nya platser på folkhögskolor. Vi har en stor budgetsatsning där.Något annat som har uppmärksammats är musik- och kulturskolorna runt om i . Det är något vi ofta frånhänder oss här i kammaren som en fråga. Vi har blivit uppvaktade i kulturutskottet. De efterfrågar en nationell strategi för unga.När man tittar på problematiken ser man att det sedan den senaste lärarutbildningsreformen inte längre finns utbildningar inriktade specifikt mot undervisning i musik- och . Det har uppmärksammats mycket.De som kan strukturen när det gäller hur den svenska är uppbyggd är mycket bekymrade. Hur ska kompetensförsörjningen av? Hur ska vi trygga verksamheternas fortsatta utveckling? Hur kan man jämna ut kostnadsskillnaderna i kommunerna? Vi tycker att vi behöver ta in dessa frågor i en strategi, precis som efterfrågar.En annan sak vi har tagit upp är frågan om fristadsförfattare och hur det skulle kunna utvecklas. Om man följer frågan ser man att det händer mycket positivt runt om i landet. Det är också något som har ökade ambitioner inom. Vi tycker att det är viktigt att stödja de ambitionerna och vidga fristadsbegreppet till att omfatta förföljda kulturarbetare ur andra konstformer. Precis som efterfrågade har vi ett anslag på där.Det finns flera satsningar som är viktiga. Jag tänkte plocka ut en som handlar om det vi brukar kalla miljonprogramsområdena i . Här har vi en inbakad satsning i vår budget. Där kan ideella föreningar tillsammans med kommunala eller privata aktörer ha möjlighet att ansöka om medel för lokala satsningar. Det kan handla om att utveckla teater, slöjd, konst eller utsmyckning av bostadsområden. Jag tror att det är en väldigt bra satsning, och den visar redan på positiva effekter när vi har pratat om den.En regel vi behöver efterleva är den enprocentsregel som finns vid offentlig utsmyckning. Där rekommenderas att av kostnaden för offentlig byggnation utgår till smyckning av konst. Regeln har flera fördelar: Den bidrar till en estetiskt tilltalande offentlig miljö som den skapar möjligheter för konstnärer att arbeta för rimliga ersättningar.I början av mitt anförande tog jag upp frågan om ideologier och skillnader. Jag tycker nämligen att det är svårt att blunda för vilken avgrundsdjup skillnad det är mellan politik för kultur och oss i . I stort vill minska anslaget på varje budgetområde och budgetpunkt där vi i ser att det finns behov och där budgeten behöver stärkas.Det är intressant att se att det är en viktig skiljelinje. Alla budgetposter, tror jag, som har något med internationellt samarbete att göra - till och med bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet - vill minska anslaget till. Jag vet inte vilka visioner och vilken värld har och vill möta, men jag tycker att det är dags att uppmärksamma detta och att svar ges.Avslutningsvis är kultur, för oss i , en nyckel till mänsklig kraft. Den ökar livskvaliteten, den utmanar, utvecklar och skapar mening och den ger sammanhang.Sist och slutligen vill jag naturligtvis ställa mig bakom alla förslag, punkter och reservationer, och jag yrkar bifall till reservation 2 här och . Kultur diskuterar vi , och kultur och historia speglar och används för att förstå vår samtid. Den stakar ut en förväntad väg till och en förhoppning om en bättre framtid. Kulturen skapar gränserna för en förståelse av den gemensamma identiteten och det sociala rum vi levt i, lever i och kommer att leva i.Jag är övertygad om att vi i livet får ett behov av att lära känna våra rötter. Det kan vara särskilt tydligt ju äldre vi blir. Var kommer jag ifrån, finns det någon jag kan känna igen mig i eller finns det någon i min släkt som varit med om något särskilt? Finns det en historisk och kulturell förklaring till varför vi är som vi är?Kulturen behövs för att ge oss en kontext när det gäller vilka vi är och hur det blev så här.Jag tror att de flesta - även jag - förstår att kulturen inte ska vara någon form av museum för gamla reliker. Vi förstår att kulturen i varje tidsepok har fyllt en viktig funktion genom att den har varit med och tänjt på gränserna och skapat utrymme för förändring och utveckling. Men trots att kulturen har känt sig motarbetad av sin samtid under alla tidsåldrar, kan den inte heller slå undan det fundament som den står på. Dagens kulturpolitik är alltför fokuserad på att skapa utrymme och tänja gränser - det är en uppfattning som vi har - och detta så till den grad att många kulturutövare själva verkar ha glömt sitt ursprung. Det viktiga blir inte längre kulturens funktion utan dess hantverk.Utan en gemensam förståelse för kulturen och historien riskerar vi att bli rotlösa och endast fokusera på och ytlig provokation utan innehåll och framför allt utan sammanhang.Herr talman! Det finns ett växande intresse hos allt fler av oss av att förstå tidigare historiska gåtor och förhållanden som har präglat oss i generationer, speciellt när det gäller levnadsförhållandena för fattig och rik, kunskap om hantverk, överlevnad i svåra tider och folktro.Som exempel kan jag nämna det genomslag som programmet Antikrundan fick. Helt plötsligt kunde man få en levande historia kring den byrå som man har haft stående hemma i ett hörn . Kulturpolitiker och kulturutövare i stort borde ge akt på att folk i hög grad mer uppskattar historien bakom och berättelsen om det gamla släktsmycket eller byrån än det ekonomiska värdet.Släktforskning är en annan bit som ökar i intresse, möjligtvis utifrån den rotlöshet som många känner i form av ett föränderligt samhälle och splittrade relationer. Här blir det plötsligt exotiskt för många att få kännedom om gamla namns betydelse i släktgrenar, olika dialekter med språkliga skillnader och betydelsen av gamla ortsnamn. Vi har hört sommarpratare tala om våndan av att ha en mördare i släkten trots att det har gått dådet begicks.Vi ser inget motsatsförhållande mellan kultur i går, kultur och kultur . Jag tror att alla tre behöver varandra. Däremot ställer vi oss inte bakom en kulturpolitik som går ut på att allt som är gammalt ska raderas till förmån för allt nyare influenser. Det fyller inget syfte.Däremot tycker vi att det behövs en balans. Inte ens kultur som redan har visat sig stå emot tidens tand klarar sig på egen hand hur länge som helst. De omdisponeringar vi gör i vårt förslag tycker vi innebär en bättre balans. Det innehåller satsningar på att bevara vårt kulturarv - gärna genom att göra detta möjligt för regioner, enskilda och andra som brinner för förståelsen av kulturen och dess historia. Dessa satsningar sker i mångt och mycket på bekostnad av samtidskonst, men till saken hör att kulturarvet har få finansiärer förutom det allmänna. Författare och konstnärer som är samtida har fler möjligheter. De har privata intressen, förlag, publik, tv, radio, medier, upphovsrätter med mera. Möjligheterna att finansiera framtagandet av ny kultur utan statliga pengar är större än möjligheten att bevara gammal, tycks det som.Vi anser därför, herr talman, att det är dags och att det ligger helt rätt i tiden att upprätta en nationell kulturarvsfond och en nationell kulturkanon för att öka både kunskap och status kring vårt gemensamma arv och vad som har präglat oss i generationer.Men utgiftsområdet handlar inte bara om kultur. Vi anser att när det gäller trossamfund och kultur finns det också en annan gemensam nämnare - . Det går inte att bortse från kyrkan, som är tätt sammanflätad med vår historia och kultur och inte minst med vår gemensamma kristna identitet. Många människor känner starkt för kyrkorummet och kyrkobyggnaden, även om man inte är direkt troende. De står som en symbol för något hållbart och en länk till vår tidigare historia. I ett internationellt perspektiv har - vilket få andra länder har - ett stort antal välbevarade byggnader med tillhörande inventarier sedan 1 . De 3 400 kyrkobyggnaderna är ett levande arv som vi har fått från tidigare generationer, och vi sätter ett stort värde på att kunna förvalta dem inför framtiden.Herr talman! Man har även kommit fram till att det finns ett starkt samband mellan kultur och hälsa. Vi som har barn har kunnat se deras naturliga glädje kring skapande verksamheter, ordlekar, sånger och rollspel.