bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — Det finns inte något noterat i protokollet om en begäran om information vad gäller den fleråriga budgetramen från Europeiska rådets möte . Inte heller framgår detta av de stenografiska uppteckningarna 2012/13:12 från mötet. Av EU-nämndens stenografiska uppteckningar 2012/13:14 framgår att statsrådet vid sammanträde återrapporterade från mötet i allmänna rådet (GAC) . Hon anförde bl.a. följande (anförande 4). Kvällen före GAC var jag och värd för ett så kallat like-minded- möte. Därefter hade vi en middag med där jag företrädde like-minded-gruppen. Vi hade en utförlig diskussion om långtidsbudgeten. Ni vet vad som hände med olika turer. Jag förde fram det gemensamma budskapet från better spending-gruppen. Jag framhöll att för vår del är rabatt vår högsta prioritet, inte minst tillsammans med modernisering och andra kända ståndpunkter. Det var inget direkt nytt som framfördes där. Medlemsstaterna upprepade de ståndpunkter de hade drivit under förhandlingarna och som kommer att pågå . (MP) anförde bl.a. följande (anförande 5). Tack statsrådet för informationen! Jag tillhör dem som kan tycka att blev dåligt informerad under EU-topp- mötet om de olika förhandlingsbuden. Det kom ett . Det fick nästan begära ut på det ordinarie vi hade . Sedan kom det . Sedan efterfrågade fyra partier i att vi skulle få information från er om vad som hände, men vi fick aldrig någon återkoppling förrän det kom ett sms kl. 5 om att förhandlingarna ajournerades. Det kan vara lite bristfällig information till i samrådsfrågan. Det är synd, och jag hoppas att det inte upprepas. (S) instämde i det (MP) anförde och undrade om statsrådet kunde berätta varför förhandlingarna om långtidsbudgeten inte ledde till något resultat. Hon menade att nämnden inte visste varför förhandlingarna hade avbrutits annat än genom vad som framkommit i media. (V) anförde (anförande 7) följande. Jag instämmer i kritiken. Egentligen är den viktigast för att komma fram till en lösning, om det kommer en sådan, . Då är regeringen beroende av att en majoritet i anser att det regeringen åstadkommer är tillräckligt acceptabelt för att vi inte ska sätta oss emot. För att det ska ske måste vi känna att vi är med, får information och får möjlighet att ta ställning till vad som händer. Det vore dumt om vi av rena formaliaskäl hamnar i en situation där en majoritet i känner att vi inte kan ställa oss bakom regeringens agerande därför att vi inte vet bevekelsegrunderna eller vad som har hänt. Det kan nog komma lägen där vi av sakliga skäl inte kan komma överens, men det är i så fall mycket bättre. Jag instämmer helt i den kritik som och har framfört. Därefter anförde statsrådet (anförande 8) följande. Jag bakar samman dessa frågor eftersom de är av liknande karaktär. Men jag börjar med . Det är självklart att den demokratiska förankringen är central. börjar förhandlingarna komma i gång. I och med att MFF inte blir en punkt på agendan på vare sig allmänna rådet eller får vi se vid vilka tillfällen punkten kommer att tas upp . Det har diskuterats att det kan bli en punkt på agendan vid ett europeiskt toppmöte mars eller kanske tidigare. Självklart kommer vi att informera. Sedan var det och kommentarer. Statsministern har återrapporterat från . Det var statsministern som företrädde oss där. Det är viktigt att betona att han har varit här tidigare. Som bekant kommer förhandlingarna att fortsätta. Jag har inte mycket mer att säga på det fältet. Den demokratiska förankringen är tydlig. Det handlar också om huruvida det blir eventuella förskjutningar vad gäller budskap eller så. Så har inte varit fallet . Därefter anförde (S) följande (anförande 9). Tack för svaret, även om jag inte tycker att det är till fyllest! Om man ser nämnden som något besvärligt och något som egentligen inte borde finnas, vi sköter vår business själv, kan man hantera det hela som gör. Annars kan man öppna för diskussioner och säga att det och det gjorde att förhandlingarna bröt samman. Vi tar med oss att det är så här det fungerar. Därefter anförde statsrådet (anförande 10) följande. Jag kan konstatera att statsministern har återrapporterat för nämnden och har återrapporterat i kammaren. Det har varit en utförlig diskussion med tillfälle att ställa den typen av frågor. börjar förhandlingarna komma i gång igen. Då får vi helt enkelt återkomma. Jag tror att under resten av detta år kommer inte budgeten att vara uppe på den formella agendan på det sättet. Vi kommer tillbaka när punkten kommer upp. Jag kommer självklart att vid nästa tillfälle jag träffar er att återrapportera vad vi har kommit fram till i den så kallade likasinnade gruppen better spending och hur kärntruppen där ser på hur vi ska fortsätta med formeringen av vår allians. (MP) anförde sedan (anförande 11) följande. Med all respekt för att statsministern har återrapporterat i kammaren är det fråga om en pågående förhandling, och då kan man ha full respekt för att statsministern inte nämner allt i kammaren eftersom det kan vara ett spel i förhandlingsstrategin. Det var därför jag lyfte upp att vi i nämnden eller beredningsgruppen kan ha ett möte för att diskutera sådant som kanske inte bör nämnas utåt eftersom det är en pågående förhandling. Detta har vi inte fått tillbaka till eller beredningsgruppen. Det är av största vikt för att förankra så bra som möjligt här i att så sker kontinuerligt. Ordföranden menade att frågan fick tas upp senare på dagordningen när det skulle diskuteras hur nämnden ska arbeta. I 10 § i protokoll 2012/13:14 från sammanträdet anges att nämnden diskuterade hur man kan gå tillväga för att försäkra sig om att man hålls löpande informerad på ett tillfredsställande vis i frågor där detta kan vara motiverat. sammanträden om långtidsbudgeten efter den granskade perioden höll ett sammanträde där statsminister samrådde med nämnden inför Europeiska rådets möte (stenografiska uppteckningar 2012/13: 22). Vid mötet i skulle EU:s långtidsbudget behandlas. informerade och samrådde statssekreterare och statssekreterare med via telefon med (stenografiska uppteckningar 2012/13:23, 24 och 26). nådde vid sitt möte en överenskommelse om EU:s långtidsbudget. Statsministerns återrapport i kammaren från Europeiska rådets möte återrapporterade statsminister i kammaren om mötet i . Han anförde bl.a. följande (prot. 2012/13:31). möttes för att förhandla om EU:s nästa fleråriga budget, den för perioden 20142020. Mötet inleddes med bilaterala möten mellan Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande å ena sidan och respektive medlemsland å den andra. Efter att bilaterala möten genomförts med samtliga 27 medlemsländer framlades ett nytt budgetförslag . Efter nya förhandlingar enades man om att ajournera mötet. Toppmötet gav i stället och i uppdrag att fortsätta arbetet och konsultationerna för att hitta en konsensuslösning som kunde gälla för samtliga 27 medlemsländer. I ett uttalande konstateras att det fanns tillräckligt många gemensamma positioner för att nå en överenskommelse . Det nya utkastet till slutsatser som presenterades under mötet innebar egentligen inga stora förändringar. Vissa justeringar gjordes mellan och inom olika utgiftskategorier. Varken strukturen eller storleken på budgeten ändrades nämnvärt. Två tredjedelar av budgeten går även i fortsättningen till jordbruket och till sammanhållningspolitiken. Inga förändringar gjordes heller vad gäller förslaget till nytt egnamedelssystem eller vad gäller de nya rabatter som tidigare presenterats. Det är också mot den bakgrunden som många länder hade stora invändningar mot förslaget. Till dessa länder hörde och den likasinnade grupp av länder som vi hade ett nära samarbete med i förhandlingarna. Enligt uppgift från framfördes i samband med nämndens sammanträde krav på att få ta del av det senaste förslaget till långtidsbudget som lades fram under mötet i . Vid nämndens sammanträde delades senare detta förslag till ledamöterna av företrädare från . Samråd inför beslutet om EU:s långtidsbudget 20072013 Av EU-nämndens stenografiska uppteckningar (2004/05:36) framgår att den dåvarande statsministern informerade och samrådde med inför Europeiska rådets möte . Vid Europeiska rådets möte skulle bl.a. den fortsatta ratifikationen av och EU:s långtidsbudget behandlas. anförde (anförande 2) bl.a. följande efter att ha redogjort för förhandlingarna om en ny långtidsbudget. Dessa, herr ordförande, är regeringens prioriteringar i förhandlingarna om en ny långtidsbudget. Det finns många detaljer i detta som jag vet att statssekreterare ska ha ett särskilt samråd med nämnden om . Jag är som sagt osäker på om en slutuppgörelse kan nås vid toppmötet . Motsättningarna är fortfarande stora. Men vi måste givetvis från svensk sida vara beredda på en slutuppgörelse . Jag förutser i så fall ytterligare samråd med nämnden via telefon. informerade och samrådde dåvarande statssekreteraren med . Av de stenografiska uppteckningarna (2004/05:37) framgår att han bl.a. anförde (anförande 27) följande. Som statsministern sade i går är det självklart att regeringen vill ha ett ordentligt extra EU-nämndssammanträde över telefon om det skulle vara så att vi föreläggs något som vi tror kan vara grunden för en överenskommelse. Om ordförandeskapet efter en bordsrunda finner att det inte finns några förutsättningar ser jag ingen anledning till annat än att vi kan vänta till lördag, när statsministern återrapporterar. Då får han förklara varför det gick som det gick. Men finns det förutsättningar för en överenskommelse är det självklart att vi kommer att hoppas på nämndens villighet att mötas och kunna ta ställning till en sådan. Som vanligt måste jag varna för att det kan bli på tämligen okristliga tider. Men jag bedömer det som sagt som föga sannolikt att det blir en sådan situation återrapporterade dåvarande utrikesminister i kammaren från Europeiska rådets möte . Talmannen hade meddelat att informationen om Europeiska rådets möte i , med undantag av budgetförhandlingarna, skulle lämnas av dåvarande utrikesminister . Informationen om budgetförhandlingarna skulle lämnas av dåvarande statsminister vid öppna förhandlingar i . Den dåvarande statsministern återrapporterade i EU-nämn- den från Europeiska rådets möte såvitt avsåg långtidsbudgeten. Av de stenografiska uppteckningarna (2004/05:39) framgår att han bl.a. anförde (anförande 2) följande. Tack, herr ordförande, och tack för möjligheten att informera EU-nämn- den. Ni vet hur läget var. Vi skulle ha haft möjlighet att träffas i kammaren . Men vi bröt upp så sent från att det var meningslöst. Vi kom hem nästan till kammarens öppnande. Det var inte praktiskt möjligt. Jag tackar därför för möjligheten att informera om den fråga som är utestående, budgetfrågan. Sedan finns det också chans för nämnden om ni så vill att beröra andra frågeställningar. Det var uppenbart redan innan den sista sessionen inleddes att förslaget inte skulle räcka som en kompromiss. På vissa punkter var ändringarna helt enkelt inte tillräckligt långtgående. Dit hörde åtgärderna för att lätta de stora nettobetalarnas börda. På andra punkter innebar det nya fördraget enligt svensk mening rena försämringar genom exempelvis det ökade regionalpolitiska anslaget till i första hand länder i södra . Fem länder kom , , , och att anmäla att de inte kunde stödja förslaget. och ytterligare några länder hade också en negativ grundinställning men avstod av olika skäl från att ge sin mening till känna. Andra länder avvisade ytterligare förändringar av det slag som hade kunnat underlätta inte minst för de stora bidragsgivarna. Ordförandeskapet tvingades därför att konstatera att det inte fanns någon uppgörelse och att stafettpinnen i stället gick över till det brittiska ordförandeskapet. Så långt om vad som skedde vid toppmötet. Låt mig göra några reflexioner kring detta. dåvarande vice ordförande (FP) anförde bl.a. följande (anförande 3). Låt mig ta tillfället i akt och börja med en formfråga som var ett tvisteämne i samband med utrikesministerns återrapport i kammaren, nämligen hur det har gått till. De sista av budgetdiskussionen hade jag fyra samtal med statssekreteraren . Det sista samtalet övergick i ett samtal med . Utgångspunkten för underhandskontakterna var, bara för att det ska vara klart var har varit med, att regeringen inte hade mandat från att ingå någon överenskommelse såsom det beskrevs erbjudits och som statsministern har redogjort för här. Det gäller även de förbättringar i budet som kom successivt. Om en överenskommelse skulle ha ingåtts hade under alla förhållanden fått samlas och ändra mandatet till något sådant om det hade blivit aktuellt. Jag ser samtalen såsom att regeringen förklarade och rådgjorde om förhandlingsläget och varför regeringen inte ansåg att det var motiverat att söka få ett ändrat mandat till stånd från . Jag i min tur informerade sedan företrädare för de tre andra allianspartierna. Jag vill säga detta för att det ska vara helt klart vad som skedde den kvällen under de . (S) anförde (anförande 4) bl.a. att hon också kunde instämma i (FP) redogörelse för formfrågan och att samrådet med hade gått till på rätt sätt. Därefter anförde (anförande 5) (M) bl.a. följande. Jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Jag vill också ansluta mig till den redogörelse som lämnade angående hur samrådet har skett. Jag vill göra det tillägget att jag tycker att den position som har intagit, och som har grundats på regelbundna samråd i , har regeringen uppenbarligen drivit på ett bra sätt i överläggningarna. Det fanns uppenbarligen aldrig förutsättningar att ändra det mandat som hade givit på grund av det som framkom under Europeiska rådets överläggningar. Vid EU-nämndens sammanträde (stenografiska uppteckningar 2005/06:16) samrådde och informerade den dåvarande statsministern med nämnden inför mötet i om bl.a. långtidsbudgeten. Vid EU-nämndens sammanträde (stenografiska uppteckningar 2005/06:17) informerade och samrådde den dåvarande statssekreteraren med nämnden inför mötet i . Vid sammanträdet med (stenografiska uppteckningar 2005/06:19) samrådde och informerade den dåvarande statsministern via telefon om förhandlingarna om förslaget till långtidsbudget under Europeiska rådets möte . Vid sammanträdet (stenografiska uppteckningar 2005/06:20) informerade och samrådde den dåvarande statssekreteraren om bl.a. förhandlingarna om långtidsbudgeten via telefon. Vid Europeiska rådets möte enades rådet om långtidsbudgeten för 20072013. Behandling i övrigt i av förslaget till långtidsbudget 20142020 behandlade förslaget till långtidsbudget i utlåtande /12:FiU14 Utlåtande om EU:s långtidsbudget 20142020. I samband med beredningen av ärendet genomförde finansutskottet överläggningar med företrädare för regeringen. höll finansutskottet överläggningar med EU- minister och statssekreterare , och höll finans- och skatteutskotten gemensamma överläggningar med statssekreterarna , båda från . subsidiaritetsprövade kommissionens förslag till direktiv om skatt på finansiella transaktioner som utgör en del av de nya egna medel som omfattas av förslaget till långtidsbudget (utl. 2011/12:SkU12). I finansutskottets yttrande (yttr. 2011/12:Fiu3y) till utrikesutskottet om kommissionens arbetsprogram tog finansutskottet upp frågor om förslaget till EU:s långtidsbudget 20142020. tog därefter upp frågor om långtidsbudgeten i sitt utlåtande /12: UU4 om kommissionens arbetsprogram . tog finansutskottet upp frågor om långtidsbudgeten i sitt yttrande 2011/12:FiU4y till utrikesutskottet om berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen 2011. informerade statsrådet och statssekreterarna finansutskottet och skatteutskottet om förhandlingarna om EU:s långtidsbudget 20142020. Information till och överläggningar med utskott I 10 kap. 10 § regeringsformen anges att regeringen fortlöpande ska informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten lämnas i riksdagsordningen. I 10 kap. 2 § andra stycket riksdagsordningen anges att regeringen ska redovisa sitt agerande i Europeiska unionen för samt lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen till . Enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen ska regeringen informera om sin syn på de dokument som Europeiska unionens institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. I 10 kap. 4 § riksdagsordningen anges att utskotten ska följa arbetet i Europeiska unionen inom de ämnesområden som för varje utskott anges i riksdagsordningen. Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i Europeiska unionen som utskotten bestämmer. besluta att dessa överläggningar ska äga rum offentligt. I övrigt tillämpas bestämmelserna om slutna och öppna utskottssammanträden i 4 kap. 13 § riksdagsordningen med tilläggsbestämmelser. Om minst fem av ledamöterna i ett utskott begär det, ska utskottet besluta att överlägga med regeringen. Utskottet får avslå en sådan begäran om den begärda åtgärden skulle fördröja frågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Utskottet ska i så fall i sitt protokoll redovisa skälen till att begäran har avslagits. Av 10 kap. 9 § riksdagsordningen följer att för varje valperiod inom sig ska tillsätta en unionen (). Enligt 10 kap. 10 § riksdagsordningen ska regeringen underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska överlägga med i andra frågor om arbetet i Europeiska unionen när nämnden på grund av särskilda skäl kräver en sådan överläggning. Regeringen ska rådgöra med nämnden inför möten i . Enligt tilläggsbestämmelse 10.11.1 till 10 kap. 11 § riksdagsordningen sammanträder första gången på kallelse av talmannen efter det att nämnden valts. Därefter sammanträder nämnden på kallelse av ordföranden. Ordföranden ska kalla nämnden till sammanträde om minst fem ledamöter av nämnden begär det. En personlig kallelse ska skickas till samtliga ledamöter och suppleanter. Kallelsen bör om möjligt anslås i dagen före sammanträdet. Riksdagsstyrelsen anförde i sitt förslag inför 2000-talet (förslag 2000/01:RS1) att det har förekommit att ett berört statsråd har sökt telefonkontakt med företrädare för nämnden under ett pågående möte i . Riksdagsstyrelsen underströk i sitt förslag dels det angelägna i att utskottens synpunkter beaktas i samråd med regeringen, dels att den praxis som utvecklats och som innebär att det inte anses vara tillräckligt att regeringen inte gör något som står i strid med synpunkter utan i stället agerar i enlighet med nämndens råd och ståndpunkter borde bestå. Vidare skriver riksdagsstyrelsen att en fråga dock kan utvecklas på ett sätt som gör att regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig. Riksdagsstyrelsen ville i detta sammanhang påminna om möjligheten för regeringen att söka förnyad kontakt med nämnden. Om regeringen ändå inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska regeringen tydligt redovisa skälen för avvikelsen i den skriftliga återrapport som ska lämnas till kammarkansliet och EU-nämn- den efter rådsmötet. Som påpekat (bet. 1997/98:KU25 s. 40) måste regeringen ha mycket goda skäl för att inte företräda nämndens ståndpunkt, menade . ansåg (bet. 2000/01:KU23 s. 32 f.) att borde godkänna de angivna riktlinjerna för arbete med EU-frå- gorna. beslutade enligt förslag (rskr. 2000/01:273-276). har i betänkande 2005/06:KU20 i en ny tid (s. 31 f.) uttalat att uttalanden av utskott eller eller dess ledamöter inte är bindande för hela . Sådana meningsyttringar kan dock i likhet med ett kammarbeslut enligt den ordning som då föreslogs för hanteringen av grön- och vitböcker vara uttryck för rådande åsiktsförhållanden i . Utskottet ville påminna om att det ytterst är regeringens uppgift att under parlamentariskt ansvar inför ta ställning till om de meningsyttringar som kommer till uttryck vid samråd med utskott och speglar rådande åsiktsförhållanden i . I artikel 312.1 i fördraget om EU:s funktionssätt (EUF-fördraget) anges att den fleråriga budgetramen syftar till att säkerställa en regelbunden utveckling av unionens utgifter inom gränserna för dess egna medel. Den ska fastställas för en period . Unionens årliga budget ska respektera den fleråriga budgetramen. I enlighet med artikel 312.2 i EUF-fördraget ska rådet med ett särskilt lagstiftningsförfarande anta en förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen. Rådet ska besluta med enhällighet efter godkännande av , som ska besluta med en majoritet av sina ledamöter. granskade utskottet den dåvarande kulturministerns medverkan till det beslut som EU:s kulturministrar fattade om att häva delar av ett vapenembargo (bet. 2001/02:KU20 s. 88 f.). Ärendet gällde frågan om eventuella brister i regeringens information till och samråd med EU-nämn- den. Med anledning av granskningen anförde utskottet följande. I 10 kap. 5 § riksdagsordningen föreskrivs att regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet skall föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer. Det faktum att kulturministern inte hade kännedom om A-punktslistan inför sammanträde på grund av bristande rutiner inom är enligt utskottet inte godtagbart. Utskottet förutsätter emellertid att genom de åtgärder som vidtagits förhindrar att liknande situationer uppkommer . granskade utskottet justitie- och miljöministerns agerande i (bet. 2006/07:KU20 s. 104 f.). I miljöministerns fall konstaterade utskottet att miljöministerrådet i fråga skulle handla om bl.a. uppföljning av en konferens, och eftersom frågan om ett EU-mål för koldioxidutsläpp inte fanns på dagordningen fanns det inga krav på samråd om detta. Utskottet noterade att miljöministern hade varit oförhindrad att till kommunicera sin uppfattning om vilken ståndpunkt skulle inta i fråga om målet för koldioxidutsläpp. granskade utskottet regeringens information till i EU-frågor (bet. 2008/09:KU10 s. 89 f.). Utskottet genomförde en kartläggning och analys av regeringens information till och samråd med i syfte att bedöma om regeringen uppfyller regeringsformens och riksdagsordningens krav. Utskottet betonade att den grundlagsstadgade informationsskyldigheten bl.a. får anses innefatta att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor till . Vidare framhöll utskottet i sitt ställningstagande bl.a. följande. Utskottet anser alltjämt att regeringens tidigare ståndpunkter i viktiga och centrala frågor kan behöva diskuteras och eventuellt revideras både vid överläggningar med utskotten och vid samråd med . Utskottet utgår ifrån att regeringen beaktar att sådana situationer kan uppstå och förutsätter att sådana ståndpunkter då åter förankras i . granskade utskottet regeringens agerande i samband med EU:s uppförandekod för vapenexport (bet. 2008/09:KU20 s. 16 f.). Utskottet ansåg att regeringen borde ha informerat om sitt beslut om hur skulle komma att rösta i ministerrådet och om utvecklingen i frågan. Utskottet ansåg att regeringen hade brustit i uppfyllandet av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter gentemot . Utskottets granskning visade bl.a. dels att regeringen, inför ministerrådets beslut i den aktuella frågan, varken informerade om utvecklingen i frågan eller samrådde med det organ som utsetts av om det stundande beslutet, dels att beslutet i den aktuella frågan inte nämndes i regeringens återrapport till om det aktuella rådsmötet. granskade utskottet regeringens samråd med EU-nämn- den i vissa frågor (bet. 2009/10:KU20 s. 25 f.). Med anledning av granskningen anförde utskottet bl.a. följande.