bet · H001UbU8 · 2013-03-11 00:00:00 — Därför föreslås obligatoriska kurser om hedersrelaterat våld och förtryck inom lärarutbildningen. I motion 2012/13:Ub408 av m.fl. (S) yrkande 2 påtalas att lärarutbildningen saknar ett eget vetenskapsområde. Därmed saknas också möjligheten att med akademisk frihet utveckla och forma forskning till stöd för skola och lärarutbildning. Motionärerna vill långsiktigt garantera och öka kompetensen hos lärare och skolor genom att satsa på forskning och forskarutbildning. Därför föreslås en översyn om möjligheten att inrätta ett utbildningsvetenskapligt vetenskapsområde. I motion 2012/13:Ub462 av m.fl. (MP) konstateras att Waldorfskolorna har varit en viktig del av det svenska skolväsendet som på många sätt har bidragit till utvecklingen och mångfalden i skolan. När det inte längre finns en integrerad och finansierad Waldorflärarutbildning i den ordinarie lärarutbildningen hotas de svenska Waldorfskolornas existens. Motionären begär därför att regeringen tar initiativ för att säkra den svenska Waldorflärarutbildningen. Enligt motion 2012/13:Ub204 av och (båda KD) saknas det tillräckliga lärarresurser för att tillgodose de dövas behov. Därför föreslår motionärerna att regeringen ser över behovet av en teckenspråkslärarutbildning. Medel från Lärarlyftet till genuspedagoger I kommittémotion 2012/13:Ub212 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att de pengar som regeringen har avsatt till lärares fortbildning och kompetensutveckling i Lärarlyftet också ska komma genuspedagoger till del. Det är, enligt motionärerna, viktigt att redan utbildade genuspedagoger ges möjlighet att fortbilda sig och få kontinuerlig kompetensutveckling. När det gäller motionsyrkanden med förslag på vad lärarutbildningen bör innehålla kan utskottet konstatera att bl.a. målen för respektive examen anges i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 (examensordningen). Ett antal mål anges under var och en av rubrikerna Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga samt Värderingsförmåga och förhållningssätt. För ämneslärarexamen anges bl.a. under rubriken och förståelse att studenten ska visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för den verksamhet som utbildningen avser samt visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikthantering och ledarskap. Under rubriken och förmåga anges bl.a. att studenten ska visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla elever att lära och utvecklas, visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och utveckling och visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Under rubriken och förhållningssätt anges bl.a. att studenten ska visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet. Vid behandlingen av propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89) behandlade utskottet även ett antal följdmotioner som handlade om vilka områden lärarutbildningen bör omfatta, exempelvis frågor om genus, hbt, sex och samlevnad och hållbar utveckling (bet. 2009/10:UbU16). Utskottet menade, i likhet med regeringen, att flertalet av de angelägna områdena bör kunna rymmas inom den utbildningsvetenskapliga kärnan. Utskottet ansåg vidare, i likhet med regeringen, att lärosätena bör ansvara för den närmare bedömningen av vilka kurser som bör ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan och för innehållet i dessa. Utskottet uttalade att det är där kompetensen finns för att avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Utskottet ansåg således att det inte var en fråga för regeringen eller . Även vid senare riksmöten har utskottet avstyrkt motionsyrkanden om lärarutbildningens innehåll av samma skäl (bl.a. i bet. 2011/12:UbU17 s. 2930). Utskottet ser inte några skäl att nu göra en annan bedömning. Således står utskottet fast vid att detaljfrågor om lärarutbildningens innehåll inte bör vara föremål för uttalanden från . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub262 (S), 2012/13:Ub281 (V, MP) yrkande 4, 2012/13:Ub338 (M), 2012/13:Ub411 (S), 2012/13:Ub416 (S), 2012/13:Ub461 (SD), 2012/13:Ub516 (MP) yrkande 8 och 2012/13:So595 (MP) yrkandena 1 och 6. beslut med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen innebar en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Modellen innebär att anslaget för forskning och utbildning på forskarnivå, utöver en basresurs som beräknas utifrån antalet helårsstudenter, fördelas i konkurrens mellan lärosäten utifrån respektive lärosätes resultat mätt med indikatorerna externa medel samt vetenskaplig produktion och dess genomslag i form av citeringar. Mot den bakgrunden föreslog regeringen i proposition 2008/09:134 att tidigare ställningstagande om indelning i vetenskapsområden och om principer för fördelning av resurser till forskning och forskarutbildning inte längre skulle gälla. beslut med anledning av propositionen (bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) innebär att vetenskapsområde har avvecklats som grund för fördelning av resurser och för rätten att anordna och examinera inom forskarutbildning. Beträffande förslagen i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) uttalade utskottet bl.a. att vetenskapsområden är en alltför bred indelning för att normalt avspegla de faktiska forskningsprofiler som finns vid högskolorna. I stället bör examenstillstånd i utbildning på forskarnivå kunna tilldelas smalare och mer tydligt definierade områden. Vidare ansåg utskottet att andra högskolor än universitet borde kunna få tillstånd att utfärda examina på forskarnivå för ett sådant forskningsområde (bet. 2008/09:UbU4 s. 23). Utskottet kan konstatera att det vid behandling av proposition 2008/09:134 fanns ett brett stöd för förslaget att avveckla vetenskapsområden som grund för resurser och examenstillstånd. Utskottet har ingen anledning att ändra tidigare ståndpunkter och anser att det nuvarande systemet skapar förutsättningar för hög kvalitet i forskning och utbildning på forskarnivå, inte minst eftersom en tydligare profilering än i det tidigare systemet uppmuntras. Utskottet menar således, till skillnad från motionärerna, att detta system ger goda möjligheter att med akademisk frihet utveckla och forma forskning till stöd för skola och lärarutbildning. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub408 (S) yrkande 2. Utskottet konstaterade vid behandling av liknande motionsyrkanden under föregående att ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive start av nya utbildningar, huvudsakligen ligger hos landets lärosäten (bet. 2011/12:UbU17 s. 23). Utskottet erinrade också om att (den nya myndigheten ) beslutar om tillstånd att utfärda examina på grundnivå och avancerad nivå för universitet och högskolor. Enskilda utbildningsanordnare ansöker om examenstillstånd hos . I svaret på skriftlig fråga 2010/11:459 om statligt finansierad utbildning för Waldorflärare anförde statsrådet bl.a. att det finns flera alternativa vägar med möjlighet till statlig finansiering för att försörja och Waldorfförskolor med lärare och förskollärare. En väg är, enligt statsrådet, att Waldorfhögskolan, Waldorfakademin eller någon annan utbildningsanordnare inom området själv ansöker om examenstillstånd för någon eller några av de nya lärar- eller förskollärarexamina. bedömer då om utbildningen uppfyller de kvalitetskrav som ställs för att examenstillstånd ska kunna beviljas. Utbildningsanordnare inom området har även möjlighet att söka samarbete med något eller några av de lärosäten i som fått examenstillstånd och som kommer att bedriva lärar- och förskollärarutbildning. Statsrådet framhöll även att det i styrdokumenten för den nya lärarutbildningen inte finns några hinder för att integrera t.ex. Waldorfpedagogik i utbildningen. Det är i stället upp till varje lärosäte att avgöra vilken profil man vill ge sin utbildning och vilka samarbeten man vill ingå i. Utskottet konstaterar att de nuvarande reglerna medger flera alternativ för att säkerställa att det utbildas Waldorflärare. Utskottet finner mot denna bakgrund inte att det finns några skäl för att förorda särskilda initiativ i fråga om Waldorflärarutbildning. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub462 (MP). Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om fler utbildade teckenspråkslärare, senast i betänkande 2010/11:UbU11 (s. 9). Utskottet hänvisade till befintliga utbildningar och bl.a. till att universitet och högskolor ansvarar för utbudet av högskoleutbildningar. gav regeringen till känna att teckenspråk bör likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng (bet. 2011/12:UbU17, rskr. 2011/12:192). Denna fråga bereds i och en promemoria med förslag om detta har remitterats (dnr U2013/83/UH). Utskottet ser inga skäl att med anledning av detta göra en annan bedömning . Således avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub204 (KD). Medel från Lärarlyftet till genuspedagoger Vad gäller genuspedagoger aviserades i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) en satsning för att utbilda pedagogiskt kvalificerade resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Syftet var att stärka och stödja skolornas kunskap och kompetens och målet var att det 2004 skulle finnas minst en utbildad lärare eller pedagog i varje kommun. Dessa resurspersoner skulle arbeta med jämställdhetsfrågor i den pedagogiska praktiken för att höja kvaliteten och öka måluppfyllelsen inom detta kunskapsområde. Utskottet kan konstatera att Lärarlyftet II, som är inriktat på att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar, ersatte det tidigare Lärarlyftet som var en mer generell fortbildningssatsning. har regeringens uppdrag att ansvara för satsningen. Av förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande framgår att fortbildningen av lärare inom ramen för Lärarlyftet II syftar till att ge dem behörighet för den undervisning de bedriver, så att elevernas måluppfyllelse kan öka. Fortbildningen av fritidspedagoger och motsvarande syftar till att ge dem behörighet för undervisning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen i årskurserna 16 i eller sameskolan, så att elevernas måluppfyllelse i dessa ämnen kan öka. Avsikten med Lärarlyftet II är att ge lärare med lärarexamen möjlighet att komplettera för att bli behöriga för all den undervisning de bedriver och ge fritidspedagoger möjlighet att bli behöriga i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. Utskottet anser att inriktningen på Lärarlyftet II är angelägen och ser ingen anledning att ändra detta. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub212 (V) yrkande 5. Breddad rekrytering, tillträde och studentfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av tillträdesreglerna och förändringar i systemet med meritpoäng, arbetslivserfarenhet, antagningsprov för lärarutbildning, högskoleprov för synskadade, högskolekurser för gymnasieelever, breddad rekrytering, snabbspår för invandrade akademiker, rekrytering av utländska studenter samt studentinflytande. Jämför reservationerna 10 (S, MP, V), 11 (S), 12 (MP) och 13 (SD). Förändring av meritpoängssystemet m.m. I kommittémotion 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 18 begär motionärerna att antagningssystemet till högskolan ses över i sin helhet då det har blivit alltför komplicerat och kommer att leda till ökad social snedrekrytering till högre studier. I motionen konstateras vidare att konstruktionen av meritpoängssystemet i gymnasieskolan innebär att språkval som eleven gör i mellanstadiet kan bli avgörande för om eleven senare kan komma in på ett efterlängtat högskoleprogram. Motionärerna anser även att kurser i modersmål ska ge meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk. Även i partimotion 2012/13:A393 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhålls att kurser i modersmål bör ge meritpoäng. Motionärerna anför att så länge språkstudier är extra meriterande vid antagning till högskolan ska detta även gälla studier i modersmål. Motionärerna framhåller även att fler elever bör ges möjlighet att få betyg i sitt modersmål genom prövning och att elever ska ha rätt att få kunskaper i alla språk prövade oavsett om dessa erbjuds i kommunen eller inte. I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs att arbetslivserfarenhet återigen bör vara meriterande vid tillträde till högskoleutbildning. Enligt motionärerna skulle det leda till fler erfarenheter och perspektiv i studentgruppen, vilket höjer utbildningens kvalitet. I motion 2012/13:Ub276 av och (båda S) framhålls att lämpliga lärare med hög kompetens är en förutsättning för att eleverna ska få de bästa tänkbara verktygen för att nå målen, både utbildningsmässigt och för att bli goda samhällsmedborgare. Mot den bakgrunden föreslås ett antagningsprov till lärarutbildningen med både en teoretisk och en motivationsmässig del. I motion 2012/13:Ub374 av (S) framhålls att förutsättningarna för att delta i högskoleprovet inte är lika för alla. Motionären menar att de som är gravt synskadade diskrimineras då möjligheten att få skriva om det särskilda högskoleprovet är begränsat till fyra gånger för dem medan övriga blivande studenter kan skriva om provet ett obegränsat antal gånger. Mot bakgrund av detta begär motionären att dagens diskriminerande regler som utestänger många synskadade tas bort. I motion 2012/13:Ub294 av och (båda C) begärs ett tillkännagivande om att låta högpresterande gymnasieelever få chansen att delta i högskolekurser på nätet både för att ge stimulans och för att ge elever på mindre orter och från olika miljöer en möjlighet att delta. Motionärerna menar att det självklart måste finnas krav på förkunskaper, men att det finns lösningar i andra länder som skulle kunna inspireras av för att ge gymnasieelever chansen att smygstarta på högskolan. I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 8 framhålls att arbetet med breddad rekrytering behöver integreras i lärosätenas övriga arbete och bedrivas strategiskt. För ökad framgång med breddad rekrytering till högre utbildning krävs, enligt motionärerna, en tydligare styrning och en myndighet med uppdrag att främja breddad rekrytering som kan stödja lärosätenas arbete. Vidare framhålls i motionen att insatser för att öka den breddade rekryteringen måste intensifieras såväl på nationell nivå som på varje lärosäte. Snabbspår för invandrade akademiker I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 10 föreslås ett nytt och snabbt spår in på högskolan för invandrade akademiker med intensivkurser i svenska, gärna i kombination med kompletterande utbildning. Motionärerna anser att Arbetsförmedlingen ska vara ansvarig för de nyanländas etablering på arbetsmarknaden men att högskolor och universitet har en viktig roll att spela för invandrade akademiker när det gäller såväl validering som kompletterande utbildning. Rekrytering av utländska studenter I motion 2012/13:Ub503 av och (båda S) yrkande 1 anförs att ska vara en attraktiv destination för studenter, forskare och kvalificerad arbetskraft från andra länder. Dessa talanger behöver tas till vara och bidrar i högsta grad till landets fortsatta utveckling. Motionärerna framhåller därför att utländska studenter och forskare bör ses som en tillgång för att utveckla som kunskaps- och innovationsnation. I samma motion yrkande 4 begärs att staten tar initiativ till att i samverkan med näringsliv och akademi skapa fler stipendiemöjligheter för utländska studenter. För att behålla en hög attraktionskraft behövs, enligt motionärerna, en bättre samordning mellan myndigheter, en översyn för att undanröja snåriga regelverk och att fler stipendier inrättas. Enligt kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 13 behövs en översyn av konsekvenserna av kårobligatoriets avveckling och av formerna för hur studentinflytandet kan säkras långsiktigt utan att innebära en stark beroendeställning till vare sig staten eller lärosätena. Förändring av meritpoängssystemet m.m. Utskottet kan inledningsvis konstatera att beslut om regler gällande tillträde till högskoleutbildning huvudsakligen har ansetts vara regeringens ansvar. Förutom när det gäller ett fåtal grundläggande principer som är reglerade i högskolelagen (1992:1434), bl.a. att högskolorna så långt det är möjligt med hänsyn till kvalitetskraven ska ta emot alla behöriga sökande (4 kap. 1 §) och att ett urval ska göras om detta inte är möjligt (4 kap. 3 §), har bemyndigat regeringen att meddela föreskrifter om tillträde till högskoleutbildning. Mot denna bakgrund kan utskottet även konstatera att endast i undantagsfall har haft anledning att uttala sig om tillträdesregler annat än vad gäller övergripande principer. Några av de nuvarande principerna behandlades av utskottet med anledning av propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). Förslagen gällde ändrade regler för grundläggande behörighet. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. Bestämmelserna om grundläggande behörighet behandlades dessutom av utskottet med anledning av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Också i detta fall tillstyrkte utskottet regeringens förslag om att anpassa reglerna till den reformerade gymnasieskolan. Under det förra gav dessutom regeringen till känna att teckenspråk bör likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng (bet. 2011/12:UbU17, rskr. 2011/12:192). Frågan bereds och remitterade en promemoria med förslag om detta (dnr U2013/983/UH). Regeringen har under den föregående och nuvarande mandatperioden gjort flera justeringar av regelverket. Bestämmelserna har anpassats till strukturen och innehållet i den nya gymnasieskolan, bl.a. genom att systemet med meritpoäng har förenklats och renodlats. Regeringen har även förändrat meritvärderingsbestämmelserna för sökande med betyg från utländsk gymnasial utbildning och öppnat för att sökande med äldre betyg ska kunna tillgodoräknas meritpoäng. Regeringen har i olika former informerat om sådana förändringar. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16) aviserades t.ex. en särskild urvalsgrupp för sökande med betyg från den nya gymnasieskolan . Bakgrunden är att sökande från den nya gymnasieskolan bedöms vara bättre förberedda för högskolestudier än sökande som har gått ut gymnasieskolan före reformen. bedöms sökande från den nya gymnasieskolan ha svårare att konkurrera om högskoleplatser, bl.a. eftersom färre förväntas få högsta betyg. Utskottet hade inget att invända om detta vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2012/13:UbU1). Förutom tillkännagivandet om meritpoäng för teckenspråk under det förra har utskottet endast haft anledning att ge övergripande kommentarer till regeringens redogörelser. Under /11 uttalade utskottet att det är bra att korrigeringar i regelverket görs när det uppstår oönskade effekter (bet. 2010/11:UbU11 s. 2124). Utskottet har dessutom understrukit betydelsen av att antagningssystemet och dess regelverk ses som en helhet. En förändring bör alltid sättas i ett större sammanhang och dess konsekvenser noga belysas (bet. 2011/12:UbU17 s. 33). Utskottet finner inte, till skillnad från motionärerna, att det finns behov av något ställningstagande från om en förändring i meritpoängssystemet eller en översyn av tillträdesreglerna. Utskottet anser att meritpoängssystemet ger de effekter som var avsikten när det infördes, dvs. att uppmuntra fler elever att läsa fördjupningskurser i språk och matematik. Liksom tidigare menar utskottet däremot att det är bra att korrigeringar i regelverket görs när det uppstår oönskade effekter. När det gäller meritpoäng för kurser i modersmål behandlade och avstyrkte utskottet ett liknande motionsyrkande under det förra . Utskottet framhöll då att elever som läser modersmål kan pröva för betyg enligt kursplanerna för moderna språk i sitt modersmål (bet. 2011/12:UbU17 s. 3334). En förutsättning för att en skolenhet ska få erbjuda prövning i en kurs är att det bedrivs undervisning i kursen (8 kap. gymnasieförordningen [2010:2039]). Det är möjligt att pröva för betyg i modersmål i en annan kommun än den egna. Utskottet står fast vid den tidigare bedömningen och anser att möjligheten att pröva för betyg i modersmål ger möjligheter även för elever som läser modersmål att tillgodoräknas meritpoäng. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub494 (S) yrkande 18 och 2012/13:A393 (MP) yrkande 8. Frågor om arbetslivserfarenhet som merit för tillträde till högskoleutbildning behandlades av utskottet i samband med propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:10). I propositionen föreslogs att den s.k. 25:4-regeln skulle avskaffas. Regeln innebar att grundläggande behörighet uppnåddes genom ålder i kombination med arbetslivserfarenhet. Utskottet menade, liksom regeringen, att det är felaktigt att ålder och arbetslivserfarenhet per automatik ger grundläggande behörighet. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag att avskaffa regeln med hänvisning till att den inneburit att det ställts olika krav om förväntade förkunskaper på olika grupper av sökande (bet. 2006/07:UbU17 s. 13). I propositionen föreslog regeringen även att regeln om högskoleprovsresultat i kombination med arbetslivserfarenhet skulle avskaffas. Regeln innebar att hälften av de platser som fördelades på grundval av resultat på högskoleprovet skulle ges till sökande som dessutom hade arbetslivserfarenhet på minst halvtid, den s.k. HA-gruppen. Dessa sökande fick ett poängtillägg för arbetslivserfarenhet till sitt högskoleprovsresultat. Utskottet tillstyrkte också detta förslag och menade att regeln om en särskild HA-grupp inneburit att äldre sökande gynnats framför yngre. Utskottet framhöll att urvalsreglernas utformning bör innebära att alla sökande oavsett ålder konkurrerar på lika villkor (bet. 2006/07:UbU17 s. 15). Utskottet vill betona att syftet med dessa förändringar var att avskaffa bestämmelser om arbetslivserfarenhet som i praktiken premierade äldre sökande. Ambitionen var att i stället ge universitet och högskolor möjlighet att i högre grad ge ett värde till sådan arbetslivserfarenhet som var relevant för den sökta utbildningen. Regeringen föreslog att universitet och högskolor själva skulle få bestämma urvalsgrunder för högst en tredjedel av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. fanns denna möjlighet för högst av platserna. Regeringen framhöll att ett syfte med de urvalsgrunder som högskolorna bestämmer var att vid sidan om betyg och högskoleprov ge möjlighet att ta till vara meriter och erfarenheter som är särskilt betydelsefulla för utbildningen (prop. 2006/07:107 s. 20). Utskottet tillstyrkte förslaget och framhöll att det är positivt att lärosätenas möjligheter att själva besluta urvalsgrunder utökas till en tredjedel av platserna. Lärosätena kan därmed för ett större antal studenter anpassa urvalsgrunderna till specifika utbildningars krav (bet. 2006/07:UbU17 s. 15). Utskottet anser, i likhet med regeringen, att arbetslivserfarenhet i vissa fall bör kunna anses ha ett värde vid antagning till högskoleutbildning. Utskottet står dock fast vid sin tidigare ståndpunkt och menar att det måste vara universitet och högskolor inte regeringen och som avgör vilken arbetslivserfarenhet som är relevant och på vilket sätt den ska värderas. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub496 (S) yrkande 9. Vid en presskonferens aviserade utbildningsministern att förutsättningarna för ett lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen skulle analyseras. Utredningen avsågs att vara färdig .