bet · H101FöU4 · 2013-12-06 00:00:00 — 2013/14:FöU4 Naturolyckor och klimatfrågor I betänkandet behandlas 22 motioner med sammanlagt 25 yrkanden från allmänna motionstiden , 2012 och 2013 om naturolyckor och klimatfrågor. Motionerna rör frågor om en nationell strategi och ansvar för genomförande av klimatanpassningsåtgärder, förebyggande av naturolyckor kring , och , räddningstjänst i samband med översvämningar, markägares möjligheter att förebygga översvämningar, ersättning i samband med naturkatastrofer samt dna-märkning av olja som transporteras till havs. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utredningar och arbete både inom och inom andra ansvariga myndigheter. I ärendet finns fyra reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationell strategi och ansvar för klimatanpassningsåtgärder 2011/12:MJ459 av (MP) yrkande 4, 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7, 2013/14:C222 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 1 (MP, V) Avtappning och skredsäkerhet i , och 2011/12:Fö226 av (M), 2012/13:Fö214 av och (båda C), 2012/13:Fö217 av och (båda M), 2012/13:Fö231 av (M), 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:Fö238 av och (båda M) och 2013/14:Fö239 av och (båda M). Reservation 2 (MP, V) befogenheter och organisation vid översvämningar 2012/13:Fö212 av och (båda M) och 2013/14:Fö222 av (M). Markägares möjligheter att förebygga översvämningar 2012/13:Fö201 av (KD) och 2013/14:Fö215 av (KD). Ersättning för skador vid naturolyckor 2011/12:Fö224 av (KD), 2012/13:Fö207 av (KD), 2012/13:Fö209 av (S), 2012/13:Fö262 av m.fl. (MP), 2013/14:Fö217 av m.fl. (MP), 2013/14:Fö219 av (KD) och 2013/14:Fö227 av (MP). Reservation 3 (S, V) Reservation 4 (MP) 2011/12:MJ202 av (KD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). I betänkandet behandlas 22 motioner med sammanlagt 25 yrkanden från allmänna motionstiden , 2012 och 2013 om naturolyckor och klimatfrågor. Motionerna rör frågor om en nationell strategi och ansvar för genomförande av klimatanpassningsåtgärder, förebyggande av naturolyckor kring , och , räddningstjänst i samband med översvämningar, markägares möjligheter att förebygga översvämningar, ersättning i samband med naturkatastrofer samt dna-märkning av olja som transporteras till havs. Nationell strategi och ansvar för klimatanpassningsåtgärder Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden om nationell strategi och ansvar för klimatanpassningsåtgärder. Jämför reservation 1 (MP, V). I motion 2011/12:MJ459 av (MP) yrkande 4 anförs att samhället måste förberedas för de förändringar av miljön och de därmed sammanhängande förutsättningarna för vår försörjning som klimatförändringen innebär. Motionären anser att staten bör kräva att de verksamheter man har inflytande över, och i synnerhet de statligt ägda bolagen, arbetar med förebyggande klimatanpassningsåtgärder som en del i sitt utvecklingsarbete. I motion 2012/13:Fö214 av och (båda C) föreslås en översyn av effekterna av allt oftare förekommande extrema väderförhållanden till följd av klimatförändringen och av samhällets beredskap för detta. Problembilden är komplicerad, och ansvar ligger på olika nivåer. Ett framgångsrikt arbetssätt för att hantera dessa frågor bygger på att var och en tar sitt ansvar och att samarbetet mellan olika instanser fungerar. Ett centralt framtaget underlag som skapar ett bättre kunskapsunderlag och ett enhetligt utgångsläge för fysisk planering och praktiska åtgärder skulle underlätta och effektivisera arbetet i kommunerna, som har det primära ansvaret. I motion 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska ha överordnat ansvar för genomförandet av klimatanpassningsåtgärder. MSB har samordningsansvar för klimat- och sårbarhetsanpassningen, medan har ansvar för samhällsplaneringsfrågorna och och flera andra verk har fått deluppdrag. Det delade ansvaret, menar motionärerna, innebär att ingen tar ansvaret. I samma motions yrkande 6 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag till nationell klimatanpassningsstrategi med tydliga mål och åtgärder för att nå målet, hur arbetet ska finansieras och vilka styrmedel som krävs. I yrkande 7 anförs vidare att regeringen via regleringsbreven behöver ge alla relevanta statliga myndigheter och verk i uppdrag att anpassa sin verksamhet för att motverka de pågående klimatförändringarna. I motion 2013/14:C222 av och (båda MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram riktlinjer på nationell nivå för att hantera de risker som identifierades av Klimat- och sårbarhetsutredningen. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 12 påtalas vikten av åtgärder för sårbarhetsanpassning med anledning av klimatförändringarna. Höjd havsnivå och ökade risker för översvämningar, ras och skred hotar såväl människors säkerhet som stora materiella värden. Motionärerna hänvisar till att föreslagit ökade anslag till MSB för stöd till kommunala anpassningsåtgärder och framhåller att de åtgärder som måste vidtas kan bidra till att skapa trevligare boendemiljöer. Utskottet har tidigare behandlat frågor om en nationell strategi för klimatanpassning och om myndighetsansvar för klimatanpassningsåtgärder i betänkande 2009/10:FöU2. Utskottet konstaterade då att MSB i samverkan med berörda myndigheter och organisationer arbetar genom Nationell plattform för arbete med naturolyckor för att förbättra samordningen av arbetet med att förebygga och mildra effekterna av naturolyckor. Vidare noterades att regeringen uppdragit åt MSB att särskilt utveckla det tvärsektoriella perspektivet i verksamheten för att snabbt kunna ta den stödjande rollen före, under och efter en kris. Utskottet uppmärksammade även föreslagna anslagsökningar om för perioden –2012 inom forskning om säkerhet och beredskap. Medlen bedömdes komma att bidra till ett bättre underlag för att göra riskbedömningar, utveckla åtgärdsplaner och trygga samhället på nationell, regional och lokal nivå inför förändringar i klimatet. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det inte fanns anledning för att vidta någon åtgärd och avstyrkte motionerna. Vad gäller myndigheternas ansvar för klimatanpassning inom eget ansvarsområde konstaterade utskottet att regeringen i sin klimatproposition (2008/09:162) framhållit att klimatanpassningsarbetet måste genomsyra hela samhället och integreras i sektorsansvaret. Utskottet noterade också att frågan om en översyn och konkretisering av myndighetsinstruktioner med bäring på anpassningsåtgärder var föremål för uppmärksamhet och ansåg yrkandet vara i huvudsak tillgodosett. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade frågan om en nationell strategi för klimatanpassning och ansvaret på central nivå för arbetet i betänkande 2010/11:MJU12. Utskottet hänvisade till vad man anfört i samband med behandlingen av regeringens klimatproposition: att arbetet med klimatanpassning spänner över hela samhället, att den svenska samhällsstrukturen gör det lämpligt att fördela specifika uppdrag som gäller klimatanpassning till de myndigheter som närmast berörs och att ingen enskild myndighet är naturligt ansvarig för att följa upp arbetet (bet. 2008/09:MJU28). Utskottet konstaterade att en nationell uppföljning av klimatanpassningsarbetet skulle komma att ske 2015 i samband med kontrollstationen för klimatpolitiken och att regeringen aviserat fortsatt finansiering av klimatanpassningsarbetet. Med det anförda avstyrkte utskottet motionen. Klimatförändringarnas förväntade påverkan på behandlades ingående av Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60), som lämnade förslag på uppdrag till myndigheter, förändringar i lagstiftning och finansiering av åtgärder för klimatanpassning av samhället. presenterade regeringen propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162). Propositionen anses enligt Europeiska miljöbyrån (, EEA) motsvara en nationell strategi för klimatanpassning. I propositionen betonas att klimatanpassningsarbetet måste genomsyra hela samhället. Sektorsansvarsprincipen och länsstyrelsernas centrala roll som samordnare och pådrivare av klimatanpassningsarbetet framhålls. En rad myndigheter och verk har fått uppdrag i instruktioner och regleringsbrev som rör klimatanpassning i enlighet med Klimat- och sårbarhetsutredningens åtgärdsförslag, bl.a. , (), , , , , , , , , , , och . I en interpellationsdebatt om klimatanpassningsarbetet framhöll miljöministern att varje sektorsmyndighet har i uppdrag att ta ansvar för klimatanpassningen, men också att planering för kommande risker är en självklar del av alla myndigheters eget ansvar (prot. 2012/13:90). Länsstyrelserna fick 2009 i uppdrag att samordna det regionala arbetet med klimatanpassning. I regleringsbrevet 2013 fick länsstyrelserna vidare i uppdrag att sammanställa och jämföra det klimatanpassningsarbete som sker på nivå och att i samråd med berörda aktörer ta fram regionala handlingsplaner för klimatanpassning till vägledning för det fortsatta lokala och regionala klimatanpassningsarbetet. Uppdraget ska slutredovisas senast . I budgetpropositionen framhåller regeringen att klimatanpassningsarbetet i stor utsträckning måste ske ute i kommunerna men att det är viktigt att länsstyrelsernas dialog med kommunerna om klimatanpassning intensifieras (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.5.1). De statligt ägda företagen är enligt ägardirektiven ålagda att hållbarhetsredovisa enligt Global Reporting Initatives (GRI) riktlinjer. Enligt GRI:s nya riktlinjer ingår även rapportering av risker och möjligheter för verksamheten till följd av klimatförändringarna och hur de hanteras av företaget i redovisningen. Regeringen har vidare betonat att det är av stor vikt att ett samlat underlag för åtgärder och stöd för genomförande finns tillgängligt. I resultatredovisningen i budgetpropositionen lyfter regeringen fram att satsningar gjorts på utveckling av olika typer av geografisk och geoteknisk information – Lantmäteriets fortsatta arbete med en ny nationell höjdmodell, SGI:s Götaälvutredning och MSB:s arbete med karteringar av risker för olika slags naturolyckor omnämns – samt att ett Nationellt för klimatanpassning inrättats vid . En förstärkning av anslaget för klimatanpassning föreslås i syfte att öka möjligheterna till ytterligare kunskapsinhämtning och förebyggande arbete (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.6.1). bjöd Nationellt för klimatanpassning och in företrädare för offentlig sektor, näringsliv och forskning till ett dialogmöte om innovation och klimatanpassning i bebyggd miljö. Slutsatserna av dialogen är avsedda att vara underlag för länsstyrelsernas arbete med regionala klimatanpassningsplaner och för fortsatt klimatanpassningsarbete bl.a. vid och i . Regeringen har inlett arbetet med den kontrollstation för klimat- och energipolitiken som ska genomföras 2015. I samband med kontrollstationen avser regeringen även att genomföra en nationell uppföljning av klimatanpassningsarbetet, dels för att säkra att arbetet med anpassning i de olika sektorerna och regionerna fortskrider, dels för att säkra tvärsektoriellt samarbete (prop. 2008/09:162, prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 avsnitt 3.6.1). Enligt uppgift från pågår arbetet med att ta fram ett sådant uppföljningsuppdrag vid . Vid miljöministrarnas rådsmöte antogs slutsatser om kommissionens meddelande En EU-strategi för anpassning till klimatförändring (KOM(2013) 216). välkomnade strategin, som syftar till ökad kunskap och informationsutbyte på olika nivåer i samhället när det gäller klimatförändringarnas konsekvenser. Avsikten är att förbättra beslutsfattandet när det gäller strategier och åtgärdsplaner på lokal, regional, och nationell nivå samt EU-nivå. anförde i rådet att man välkomnade initiativet och ställde sig bakom rådsslutsatserna. Klimat- och sårbarhetsutredningen visade att klimatanpassning är en komplex fråga som berör många aspekter i samhället och att den kommer att behöva utvecklas . Utskottet konstaterar att arbetet med klimatanpassning pågår i och att en rad myndigheter och verk har fått uppdrag i enlighet med Klimat- och sårbarhetsutredningens åtgärdsförslag. Uppdragen bedöms bidra till ett bättre kunskapsunderlag för att göra riskbedömningar, utveckla åtgärdsplaner och trygga samhället på nationell, regional och lokal nivå inför förändringar i klimatet. Utskottet vill framhålla att klimatanpassningsarbetet måste genomsyra hela samhället och integreras i sektorsansvaret. Mot bakgrund av detta och att ingen enskild myndighet är naturligt ansvarig för att följa upp arbetet vill utskottet betona vikten av regeringens redan planerade nationella uppföljning av klimatanpassningsarbetet i samband med kontrollstation för klimatpolitiken. Vad gäller strategier och riktlinjer för arbetet noterar utskottet dels att regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162) anses motsvara en nationell strategi för klimatanpassning, dels att länsstyrelserna fått i uppdrag att ta fram regionala handlingsplaner till vägledning för det fortsatta lokala och regionala klimatanpassningsarbetet. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att yrkandena avslås. Avtappning och skredsäkerhet i , och Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden om avtappning och skredsäkerhet i , och . Jämför reservation 2 (MP, V). I motion 2011/12:Fö226 av (M) anförs att riskerna vid höga vattenflöden i bör beaktas. Stigande vattennivåer i innebär en överhängande översvämningsrisk för kringliggande städer även vid en måttlig ökning av vattenståndet. För att avvattna krävs att flödet i ökar, vilket i sin tur innebär ökade risker för översvämningar och skred för de kommuner som ligger nedströms och som har betydande problem med skred och skredrisk. De åtgärder som diskuterats innebär stora ingrepp och kostar enorma summor. saknas emellertid en sammanhållen strategi och organisation där berörda kommuner tvingas samarbeta och konsensus om risknivån. Vid ett katastrofläge är det oklart, framhåller motionären, vem som ska prioritera vad som ska ske. Motsvarande yrkanden framställs i motion 2012/13:Fö231 av (M) och i motion 2013/14:Fö238 av och (båda M). Motionärerna förtydligar här att riskerna med stigande vattennivåer i och dess effekter sett ur ett medborgerligt och samhällsekonomiskt perspektiv bör ses över och att SGI eller bör få i uppdrag att utreda möjliga former för samordning av klimatanpassningsinsatser. I motion 2012/13:Fö217 av och (båda M) vill motionärerna uppmärksamma regeringen på alternativet att anlägga en tunnel från till för att säkra regleringen av vattennivån i . Runt ligger ett stort antal städer som planerades vid en lägre nivå än den nu beräknade. Med hänvisning till den skredriskkartering för som () genomfört menar motionärerna att det är osäkert om behoven av ökad avtappning av kan lösas genom att öka flödena i och att tunnelalternativet därför bör utvärderas. I motion 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkande 5 påtalas att ett tunnelbygge från till behöver utredas som alternativ till en förstärkning av för att klara en ökad avtappning av . MSB bör ges ett övergripande ansvar för fortsatta utredningar i frågan. Vidare anförs att även avtappningskapacitet måste öka för att undvika framtida översvämningar till följd av klimatförändringarna och att det är en prioriterad fråga att finansieringen för både och med får en snar lösning. Förhandlingsmän bör utses och utgångspunkten vara att kostnaden delas mellan staten och berörda aktörer, såsom kommuner kring och med samt innehavare av vattenrättigheter. Även intäkter genom offentlig-privat samverkan kan övervägas. I motion 2013/14:Fö239 av och (båda M) påtalas behovet av en långsiktig plan för finansieringen av skredsäkerhet i . är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser, som området är i början av en stor exploateringsperiod. Skredrisksäkrande åtgärder behöver, menar motionärerna, vidtas utan dröjsmål och oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i . Eftersom kostnaderna för ökad skredsäkerhet riskerar att bli en tung belastning på berörda kommuner ombeds regeringen se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs. Utskottet har tidigare behandlat frågor om avtappning och skredsäkerhet i och kring , och , senast i betänkandena /11:FöU2 och 2009/10:FöU2. Utskottet konstaterade då att Lantmäteriet fått i uppdrag att ta fram en ny höjddatabas för att förbättra kunskapsunderlaget om risker i olika områden, och att () och fått i uppdrag att ta fram olika underlag för bedömningen av risker och åtgärdsbehov med bäring på avtappningen i och genom . Vad gäller framhöll utskottet vid behandlingen att det är angeläget att behovet av en ökad avtappningskapacitet beaktas i samband med projektering av ombyggnation av för att minska översvämningsrisken. Vidare anfördes att regeringen skulle ge i uppdrag till i att kartlägga översvämningsriskerna i trafik- och försörjningssystemet under , och till MSB att analysera konsekvenserna av en översvämning i för olika samhällssektorer. Utskottet avstyrkte motionsförslagen med hänvisning till att åtgärder vidtagits och att resultaten av dessa måste inväntas. I betänkande 2009/10:FöU2 behandlade utskottet även motionsyrkanden om att utse en förhandlingsman för finansieringen av åtgärder för avtappning av och . Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till att frågan var under beredning inom och att detta arbete borde avvaktas. Sedan den tidigare behandlingen av frågan har Lantmäteriet färdigställt den nya nationella höjdmodellen för de högst prioriterade områdena, bl.a. kring , och , och flera underlag har redovisats. I fördjupade studie (dnr 2010/531/203) av översvämningsriskerna kring och längs konstateras bl.a. att vattenståndet och därmed översvämningsriskerna i området blir något lägre än tidigare beräknat. SGI:s Götaälvutredning (dnr 6.1-1203-0204), som redovisades , visar att skredriskerna i området kommer att öka med ett förändrat klimat, framför allt till följd av ökad avrinning från . Myndigheten bedömer att det är möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. I utredningen föreslås olika geotekniska förstärkningsarbeten samt inrättandet av en delegation för klimatanpassning i för att klargöra ansvarsförhållanden, samordning av investeringar och finansiering av åtgärderna. Parallellt med remissbehandlingen och beredning av förslagen har SGI haft i uppdrag att nyttiggöra materialet från utredningen och utföra ras- och skredkarteringar. har myndigheten genomfört 37 uppdrag på olika områden i syfte att sprida resultat, slutsatser och erfarenheter från utredningen. Regeringen har mot bakgrund av gjort bedömningen att det är viktigt att nödvändiga åtgärder kommer till stånd, både utifrån dagens situation och utifrån ett klimatanpassningsperspektiv. fick SGI i uppdrag av regeringen att ta fram förslag på hur klimatanpassningsarbetet i kan samordnas både inom och i förhållande till klimatanpassningsarbetet i . Investeringar i Götaälvområdet bör, framhåller regeringen, ställas i relation till alternativa kostnader för att hantera en ökad tillrinning till . I uppdraget ingår inte att ta ställning till hur anpassningsåtgärder i kan finansieras. Regeringen anför att utgångspunkten för finansieringen bör vara att den som har störst nytta av en åtgärd ska ta den största delen av kostnaden. Uppdraget ska redovisas (S2012/2921/PBB). I avvaktan på de långsiktiga beslut om åtgärder som krävs för att hantera framtida översvämningsrisker kring har i träffat en överenskommelse med om en ändrad tappningsstrategi för . Kommunerna och länsstyrelserna runt har också samverkat för att öka kunskapen om översvämningsriskerna och för att påbörja ett riskreducerande arbete. Samarbetsorganet har bl.a. uppdragit åt och säkerhet vid att genomföra en kartering av översvämningsrisker vid . Projektet, som ska redovisas , har inventerat sårbarheter utifrån Lantmäteriets nya höjddatamodell. MSB:s analys av konsekvenser av en översvämning i (dnr 2010-3498), som redovisades , visade att en hög risk för översvämning i kvarstår till dess att tappningskapaciteten ökats eller förebyggande och beredskapshöjande åtgärder av mycket stor omfattning genomförts. På uppdrag av redovisade ett förslag till ny reglering av i samband med ombyggnationen av (dnr 2007/1143/204). har –2012 bistått kommuner och i arbetet med att bedöma vem som har nytta av och bör bidra till att finansiera åtgärder för en säker reglering av . lämnade Försvarsdepartementets särskilde utredare en rapport med förslag på fördelning av kostnaderna mellan berörda kommuner (Fö2011/113/SSK). Enigheten om behovet av en ny reglering av är stor, men flertalet kommuner förklarade sig inte vara beredda att skriva på en avsiktsförklaring om medfinansiering. Regeringen anger i budgetpropositionen att man i frågan om finansiering av en ny reglering av anser att kommunerna bör bidra till gemensamma åtgärder för att förebygga naturolyckor m.m. till följd av klimatförändringar så länge det finns en tydlig nytta i den egna kommunen och kostnadsfördelningen är skälig. Det ska råda en balans mellan kommunens befogenheter genom det s.k. planmonopolet och det ansvar som kommunen har för att skydda inte bara ny utan även befintlig bebyggelse mot t.ex. översvämningsrisker. Frågan uppges vara föremål för fortsatt hantering mellan berörda kommuner (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6 avsnitt 4.2.1.2). Om en ombyggnation av kan starta som planerat 2014 är också avhängigt de pågående rättsliga prövningar som krävs för projektet. Vad gäller finansieringen av åtgärder för att förebygga naturolyckor redovisar regeringen i budgetpropositionen att statligt bidrag lämnats med till 17 kommuner för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor . Grundprincipen bör dock enligt regeringen vara att den som har störst nytta av en åtgärd tar den största delen av kostnaden. Kommuner, länsstyrelser och andra berörda myndigheter och intressenter behöver finna effektivare metoder för överenskommelser om ansvar för och finansiering av sådana åtgärder, som ofta är kostsamma och som sträcker sig över (prop. 2012/13:1 utg.omr. 6 avsnitt 4.11.3). Enligt EU:s översvämningsdirektiv, som har genomförts i genom förordningen (2009:956) om översvämningsrisker, ska riskhanteringsplaner för översvämningar tas fram. Planerna ska utgöra stöd för det lokala arbetet att minska konsekvenserna av omfattande översvämningar, men tas fram på avrinningsområdesnivå för att möjliggöra lämpliga och kostnadseffektiva åtgärder på systemnivå. Arbetet genomförs i tre steg 2009–2015. MSB har identifierat 18 områden med betydande översvämningsrisk, bl.a. , , och . MSB stödjer nu länsstyrelserna i det fortsatta arbetet med att utarbeta hot- och riskkartor och riskhanteringsplaner för områdena, som ska vara klart . Översyn och uppdatering av planerna, med beaktande av klimatförändringarna, ska göras minst . Utskottet anser att de frågor som uppmärksammas av motionärerna är angelägna och konstaterar att ett omfattande kunskapsunderlag har tagits fram för att identifiera möjliga och rimliga åtgärder vad gäller vattenreglering i , och . Arbete pågår också på såväl nationell som regional och lokal nivå som delvis tillgodoser de krav som framförs i motionerna. Vad gäller finansieringen av de åtgärder som föreslagits delar utskottet regeringens uppfattning att utgångspunkten bör vara att den som har störst nytta av en åtgärd ska ta den största delen av kostnaden. Utskottet ser positivt på att regeringen på olika sätt har bistått berörda aktörer i arbetet med att ta fram underlag och finna metoder för överenskommelser om ansvar för och finansiering av de åtgärder som föreslagits.