· H001MJU12 · 2013-04-10 16:45:36 — har arbetat fram en förvaltningsplan, forskarrön ligger till grund för besluten och en acceptans för ökad skyddsjakt finns trots allt.Trots dessa ansträngningar kan vi inte andas ut. följer mycket noga utvecklingen, och precis som lyfte fram tidigare påminns vi om att vuxna vargar inte låter sig flyttas som vi kanske hade trott eller hoppats. Och synen på om och när allmän jakt ska kunna bedrivas är fortfarande delad.Att vara lyhörd för krav, även om vi anser att vi gjort mycket, anser jag vara absolut nödvändigt om vi vill behålla den svenska rådigheten över förvaltningen av våra rovdjur. Vargen inryms i rovdjurspolitiken tillsammans med björn, järv och lo, och regeringen kommer att återkomma till så att vi får tillfälle att samtala, diskutera och debattera dessa frågor ytterligare. Då kommer en proposition med förslag till övergripande och långsiktiga mål för rovdjuren.Herr talman! Frågan om strandskydd har berörts här. Det är också en fråga som Alliansregeringen tog tag i - det behövdes. har lyft upp frågan här. Jag anser att grundprincipen är helt rätt: att satsa på ett strikt strandskydd i områden med ett stort och högt exploateringstryck och områden som är känsliga, men att ha såväl en varsam som ökad flexibilitet i andra delar av landet för att lyckas skapa en landsbygdsutveckling.Den översyn som sker kommer att ge en klar bild över hur dispensgivningen fungerat i landet, och den kommer säkerligen att leda till en del justeringar. Tillsammans med den delegation som inrättats för att uppnå en samordnad informations- och kunskapsinsats och effektivare tillämpning av strandskyddsreglerna i både samhälls- och byggnadsprocessen är jag övertygad om att vi kommer att känna att det blir ett gott resultat.Avslutningsvis, herr talman, vill jag nämna något som är avgörande för att vi ska kunna fatta kloka framåtsyftande beslut. Det handlar om en stark forskning. Också det är en fråga som har tagit upp här i eftermiddag.Vi kan i , herr talman, vara stolta över att vi har en stor forskningsexpertis i vårt land, där inte minst forskningen inom till exempel SEI, , kan nämnas. Det är synnerligen klokt av miljöministern att inrätta en forskningsberedning som en arena för vetenskapssamhället där man - och miljöministern - kan ta in nya rön på området.Det är också klokt av regeringen att i den senaste forskningspropositionen peka ut ekosystemtjänster, biologisk mångfald, klimatmodeller och havsmiljöforskning som några strategiska områden. Jag är väldigt nöjd med den ramtilldelning och den budgetram som har lagts på forskningen.Det är givetvis här i slutet, herr talman, angeläget att Artdatabankens centrala roll tillvaratas och att det svenska artprojektets vetenskapliga nytta värnas.Det är också angeläget att vi samordnar den svenska forskningen med forskningen i - det pågår nu en nordisk session där frågorna lyfts fram - och att vi i EU gemensamt premierar forskningen.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden. träffade jag en skogsägare från . Hon berättade att familjen hade kartor över gårdens skogsmarker . Kartorna visade områden som var särskilt skyddsvärda. Dessa skogsområden är skyddade än , tack vare ägarnas omsorger om dem.Enskilda skogsägare tar ett stort ansvar för de naturvärden som deras marker har. vill att det ska vara så även fortsättningsvis, eftersom vi tror på människan och vi tror att det man äger är man mer rädd om. Det är bättre att skydda skogen på frivillig väg än att detaljreglera vad som ska göras.Herr talman! Betänkandet tar upp många viktiga frågor inom miljöområdet, och jag vill ta upp några av dem. ser hela landet. Vi ser betydelsen för landsbygden av att få lov att bygga i strandnära lägen. Detta håller landsbygden levande. Det har gått sedan den nya lagen infördes, och enligt vår uppfattning är det lagens tillämpning som har skapat problemen. För att göra de korrigeringar som kan behövas ska en delegation tillsättas för att se över hur lagen tillämpas. Är det så att det då kommer fram att förändringarna i lagen inte ledde till en förenkling och att det blev mer möjligt att bygga strandnära, som vi ville, får det bli en förändring. ser inte likadant ut, men vi ska använda förutsättningarna på bästa sätt, och det finns utrymme för bostäder i sjönära lägen, exempelvis på landsbygden i inlandet. Naturen är outtömlig om vi brukar den med förnuft. Det gör vi inte till alla delar , eftersom vi inte prissätter miljön på det sätt som är önskvärt. är starka förespråkare av att börja sätta pris på ekosystemstjänster som pollinering och naturlig rening av vatten och luft. I tjänar exempelvis biodlaren mer på pollinering än på honungen. Sätter vi ett pris på miljön blir det tydligt vilka vinsterna är och vilka förluster det blir om bisamhällen i stället slås ut, våtmarker dikas och skogsmark byter produktion. Ekosystemstjänsterna behöver ges ett värde på marknaden. Alla naturvärden kan inte mätas i pengar, men när en resurs är gratis riskerar den alltid att överutnyttjas. Jordbruk, skogsbruk, fiske, jakt och fysisk planering måste bedrivas så att naturvärden och mångfald i naturen bevaras åt framtida generationer och så att ekosystemens förmåga att producera tjänster upprätthålls. ser fram emot den satsning som gör på ekosystemstjänster för att göra begreppet känt och använt. Ekosystemstjänster är en väg för att nå miljömålen. ser också fram emot resultatet från den utredning som det har beslutats om, där uppdraget är att utreda hur ekosystemstjänster ska värderas i kronor och ören. Det är hög tid att vi börjar prissätta miljön i annat än vackra ord. Det ska löna sig att göra rätt och kosta att göra fel. Något annat är inte långsiktigt hållbart. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Dagens betänkande har kallats gott och blandat och allt möjligt. Det är en salig blandning, skulle jag kunna säga. kan man bli lite fundersam. Jag har ett manus här, men jag tror att jag inte kommer att hålla mig så mycket till det och i stället kommentera en del av vad oppositionskollegerna har tagit upp.Jag kan inte låta bli att börja med rovdjursförvaltningen. Det är oerhört viktigt att vi har en väl fungerande rovdjursförvaltning i och att den fungerar så att de som lever och bor i de områden där de stora rovdjuren finns också känner att de är sedda, hörda och blir lyssnade på och att de framför allt får vara delaktiga i förvaltningen. Det arbete som görs med viltförvaltningsdelegationer och länsövergripande arbete är centralt för att vi ska få en acceptans för att våra stora rovdjur har ett berättigande och ska finnas i vårt land där de har sina naturliga utbredningsområden.De ska också finnas i en numerär som möjliggör för människor att bedriva ett aktivt skogs- och lantbruk med djurhållning, för att vi också ska klara den biologiska mångfalden och det som flera talare före mig har berört, nämligen att vi får ett ekosystem som fungerar och som är hållbart . Då har vi att förvalta systemet som människor och att göra det på ett klokt och förnuftsmässigt sätt.Det är beklagligt att en del av de överklaganden som har skett har satt käppar i hjulet i det arbete som har bedrivits. Det är skönt att höra säga att vi i princip är överens om de här frågorna. Några av oss hade förmånen att få vara uppe i och diskutera de här frågorna. Jag kan konstatera att det finns en stor majoritet i kammaren för ett förnuftsmässigt arbete med de här frågorna.Därför blir man lite fundersam över reservation, där man säger att det inte har skett något för att bryta den genetiska isoleringen av den svenska vargstammen genom hantering av invandrade vargar. Så är faktiskt inte fallet. Jag skulle önska att man hade läst på lite mer hur det har sett ut historiskt. är inte kvar i kammaren, och jag förstår att det kan finas skäl till det. Skogen är en oerhört central och betydelsefull del av vår natur och vår miljö och en central del av vår ekonomi. Miljömålsberedningen är just nu i slutfasen av sitt arbete med det delbetänkande som handlar om detta. Hur ska vi förvalta skogen och hur ska vi förvalta skogsmarken på ett bättre och effektivare sätt ur alla aspekter? Jag vill inte gå betänkandet i förväg, men jag vill ändå konstatera några viktiga principer ur mitt kristdemokratiska perspektiv. Det är viktigt att vi fullföljer de internationella åtaganden som vi har från till exempel . Det finns goda underlag från våra myndigheter som gör att jag är övertygad om att beredningen kommer att klara det uppdraget. Vi kommer att kunna lägga fram förslag, och jag hoppas att det blir i så bred enighet som möjligt, som gör att vi klarar av detta. Dock är de målen inte att förväxla med våra svenska miljömål. De är mer eller annorlunda.Det är oerhört centralt att vi slår fast att vi bygger förvaltarskapet på en tydlig äganderätt. Vi hörde alldeles ett lysande exempel på vad ett antal generationers trygga skogsinnehav kan göra. Det är där vi hittar mångfalden. Jag har nämnt exempel förut och ska inte göra det igen. Vi har ett grundlagsskydd för intrångsersättning, så att markägare kan känna sig trygga med att det de bidrar med för att förvalta för kommande generationer är något de ska ha respekt för och få ersättning för. Jag är övertygad om att vi kommer att få se många goda förslag i Miljömålsberedningens kommande betänkande. Det är min fasta övertygelse att vi där ska lyfta den skogspolitik som har och som vi just , såvitt jag har förstått, exporterar till . Generaldirektören för var i härförleden, och flera har varit där för att lära ut hur man kan förvalta kombinationen produktion och miljö på ett hållbart sätt och också ge människor ansvar för att förvalta. Vi behöver inte ta den diskussionen, för vi har en äganderätt som möjliggör för människor att göra detta långsiktiga åtagande. De frivilliga åtaganden som så många skogsägare gör ska vi ha stor respekt för, och myndigheterna ska fortsätta jobba med att ge kloka råd och vara de som kan visa på goda exempel, men de har också en annan viktig roll den gång det går fel och när det inte fungerar - då ska de ha tydliga regelverk för att man ska kunna få ordning och reda och eventuellt kunna ställa den som inte hanterar detta på ett klokt och riktigt sätt till svars.Då är staten, alltså vi här, oerhört viktig. Det handlar om hur vi brukar och sköter den skog som vi har ansvar för. Det är en central aspekt och en viktig diskussion som måste föras: Vilket är det klokaste användningsområdet för den skog som vi gemensamt förvaltar?Jag tror, herr talman, inte att det finns några enkla svar på de svåra frågorna. Den skogen ska naturligtvis brukas och användas som reservatsavsättningar och kunna vara den ersättningsmark som man ger till andra för att få systemet att fungera.Det gäller också, herr talman, att vi i den biologiska mångfalden - var inne på detta tidigare - ser till att värna de områden som lätt blir glömda. Det handlar om gränsbygderna - där kan jag känna att vi har mycket gemensamt även om jag är sörlänning - och de bygder där djurens mular faktiskt skapar den biologiska mångfald som vi så hett eftersträvar. Och det handlar om att vi kan sätta pris på den biologiska mångfalden så till vida att ekosystemstjänster inte kommer av sig själva. De kräver vård och skötsel utifrån att vi som människor har gett oss in i natur och miljö på ett hårt och ingripande sätt genom historien och för vår överlevnad. Vi har ett stort ansvar att förvalta detta på ett bra sätt och skriva skötselplaner och så vidare.Herr talman! Jag hade inte tänkt kommentera GMO. Jag hade inte tänkt kommentera - nu finns det en representant här, dock inte den som var i talarstolen. Men jag måste ändå få säga en sak, herr talman.Fanatism och bokstavstroende får mig att resa ragg. När jag hörde sverigedemokraten tala om sin syn på vad står för kände jag: Använd den spegeln till andra frågor som står upp för i denna talarstol! Då kanske vi kan få lite ordning och reda och rätsida på vissa saker.När det gäller sakfrågan om GMO kan jag konstatera att det kan användas på ont och gott. Det ska användas med försiktighet. Och det ska vara stor eftertanke innan man använder det. Men det går inte att säga blankt nej till teknik som är till för att lösa problem.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag tänkte uppehålla mig vid frågan om just genetiskt modifierade organismer samt vid biologisk mångfald i jordbruket.Jag är av den uppfattningen att GMO-odling utgör ett hot mot den biologiska mångfalden. Om det mot förmodan inte går som man har tänkt sig och anlag sprider sig okontrollerat riskerar konsekvenserna att bli omfattande och oöverblickbara. Då motiverar en eventuell nytta inte risken.Jag kommer osökt in på jämförelsen med kärnkraften, när det inte går som man har tänkt sig och när det osannolika, den försumbara risken, plötsligt blir verklighet. Det är därför, herr talman, som jag och förespråkar försiktighetsprincipen och inte vill se GMO utanför laboratoriets väggar.Ibland används en selekterbar markör som har en gen som ger resistens mot antibiotika, och det har vi motsatt oss.Ofta är GMO-växterna framtagna för att vara herbicidresistenta eller motståndskraftiga mot insektsangrepp. Men naturen fungerar så att förr eller senare utvecklar ogräs och insekter resistens. Det är de allra flesta överens om. I det läget krävs starkare bekämpningsmedel. Därför hävdar vi att GMO-grödor som tas fram med argument om minskad kemisk bekämpning snarare leder till ökad kemisk bekämpning, med de följder det har för grundvatten och den biologiska mångfalden.I ett domstolsutslag från i inskränks försäljningen av honung som innehåller genmanipulerat pollen. Om honungen innehåller pollen från gentekniskt förändrade växter som inte är godkända som mänsklig föda får den inte säljas utan att vara märkt. Det var en tysk biodlare som hade överklagat det och fått sin sak prövad.Konsekvensen av den här domen kan bli att odling av GMO-växter i unionen försvåras eftersom biodlaren kan ställa krav på ekonomisk ersättning om honungen innehåller spår av just genmanipulerat pollen.I det här sammanhanget tycker vi att det är viktigt att ansvarsfrågan lyfts fram och att ett strikt ansvar åvilar tillverkaren. Den drabbade odlaren ska inte behöva leta reda på vem den ska begära skadestånd av.Miljöpartiet driver också linjen att man inte ska ge godkännande för import av GMO-grödor. Skälet är att vi, om vi nu inte vill se odling av GMO-grödor i vårt eget land, rimligtvis inte heller kan acceptera odling utanför vårt lands gränser. Man kan inte heller bortse från risken för kontaminering av foder till ekologiska odlare.Livsmedel som innehåller GMO måste märkas, enligt EU-reglerna. Därför säljs dessa i princip inte på den svenska marknaden. Alltför få skulle köpa dem.Animaliska produkter - ägg, kött och mjölk - som kommer från djur som ätit GMO-foder anses dock enligt GMO-reglerna inte vara GMO och behöver därför inte märkas. Sådana produkter kan alltså säljas på den svenska marknaden. Men människor som av olika anledningar vill välja bort produkter med GMO längre bak i kedjan kan inte göra det. Ett praktiskt sätt är då att köpa certifierade ekologiska produkter.Herr talman! Den andra frågan jag vill ta upp handlar om biologisk mångfald, speciellt i det svenska odlingslandskapet.År 2010 beslutade EU om en ny strategi rörande bevarandet av biologisk mångfald. Den här antog miljökvalitetsmålen. Flera av dem har bäring just på ekologisk produktion. Ekologisk produktion underlättar när det gäller att nå flera av miljökvalitetsmålen, till exempel Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv.Herr talman! Egentligen är det inte så konstigt att det konventionella jordbruket har svårt att nå de här miljökvalitetsmålen. Bekämpningsmedel mot ogräs skapar sterila miljöer där insekter har svårt att trivas. Rester av bekämpningsmedel kan leta sig ned i både vattendrag och grundvatten. Att insektsbekämpning har negativ inverkan på insekter, ibland även på humlor och bin, de nyttiga pollinatörer som vi fick höra om förut, är föga förvånande. Likaså har svampbekämpningsmedel negativ inverkan på mikrolivet, till exempel mykorrhizan.Att konstgödslingen leder till ökade mängder kväve i omlopp och därmed läckage med övergödning ger ytterligare belägg för att den biologiska mångfalden i odlingslandskapet påverkas negativt av det konventionella jordbruket.Herr talman! Jag tänkte avsluta mitt anförande med att yrka bifall till reservation 34. Det handlar om naturvård och biologisk mångfald.Den sista mjölkbonden i slutar . Jag pratade med henne . Hon hade en blandad besättning, bland annat fjällkor. har hon haft på skogsbete . En skogsskövlare, som hon kallar det, köpte marken där hon brukade ha sina kor på skogsbete. Hans skövling innebar att skogsbetet minskade avsevärt.3 kronor får hon för mjölken. Dieseln kostar per liter. Varför gynnas skogsskövlare medan småjordbrukare straffas? Hon beskriver det som en katastrof, och det är en katastrof för den biologiska mångfalden och landsbygden.Det finns ca 4 000 fjällkor varav endast 200 räknas till den utrotningshotade fjällnära gruppen. Det kanske finns ett dussintal lantraser i . Dem vill jag att vi ska bevara.Skogsren fanns i . Vilda skogsrenar finns bara i och norra är inte globalt utrotningshotad. Landsbygdens befolkning vill till övervägande del inte ha varg. Det finns redan björn, lo, järv, örn och en del andra rovdjur. Låt människorna som bor i vargtäta områden folkomrösta om vargens existens. Hägna in en vargstam i stället för att hägna in kor, får och getter. Många som har sina djur på skogsbete måste avveckla på grund av vargangreppen.Av tallplantorna skadas , eller 176 stycken, per hektar till följd av renbete. Om bara två av tallplantorna per hektar förstörs inom renbetesområdet är förlusten för markägarna per år.Rennäringen måste växla från extensiv till intensiv, inte minst för renägarnas skull. Ekonomin är mycket ansträngd för renägarna. Den intensiva renskötseln ägnade sig renägarna åt tidigare, men de blev delvis intvingade i den extensiva renskötseln av staten . Tilltron till och respekten för myndigheter och stat är hos många lokala aktörer i det närmaste obefintliga. måste vi ta hjälp av lokala aktörer och ge dem verktyg för att långsiktigt uppnå de nationella miljömålen. Det innebär att lokalbefolkningen måste ges möjlighet att delta i beslut som berör deras vardag och möjlighet att leva och verka i hela . Först då kan respekt för och tillit till myndigheter skapas.