bet · H001TU7 · 2013-03-18 00:00:00 — Med gällande lagstiftning är dock denna väg inte framkomlig. Motionärerna pekar i stället på att det finns vissa företag och kommuner som har valt att installera alkolås i samtliga av sina tjänstebilar. räknas alkolås som en skattefri extrautrustning vilket innebär att bilen inte får ett högre förmånsvärde om den är utrustad med alkolås. Enligt motionärerna kvarstår dock frågan om hur företagen ytterligare kan uppmuntras så att fler tjänstebilar utrustas med alkolås . Mot denna bakgrund yrkas om en översyn av hur fler företag kan uppmuntras till att utrusta nya tjänstebilar med alkolås. (S) pekar i motion 2012/13:T436 på uppgifter om att förövaren inte bestraffas i så många som 3 000 uppenbara fall av rattfylleri. Detta är stötande mot det allmänna rättsmedvetandet och det känns inte tryggt att andra trafikanter ska riskera att råka ut för dessa onyktra förare. Mot denna bakgrund föreslås att alla motorfordon som staten äger direkt och indirekt ska vara utrustade med alkolås och att statliga myndigheter och bolag vid alla former av upphandlingar därutöver ska kräva att alla fordon som används för att utföra tjänster sammanknutna till anbudet ska vara utrustade med alkolås. (FP) och (C) anför i motion 2012/13:T459 att alkohol och droger med stor sannolikhet är en bidragande orsak till många olyckor. Den ökade alkoholkonsumtionen i kommer med stor sannolikhet att påverka olycksstatistiken negativt. Kunskapen om risken att köra dagen efter man har druckit alkohol är mycket bristfällig. Mot denna bakgrund föreslås ökade informationsinsatser vad gäller risken att köra dagen efter man har druckit alkohol (yrkande 2) samt ett snabbare införande av alkolås i motorfordon (yrkande 3). I kommittémotionerna 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 67, 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 40 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 17 anförs att alkolås är ett effektivt sätt att förhindra att man kör alkoholpåverkad. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen ansökte 2005 om ett nationellt undantag i EU för att införa en lagstiftning om obligatoriska alkolås i fordon. Det blev då ett nej från , men inställningen till alkolås har därefter blivit mer positiv. I kommittémotionerna framförs vidare att det är hög tid att regeringen aktivt verkar i EU för att alkolås blir ett lagkrav i alla fordon som går i yrkestrafik samt att alkolås , när tekniken har utvecklats ytterligare, bör bli lagkrav även i vanliga personbilar. Om arbetet drar ut föreslås att mot denna bakgrund åter bör ansöka om ett nationellt undantag i EU om att införa alkolås i alla fordon som går i yrkestrafik. I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 18 föreslås en översyn av förordning 2009:1 som fastställer krav på de fordon som statliga myndigheter köper så att även automatbroms och alkolås finns i alla bilar som statliga myndigheter köper. I motion 2012/13:T253 anför (FP) att siffror visar att mer än dubbelt så många av dem som får blåsa när de kör av en färja är rattfulla, jämfört med när polisen gör kontroller ute på vägarna. Att införa s.k. alkobommar i svenska hamnar skulle enligt motionären kunna förhindra många tragiska olyckor på vägarna. I motionen framhålls att den nya tekniken är munstyckslös och bara tar att använda. Logistiken i hamnen går att lösa genom att bommarna till en utfart öppnar sig om man blåser grönt. Om man däremot blåser rött öppnas bommarna till en bevakad parkeringsficka för ytterligare kontroll. Mot bakgrund av detta yrkas om att i ett lämpligt sammanhang se över möjligheten att inrätta alkobommar i flera av våra svenska hamnar. Utskottet vill inledningsvis peka på att det i pågår flera myndighetsgemensamma projekt för att öka nykterheten i trafiken. Ett exempel är Smadit (Samverkan mot alkohol och droger i trafiken) som genomförs i samverkan mellan bl.a. , polisen, , , och beroendevården. Arbetet är inriktat på att ge ertappade rattfyllerister möjlighet till behandling för beroendeproblem. Det genomförs också olika informationsinsatser, t.ex. drink & drive som är en informationsverksamhet som riktar sig till ungdomar. tillhandahåller material och metoder som andra grupper (främst högstadie-, gymnasie- och trafikskolor) kan använda i dialog med ungdomarna. Utskottet vill påminna om att ett viktigt steg för ökad nykterhet i trafiken togs genom det beslut som fattade som innebar att det infördes ett permanent system för att vid rattfylleribrott kunna medge körkortsinnehav med alkolås som ett alternativ till körkortsåterkallelse. I sammanhanget kan vidare påminnas om att utskottet har berett frågan om ett obligatoriskt införande av alkolås och att utskottet då har ansett att andra system än tvingande lagregleringar kan vara ett bättre alternativ för att öka användningen av alkolås. Här kan nämnas att enligt de regler som har införts får alkolås inte höja förmånsvärdet på bilar, vilket kan få fler att installera alkolås. Utskottet har även ställt sig positivt till att regeringen har angett som sin långsiktiga ambition att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare från att köra, ska bli standard i alla nya fordon. Utskottet uttalade också att det, för att uppnå en bred användning, är det angeläget att mer användarvänliga och mindre kostsamma alkolås kan tas fram. När det gäller utrustning för att förhindra onykter körning samarbetar och industrin för att ta fram ny smart teknik på området. Det finns även andra exempel på internationellt samarbete. deltar genom i det europeiska arbetet med standardisering av alkolås (Cenelec BTT 116-2) och ingår i en referensgrupp för att ta fram nästa generations passiva alkolås inom ramen för for Safety (DADSS) i . arbetar även med att stödja utvecklingen av nya beröringsfria alkolås som kan vara aktuella att installera i nya bilar . är ett av två företag i världen som har valts ut av amerikanska trafiksäkerhetsverket (NHTSA) för att ta fram prototyper på beröringsfria system. Enligt ska dessa förhoppningsvis kunna provas ut i som det första landet i världen. ska alla myndigheter under regeringen rapportera sina bilinköp, leasing och upphandling på området till Transportstyrelsen. Enligt uppgifter från Transportstyrelsen har myndigheterna blivit allt bättre på att rapportera som det uppges finnas stora brister när det gäller alkolås. Regeringens ambition är att av myndigheternas fordon ska vara utrustade med alkolås, men enligt rapporteringen är det och endast fem av myndigheterna klarar målet. Enligt Transportstyrelsen kan dock det verkliga resultatet förmodligen vara sämre eftersom en del myndigheter har missat att rapportera in alkolås och det har framkommit att det saknas interna rutiner för att rapportera förekomsten av alkolås. Enligt Transportstyrelsen kan en viktig orsak till det dåliga resultatet vara att det har tagit tid att få ett ramavtal för upphandling av alkolås. När det gäller kommunerna är dock bilden mer positiv då allt fler kommuner har valt att ställa alkolås som krav vid upphandling, i synnerhet för skolbussar. Utskottet finner det angeläget att uppföljningen av andelen alkolås i myndigheternas fordon fortgår och förbättras och att resultaten av dessa uppföljningsinsatser återförs till de ansvariga myndigheterna som underlag så att ytterligare åtgärder kan vidtas för att utrusta fler fordon med alkolås. När det gäller att införa alkobommar i flera av de svenska hamnarna kan utskottet hänvisa till att det i samband med genomförandet av trafikutskottets uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg framkom att polisen har valt att i ökad utsträckning genomföra riktade nykterhetskontroller i hamnar. Enligt uppgift från polismyndigheterna har detta haft effekt på nykterheten i yrkestrafiken. Utskottet vill vidare hänvisa till att skyltfond har beviljat medel för att () i samarbete med polisen och andra aktörer ska genomföra ett försök med alkobommar vid färjelägen. Planeringen av försöket inleddes och försöket kommer att innehålla både ny teknik () och ett nytt sätt att övervaka. Enligt uppgift från har man planerat att ha ett par alkobommar på plats i i hamn. Beroende på utfallet kan försöket komma att utökas. Utskottet vill avslutningsvis peka på lagen (2010:374) om försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar som gäller och är tidsbegränsad att gälla . Lagen innehåller bestämmelser om försöksverksamhet med trafiknykterhetskontroll i hamnar som utförs av särskilt förordnade trafiknykterhetskontrollanter. Lagen innebär att den som har genomgått en föreskriven utbildning för ordningsvakter eller väktare och en för uppdraget särskild utbildning med godkänt resultat, och som med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter är lämplig för uppdraget, får förordnas till trafiknykterhetskontrollant. En trafiknykterhetskontrollant förordnas av polismyndigheten och vid en trafiknykterhetskontroll ska trafiknykterhetskontrollanten stå under ledning av en polisman. En trafiknykterhetskontrollant som ska ta ett alkoholutandningsprov har samma befogenhet att stoppa ett fordon som en polisman har enligt polislagen (1984:387). Regeringen har lämnat en proposition om förlängd försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar (prop. 2012/13:68). Genom att möjligheten att utbilda och förordna trafikordningsvakter som får ta utandningsprov förlängs ges förutsättningar för att försöksverksamheten med alkobommar kan fortsätta. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ju373 (S) yrkande 67, 2012/13:So222 (V) yrkande 17, 2012/13:So279 (KD) yrkandena 79, 2012/13:So557 (S) yrkande 40, 2012/13:T253 (FP), 2012/13:T275 (M), 2012/13:T436 (S), 2012/13:T459 (FP och C) yrkandena 2 och 3 och 2012/13:T477 (S) yrkandena 17 och 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om reflexvästar i fordon. Utskottet är inte berett att ta initiativ till nationella särkrav i bestämmelser om fordons obligatoriska säkerhetsutrustning. Jämför reservation 8 (S, MP, V). (M) framför i motion 2012/13:T232 att det sker stopp längs vägarna som innebär att människor skadas eller omkommer i olyckor för att de inte har synts tillräckligt bra i mörkret. Motionären pekar på att varningstriangeln är obligatorisk utrustning i personbilar i och att detta kontrolleras vid besiktning. I flera andra europeiska länder, bl.a. , har man emellertid gått ett steg längre och infört reflexväst som standardutrustning i bilarna. För att minska antalet olyckor bör man enligt motionen även i göra en översyn av om en sådan lösning kan vara av nytta. I motion 2012/13:T263 av och (båda S) framförs att bilar tvingas att stanna längs våra vägar. Många människor vid vägkanten riskerar att bli påkörda och ibland förorsaka fler och större olyckor. Faran är stor i mörker, men också vid regn och dimma och i andra situationer när sikten är dålig. Ett bra sätt att synas i trafiken är att bära en reflexväst. I vissa EU-länder finns krav på att det ska finnas reflexvästar också i privatbilar. Trots att reflexvästar är ett enkelt och billigt sätt att öka trafiksäkerheten finns detta krav i endast för lastbilar och arbetsfordon. Därför yrkas att det likaväl som det finns krav på att medföra varningstriangel i bilen borde finnas krav på reflexvästar. (S) anför i motion 2012/13:T282 att det på grund av de långa och mörka årstiderna i är särskilt viktigt att man syns bra. Motionären pekar på att en bilist lätt kan bli en fotgängare vid ett motorstopp och att man med en reflexväst syns på om man möter en bil. Flera europeiska länder har infört bestämmelser om att man måste ha en reflexväst i bilen som man måste ta på sig om man av någon anledning tvingas stanna på vägen och kliva ur bilen. Utifrån att det är lag i på att ha med en varningstriangel anser motionären att ett komplement för att ytterligare öka trafiksäkerheten skulle vara att genomföra en lagändring så att det också alltid ska finnas minst en reflexväst i bilen som säkerhetsutrustning I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 20 anförs att flera europeiska länder har bestämmelser om att en reflexväst ska finnas i alla fordon samt att detta är en enkel trafiksäkerhetsåtgärd som kan spara liv då någon måste kliva ur bilen på en hårt trafikerad väg. Mot denna bakgrund yrkas att det borde vara krav på att en reflexväst ska medfölja alla nya bilar som säljs i . Inledningsvis kan det påminnas om att det fanns krav på att en reflexsele skulle medföras vid färd med buss eller lastbil. Detta krav har därefter tagits bort. Det finns dock flera transportföretag som har krav på att reflexvästar ska användas vid eventuellt fordonsarbete på väg. När det gäller frågan om att införa krav på att medföra reflexvästar i fordon har anfört att inte kan införa ett sådant krav enbart på den svenska marknaden då detta skulle fordra att kravet förs in i som har anslutit sig till och som bl.a. specificerar krav på utrustning i fordon. finns enligt krav på varningstriangel men inte på reflexväst. Krav på reflexväst har inte varit högt prioriterat i de arbetsgrupper som tar fram underlag för regelverken. Därför har frågan väckts om kravet i stället kan föras in i trafikförordningen och då i form av ett krav på att gående ska använda reflex när de befinner sig på en körbana eller vägren i mörker där det saknas tillfredställande belysning. När frågan utreddes av dåvarande kom man fram till att svårigheterna med övervakning samt kontroll och sanktioner bedömdes vara så stora att rekommendationen blev att inte införa ett sådant krav. Dåvarande ställde sig i sin utredning positivt till ett krav på reflexvästar, men framhöll att denna fråga inte borde avgöras nationellt utan utredas och närmare regleras internationellt. När det gäller det faktum att vissa länder har infört nationella krav på reflexväst i bil kan utskottet peka på att FN:s ekonomiska kommission för (UN/ECE) har konstaterat att detta strider mot konventionens intentioner. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att det delar syn på att reflexväst sannolikt är en bra utrustning och att det borde vara möjligt att få en reflexväst i varje bil genom en frivillig överenskommelse. Frågan om reflexvästar i fordon har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2011/12:TU12. Utskottet anförde då att det inte är berett att ta initiativ till nationella särkrav i bestämmelser om fordons obligatoriska säkerhetsutrustning. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T232 (M), 2012/13:T263 (S), 2012/13:T282 (S) och 2012/13:T477 (S) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en kartläggning av och förebyggande arbete beträffande viltolyckor med hänvisning till pågående arbete. och (båda M) pekar i motion 2012/13:T358 på att antalet viltolyckor har ökat kraftigt i . Enligt Nationella inträffade rekordmånga viltolyckor och på bara har antalet olyckor ökat . inträffade fler olyckor med älg jämfört med . Då det alltid innebär en stor risk att krocka med en älg är det särskilt angeläget att förebygga sådana olyckor. Motionärerna anför vidare att risken för att råka ut för en viltolycka varierar kraftigt mellan olika län och att detta till stor del troligen beror på förekomsten av vilt och länens olika natur och struktur. Att risken för viltolyckor är högre i ett skogslän med mycket vilt såsom jämfört med kan därför tyckas självklart som det är anmärkningsvärt att risken för att råka ut för en viltolycka i andra skogs- och landsbygdslän som och är avsevärt mycket lägre. För att bättre kunna allokera resurser dit de bäst behövs och utveckla det olycksförebyggande arbetet i allmänhet behöver regionala skillnader när det gäller risk för, och förekomst av, viltolyckor kartläggas och dess orsaker analyseras. I motionen framhålls även att det krävs mer förebyggande åtgärder, t.ex. viltstängsel och en väl fungerande viltförvaltning, samt att det är viktigt att avsätta tillräckliga resurser för förebyggande åtgärder och att de prioriteras dit risken för allvarliga viltolyckor är störst. Mot bakgrund av detta föreslår motionärerna att man bör genomföra en kartläggning och analys av regionala skillnader i olycksfrekvens (yrkande 1) samt att utveckla det förebyggande arbetet beträffande viltolyckor (yrkande 2). När det gäller en kartläggning och analys av viltolyckor vill utskottet peka på att har gett () i uppdrag att analysera olyckornas fördelning och rum, deras kostnader samt vägars och järnvägars barriäreffekt för djur. Detta är tänkt som underlag för att utveckla analyshjälpmedel som kan ge stöd för vilka kombinationer av åtgärder som kan vara lämpligast att använda i olika situationer. Verktygen finns i stor utsträckning redan medan en del är på väg att utvecklas och provas. Verktygen är bl.a. faunapassager, viltstängsel, viltvarningssystem, informationssystem och hastighetsanpassning. Resultatet av detta arbete kommer att presenteras . Målet är att utveckla en verktygslåda för med åtgärder och verktyg för analys av den lämpligaste åtgärdskombinationen beroende på situation. Utskottet välkomnar detta viktiga arbete och då särskilt med utgångspunkt från de problem som har konstaterats med viltolyckor då de varierar mycket i rum och tid och att s.k. hotspots flyttar runt i landskapet beroende på årstid, tid och mellan år. Utskottet kan även konstatera att viltolyckor är ett komplext problem där saknar mandat för hela problematiken kring viltolyckor. Detta beror bl.a. på att s.k. hotspots för viltolyckor vandrar runt i landskapet beroende på bl.a. vad som odlas samt när och var i odlingsmarken, hur skogen avverkas och sköts, hastighetsförändringar på vägar etc. Utskottet vill även peka på att de åtgärder som kan vidtas och deras långsiktiga effektivitet i hög grad också är beroende av hur kommunerna planerar och styr markanvändningen och hur nya exploateringar för vägar och boende placeras m.m. Utskottet vill utifrån detta peka på vikten av samordnade åtgärder mellan berörda aktörer för att åstadkomma en effektiv minskning av viltolyckor. När det gäller förebyggande insatser vill utskottet framhålla att det pågår ett utvecklingsarbete för att minska viltolyckorna. Nationella () bildades i syfte att samordna arbetet med viltolyckor och har 15 medlemmar, bl.a. , () och . NVR har genomfört ett betydelsefullt arbete med att utveckla registrering och eftersök. Eftersom det i mycket stor grad finns variationer i hur man ser på viltolyckor, orsaker och ansvar har tagit initiativ till att utveckla en gemensamt accepterad problembild och till att ta fram gemensamma konkreta mål för förebyggande arbete. Avsikten är att med detta som grund utveckla ett svenskt samordnat handlingsprogram för att förebygga viltolyckor. Arbetet startade med en intervjuundersökning av respektive medlems syn på dessa frågor som grund för utveckling av en gemensam problembild. Undersökningen är sammanställd och kommer att bearbetas vidare i ett antal workshops i regi av NVR. Med hänvisning till det pågående arbetet avstyrker utskottet motion 2012/13:T358 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om körkortsutbildning. I motion 2012/13:T211 av (KD) yrkandena 1 och 2 anförs att det blir allt svårare att ta B-körkort. Den som får godkänt på teoriprovet har med dagens regelverk endast på sig att boka och genomföra ett körprov medan den som underkänns på körprovet måste köra upp på nytt för att slippa skriva om teoriprovet. Motionären pekar på att väntetider för körprov i vissa fall är vilket innebär att många tvingas betala för och skriva om teoriprovet, trots att de redan tidigare skrivit detta med godkänt resultat. Processen blir därför dyrare än många har råd med. Innehav av B-körkort är ett grundläggande krav för en rad olika yrken i samhället vilket gör att dagens ofta segdragna process minskar många ungas chanser att hitta jobb. Mot denna bakgrund yrkas att såväl giltighetstiden för ett godkänt teoriprov som tidsfristen för att göra om ett underkänt körprov för B-körkort bör förlängas. (M) pekar i motion 2012/13:T234 på att andelen unga som skaffar körkort har minskat kraftigt och att presenterad statistik från Arbetsförmedlingen visar att av landets arbetssökande ungdomar mellan saknar körkort. Motionären framför vidare att avsaknaden av körkort minskar möjligheten att komma in på arbetsmarknaden och att bland de jobb som Arbetsförmedlingen annonserar, som inte ställer krav på tidigare erfarenhet och därmed kan vara lämpliga ingångsjobb för unga människor, kräver en tredjedel av arbetsgivarna körkort. Enligt är kostnaden för att skaffa körkort den viktigaste faktorn för att många unga inte skaffar körkort. I motionen framhålls att det finns många erfarenheter både i och utanför av hur man kan underlätta och göra det billigare att skaffa körkort. Inom körkortsutbildningen för tyngre fordon används i allt större utsträckning simulatorer för att minska kostnaderna och klimatpåverkan. Mot denna bakgrund efterlyses en översyn av möjligheterna till insatser i syfte att göra det enklare för unga människor att skaffa körkort. (S) pekar i motion 2012/13:T246 på att Transportstyrelsen har stora svårigheter att hinna med såväl det teoriprov som det uppkörningsprov som ingår i körkortsutbildningen. Vidare anförs att med de nya reglerna om att proven bara gäller så hamnar många i den situationen att de måste göra om redan godkända prov om de misslyckas i ett av proven. Enligt motionären skulle detta kunna åtgärdas om man tar efter andra myndigheters lösningar på liknande problem, t.ex. som när i likhet med Transportstyrelsen hade svårt att hinna med sin verksamhet och därför beslutade att öppna upp för att kontrollbesiktningar kan utföras av både och auktoriserade bilverkstäder. Ett liknande system skulle kunna användas för Transportstyrelsens uppgifter med teoriprovsdelen i körkortsutbildningen genom att öppna för att t.ex. bilskolor och kommunernas vuxenutbildningscentrum, om de uppfyller kraven, också kan utföra teoriproven. Mot denna bakgrund yrkas om en översyn av förutsättningarna för att öppna upp för att skriva teoriprovet hos andra aktörer än Transportstyrelsen (yrkande 1). Vidare yrkas om en översyn av hur den förkortade giltighetstiden för teoriproven påverkar möjligheterna att ta körkort (yrkande 2). I motion 2012/13:T333 av (M) framförs att det har blivit svårare, dyrare och mer komplicerat att ta körkort och att allt färre ungdomar gör det. Förutom de höga kostnaderna är sannolikt en anledning till detta de alltmer komplicerade reglerna. De nuvarande reglerna innebär att ett godkänt teori- eller körprov endast gäller och att bägge proven måste göras . Vid omprov måste bokningen göras . Om inte bägge proven är godkända måste nya avgifter betalas och bägge proven göras om. Motionären pekar på att argumentet för s.k. sammanhållet förarprov B är att skapa trafiksäkra, riskmedvetna och miljömedvetna förare, och att provet ska återspegla att teori och praktik är nära knutna till varandra. Enligt motionären kan detta tolkas som att körkortseleverna inte kan tillgodogöra sig trafikregler m.m. , alltså inte en livslång kunskap vilket kan jämföras med gymnasie- och högskolestudier som förutsätter att kunskaperna ska ses i ett livslångt perspektiv. Mot denna bakgrund yrkas om en översyn av möjligheterna till att körkortsbestämmelserna förenklas så att de nuvarande reglerna som försvårar för många, inte minst ungdomar, att ta körkort i stället ger fler möjlighet att ta körkort. I motion 2012/13:T349 av (M) anförs att man för att få körkort i måste klara ett prov som innehåller två delar: teoriprov och körprov. Båda delarna av provet bokas vid samma tillfälle. Teoriprovet och körprovet görs på eller nära varandra . Man börjar alltid med teoriprovet och måste genomföra körprovet oavsett resultatet på teoriprovet. Två månaders giltighet börjar gälla från det första godkända provet och både teoriprovet och körprovet måste vara godkänt inom giltighetstiden . Om giltighetstiden har gått ut måste båda proven göras om.