bet · H101KU3 · 2013-09-24 00:00:00 — får bevilja inkomstgaranti till en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Inkomstgaranti får beviljas en ledamot som har lämnat sitt uppdrag och får partiell sjukersättning eller partiell aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. 15 §6[ Senaste lydelse 2010:522.] Föreligger inte rätt till inkomstgaranti under ett helt kalenderår, ska endast inkomster som hänför sig till den tid då rätt till inkomstgaranti föreligger medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar garantin betalas. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna ska minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om sådan jämkning. Om den som har inkomstgaranti även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna ska minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda pensionsgivare om sådan justering. 16 §7[ Senaste lydelse 2010:1902.] Om det är skäligt får besluta att rätt till inkomstgaranti inte föreligger eller att utbetalningen av inkomstgarantin ska minskas eller helt upphöra om en garantitagare Om det är skäligt får en inkomstgaranti dras in helt eller delvis (jämkning) om garantitagaren 1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2. redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för – avsättning till periodiseringsfond, – avsättning till upphovsmannakonto, – avsättning till expansionsfond – eget pensionssparande, – underskott av annan verksamhetsgren, 3. redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster, eller 4. dömts för brott som medfört att garantitagaren skiljts från uppdraget som riksdagsledamot eller dömts för brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt att garantitagaren skulle ha skiljts från uppdraget som riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i . 1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2. redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för – avsättning till periodiseringsfond, – avsättning till upphovsmannakonto, – avsättning till expansionsfond, – eget pensionssparande, – underskott av annan verksamhetsgren, 3. redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster, eller 4. dömts för brott som medfört att garantitagaren skiljts från uppdraget som riksdagsledamot eller dömts för brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt att garantitagaren skulle ha skiljts från uppdraget som riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i . Utöver vad som följer av första stycket får inkomstgaranti som gäller jämkas om garantitagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övergå till förvärvsarbete. Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som tar emot förmånen har tagit del av det omställningsstöd som avses i 1 b §. 18 §8[ Senaste lydelse 2011:749.] Om det finns särskilda skäl får bevilja efterlevandeskydd till efterlevande make eller den som enligt 11 kap. 2 § jämställs med efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Om det finns särskilda skäl får efterlevandeskydd beviljas en efterlevande make eller den som enligt 11 kap. 2 § jämställs med efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. 20 §9[ Senaste lydelse 2009:1582.] Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp för varje berättigad motsvarande ett prisbasbelopp. Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp som för varje berättigad motsvarar ett prisbasbelopp. 21 §10[ Senaste lydelse 2011:749.] beslutar om rätt till inkomstgaranti när en ledamot har lämnat . Nämnden beslutar också om jämkning enligt 16 § och om prövning enligt 27 §. Den som vill ha efterlevande-skydd ska ansöka om det hos . beslu-tar efter ansökan om rätt till inkomstgaranti enligt 7 eller 8 § och efterlevandeskydd. Efterlevandeskydd betalas inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Förmåner enligt andra stycket kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmånaden. Ett beslut om jämkning gäller även om det inte har vunnit laga kraft, om inte annat förordnas. 22 §11[ Senaste lydelse 2011:749.] Den som vill att inkomstgaranti ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos enligt vad som följer av 6 § lagen (2011:745) med instruktion för . Den som vill att inkomstgaranti eller efterlevandeskydd ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos . Inkomstgaranti kan inte betalas ut tillbaka än före ansökningsmånaden. 24 b §12[ Senaste lydelse 2010:1902.] En garantitagare ska på begäran lämna sådana uppgifter som nämnden behöver för sin prövning av ett ärende om jämkning av inkomstgaranti enligt 16 § 1–3. Den som ansöker om eller tar emot inkomstgaranti ska på begäran lämna sådana uppgifter som nämnden behöver för sin prövning av ett ärende enligt denna lag. När en ledamot har lämnat ska till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till förmån enligt denna lag. ska på begäran till överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat till förvaltningen enligt 1 c §. 25 §13[ Senaste lydelse 2006:998.] Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp skall garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Ett belopp som skall betalas tillbaka skall, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp ska garantitagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om garantin har jämkats. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. 26 §14[ Senaste lydelse 2006:998.] Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning framställts, skall garantitagaren betala ränta för tid därefter till dess betalning sker. Räntan skall bestämmas efter den räntesats som anges i räntelagen (1975:635). Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Om inkomstgarantin har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning framställts, ska garantitagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma gäller om garantin har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket skall också gälla om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som skall betalas tillbaka. I ett sådant fall skall ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om garantitagaren försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. 27 §15[ Senaste lydelse 2010:1902.] En garantitagare, vars rätt till inkomstgaranti har jämkats enligt 16 §, äger rätt att när nya förhållanden inträtt på nytt ansöka om inkomstgaranti. En sådan ansökan prövas av . Om inkomstgaranti har jämkats enligt 16 §, får garantitagaren när nya förhållanden har inträtt på nytt ansöka om inkomstgaranti. Om ett beslut som fattats med tillämpning av 16 § har grundat sig på att garantitagaren gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond och beloppet därefter helt eller delvis återförts till beskattning, ska på yrkande av garantitagaren pröva frågan om inkomstgaranti då återförandet skedde. Om ett beslut som fattats med tillämpning av 16 § har grundat sig på att garantitagaren gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond och beloppet därefter helt eller delvis återförts till beskattning, ska frågan om inkomstgaranti då återförandet skedde prövas på yrkande av garantitagaren. 13 a kap. Omställningsstöd och efterlevandeskydd I detta kapitel finns bestämmelser om omställningsstöd och efterlevandeskydd. 1. stödåtgärder som erbjuds vid avgången från och 2. ekonomiska förmåner under en omställningstid (ekonomiskt omställningsstöd). Syftet med omställningsstödet är att underlätta för den som har varit riksdagsledamot att övergå till förvärvsarbete. Bestämmelserna i detta kapitel gäller för de ledamöter som inte omfattas av bestämmelserna i 13 kap. När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska han eller hon erbjudas ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. Den som har nyttjat ett erbjudande enligt 2 § ska på begäran av redovisa vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete. Den som har varit ledamot av har rätt till ekonomiskt omställningsstöd 1. , om ledamoten har tillhört om , 2. , om ledamoten har tillhört om , 3. , om ledamoten har tillhört om eller 4. , om ledamoten har tillhört om . Ekonomiskt omställningsstöd utgörs av av det arvode som avses i 3 kap. 1 §. Stödet ska betalas från och med den dag som arvodet upphör. Ekonomiskt omställningsstöd enligt första stycket ska jämställas med inkomst av anställning enligt 59 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. När ett stöd enligt 4 § har upphört får ytterligare ekonomiskt omställningsstöd beviljas för högst i taget om 1. ledamoten under avgångsåret hade fyllt minst , 2. ledamoten vid avgången hade tillhört om och 3. särskilda skäl föreligger. Vid bedömningen av om särskilda skäl föreligger ska avseende fästas vid 1. om och hur ledamoten har nyttjat de stödåtgärder som avses i 2 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har vidtagit för att söka övergå till förvärvsarbete samt 2. ledamotens personliga och ekonomiska förhållanden. Stöd enligt första stycket får även beviljas då endast särskilda skäl föreligger. I sådana fall får stödet beviljas i högst . Stöd som avses i första och tredje styckena får uppgå till högst av det arvode som avses i 3 kap. 1 §. Stödet ska jämställas med inkomstgrundad ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Vid beräkning av tider enligt 4 och 5 §§ ska hänsyn inte tas till tid då ledamoten har fått ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. Ledighet som har beviljats av eller av talmannen begränsar inte rätten till förmåner. Detsamma gäller sjukfrånvaro. Rätten till ekonomiskt omställningsstöd gäller längst till och med månaden innan den då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Utbetalning av stödet sker . Utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd ska upphöra om ledamoten åter tar plats i . När en ledamot åter lämnar gäller 4 och 5 §§ i tillämpliga delar. Ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 § ska knytas till det prisbasbelopp som gällde för avgångsåret och omräknas vid förändring av detta. Av 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) följer att ekonomiskt omställningsstöd enligt 4 och 5 §§ inte utgör arbetsinkomst. Avräkning av andra inkomster Ekonomiskt omställningsstöd minskas med vad ledamoten får i form av sjukersättning och aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken stödet betalas. Ekonomiskt omställningsstöd minskas även med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i form av arvode enligt artikel 10 i beslut nr 2005/684/EG, Euratom av om antagande av ledamotsstadga. Om en ledamot som har ekonomiskt omställningsstöd tar emot övergångsersättning enligt artikel 13 i beslut nr 2005/684/EG, Euratom minskas stödet med det belopp i svensk valuta som motsvarar vad ledamoten får i övergångsersättning. Ekonomiskt omställningsstöd minskas också, på sätt som framgår av 13 §, med följande inkomster: 1. inkomst av sådant slag som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, 2. sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3. delpension enligt kollektivavtal, 4. pension och livränta i andra fall än som avses i 11 §, 5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än dem som avses i 1–4. Minskningen av ekonomiskt omställningsstöd ska ske med den sammanlagda inkomst enligt 12 § som överstiger ett prisbasbelopp. Föreligger inte rätt till ekonomiskt omställningsstöd under ett helt kalenderår, ska endast inkomster som hänför sig till den tid då rätt till stödet föreligger medräknas vid minskningen. Minskningen fördelas på det antal kalenderdagar som det ekonomiska omställningsstödet betalas. Om den som har ekonomiskt omställningsstöd även tar emot avgångsförmåner på grund av uppdrag som statsråd, arbetstagare med statlig chefsanställning eller förtroendeman, och avgångsförmånerna ska minskas med hänsyn till andra inkomster, får minskningen enligt första stycket justeras om det behövs med hänsyn till de sammanlagda effekterna av de olika regelsystemen. beslutar efter samråd med berörda utbetalare om sådan justering. Jämkning av ekonomiskt omställ-ningsstöd Om det är skäligt får ett ekonomiskt omställningsstöd dras in helt eller delvis (jämkning) om stödmottagaren 1. förvärvsarbetar i väsentlig omfattning åt någon annan och inte tar ut skälig ersättning för detta arbete, 2. redovisar inkomst av aktiv näringsverksamhet och denna har reducerats på grund av avdrag för – avsättning till periodiseringsfond, – avsättning till upphovsmannakonto, – avsättning till expansionsfond, – eget pensionssparande, – underskott av annan verksamhetsgren, 3. redovisar inkomst av passiv näringsverksamhet där det ingår arbetsinkomster, eller 4. dömts för brott som medfört att stödmottagaren skiljts från uppdraget som riksdagsledamot eller dömts för brott av sådan allvarlig art att det framstår som sannolikt att stödmottagaren skulle ha skiljts från uppdraget som riksdagsledamot om han eller hon hade varit kvar i . Utöver vad som följer av första stycket får ekonomiskt omställningsstöd enligt 4 § och som gäller jämkas om stödmottagaren inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övergå till förvärvsarbete. Vid bedömningen av jämkningsfrågan ska särskilt beaktas om och hur den som tar emot stödet har tagit del av det omställningsstöd som avses i 2 §. Ett efterlevandeskydd betalas till ett arvsberättigat barn som inte har fyllt efter den som vid sin död var berättigad till ekonomiskt omställningsstöd enligt 4 § första stycket 4. Med arvsberättigat barn jämställs barn som har mottagits i adoptionssyfte. Om det finns särskilda skäl får efterlevandeskydd beviljas en efterlevande make eller den som enligt 11 kap. 2 § jämställs med efterlevande make. Ett sådant beslut kan omprövas. Hur länge efterlevandeskydd betalas Efterlevandeskydd betalas under högst . Efterlevandeskyddet upphör vid utgången av den månad då den berättigade avlider. Efterlevandeskyddet betalas med ett belopp som för varje berättigad motsvarar ett prisbasbelopp. beslutar om rätt till ekonomiskt omställningsstöd enligt 4 § när en ledamot har lämnat . Nämnden beslutar också om jämkning enligt 15 § samt om prövning enligt 30 §. beslutar efter ansökan om rätt till ekonomiskt omställningsstöd enligt 5 § och efterlevandeskydd. Stöd enligt andra stycket kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmånaden. Ett beslut om jämkning gäller även om det inte har vunnit laga kraft, om inte annat förordnas. Den som vill att ekonomiskt omställningsstöd eller efterlevandeskydd ska betalas ut ska skriftligen ansöka om det hos . Utbetalning får inte ske tillbaka än före ansökan om utbetalning. Den som har ansökt om utbetalning ska skriftligen lämna sådana uppgifter som behöver för att bedöma sökandens rätt till utbetalning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete. Om den som har ansökt om utbetalning inte lämnar de uppgifter som begärts, får hålla inne vidare utbetalningar. Om den som har beviljats utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd får väsentligt ändrade inkomstförhållanden och dessa kan antas påverka rätten till utbetalning, ska han eller hon utan särskild begäran lämna uppgift om detta till . Arbetsgivare och andra som har betalat ut ersättning eller stöd ska på begäran av lämna de uppgifter för en namngiven person om sådana förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av denna lag. Den som inte fullgör sin skyldighet enligt första stycket får föreläggas att fullgöra skyldigheten. Föreläggandet får förenas med vite. ska till lämna uppgifter om inkomst som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, om uppgifterna har betydelse i ett ärende om ekonomiskt omställningsstöd enligt denna lag. Den som ansöker om eller tar emot ekonomiskt omställningsstöd ska på begäran lämna sådana uppgifter som nämnden behöver för sin prövning av ett ärende enligt denna lag. ska på begäran lämna sådana uppgifter om en namngiven person som har betydelse i ett ärende om jämkning av ekonomiskt omställningsstöd enligt 15 § första stycket 1–3. Detsamma gäller uppgifter som har betydelse för frågan om ekonomiskt omställningsstöd enligt 30 §. När en ledamot har lämnat ska till lämna de uppgifter som nämnden behöver för att kunna fastställa ledamotens rätt till stöd enligt denna lag. ska på begäran till överlämna de uppgifter som en tidigare ledamot lämnat till förvaltningen enligt 3 §. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp ska stödmottagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, minska kommande utbetalningar av det ekonomiska omställningsstödet. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning har framställts, ska stödmottagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. Detsamma gäller om stödet har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om stödmottagaren har försummat att lämna uppgifter som behövs för bestämmande av det belopp som ska betalas tillbaka. I ett sådant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha lämnats in. Ansökan om ekonomiskt omställningsstöd m.m. efter jämkningsbeslut Om ekonomiskt omställningsstöd har jämkats enligt 15 §, får stödmottagaren när nya förhållanden har inträtt på nytt ansöka om ekonomiskt omställningsstöd. Om ett beslut som har fattats med tillämpning av 15 § har grundats på att stödmottagaren gjort avsättning till periodiseringsfond, upphovsmannakonto eller expansionsfond och beloppet därefter helt eller delvis återförts till beskattning, ska frågan om stöd då återförandet skedde prövas på yrkande av stödmottagaren. 1 §16[ Senaste lydelse 2011:749.] Ett beslut av enligt 13 kap. denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. beslut i ärenden om stödåtgärder för omställning får inte överklagas. Övriga beslut av enligt denna lag överklagas hos . 2 §17[ Senaste lydelse 2012:887.] Ett beslut av enligt 13 kap. 16 eller 27 § denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Ett beslut av enligt 13 kap. eller 13 a kap. denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Vid överklagande till kammarrätten krävs prövningstillstånd. Nämndens beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . För den som lämnat uppdraget som ledamot före ska äldre bestämmelser fortfarande gälla. 2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 67 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 11 kap. 17 b §, av följande lydelse. Förmån av omställningsstöd enligt 13 kap. 1 b § och 13 a kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska inte tas upp. 6 §1[ Senaste lydelse 2010:1277.] Med arbetsinkomster avses vid tillämpningen av detta kapitel sådana inkomster som anges i 59 kap. 8–12 §§, 13 § 10, 12 och 13, 14 § första stycket 1–3 och 5 samt 15–19, 21 och 27 §§ socialförsäkringsbalken med undantag för sådana inkomster som anges i 59 kap. 23, 25, 26 och 28 §§ samma balk. Som arbetsinkomst avses även inkomst från självständig näringsverksamhet som bedrivs utomlands, om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning har arbetat i verksamheten. Med arbetsinkomster avses vid tillämpningen av detta kapitel sådana inkomster som anges i 59 kap. 8–12 §§, 13 § 10, 12 och 13, 14 § första stycket 1–3 och 5 samt 15–19 och 27 §§ socialförsäkringsbalken med undantag för sådana inkomster som anges i 59 kap. 23, 25, 26 och 28 §§ samma balk. Som arbetsinkomst avses även inkomst från självständig näringsverksamhet som bedrivs utomlands, om den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning har arbetat i verksamheten. Ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgaranti enligt lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ska inte anses som arbetsinkomst. Vid beräkningen av skattereduktionen ska arbetsinkomsterna utgöras av – överskott i inkomstslaget tjänst, och – överskott i inkomstslaget näringsverksamhet minskat med sjukpenning eller annan ersättning som anges i 15 kap. 8 §. Arbetsinkomsterna ska minskas med allmänna avdrag enligt 62 kap. och sjöinkomstavdrag enligt 64 kap. samt avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Denna lag träder i kraft . Reservation 1 (punkt 1) Ändring i utskottets förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter Ekonomiskt omställningsstöd minskas också, på sätt som framgår av 13 §, med följande inkomster: 1. inkomst av sådant slag som är pensionsgrundande enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, 2. sådan inkomst av anställning eller uppdrag utomlands som inte beskattas i , 3. delpension enligt kollektivavtal, 4. pension och livränta i andra fall än som avses i 11 §, 5. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än dem som avses i 1–4. 5. inkomst av kapital, 6. andra kontanta förmåner på grund av anställning eller uppdrag än dem som avses i 1–5. Reservation 2 (punkt 5) Ändring i utskottets förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter I detta kapitel finns bestämmelser om stöd för övergång till förvärvsarbete, inkomstgaranti och efterlevandeskydd. Bestämmelserna gäller för de ledamöter som har valts in i eller trätt in som ersättare före valet . Bestämmelserna gäller också för en ledamot som har valts in i genom valet eller inträder senare, om han eller hon har varit ledamot av och har ett beslut om inkomstgaranti samt garantitiden vid återinträdet inte har löpt ut. Bestämmelserna gäller för de ledamöter som har lämnat före valet . Bestämmelsen i 16 § andra stycket gäller inte för en tidigare ledamot som har ett beslut om inkomstgaranti och garantitiden då inte har löpt ut. I detta kapitel finns bestämmelser om omställningsstöd och efterlevandeskydd. 1. stödåtgärder som erbjuds vid avgången från och