bet · H101FiU2 · 2013-12-10 00:00:00 — 2013/14:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I betänkandet behandlar finansutskottet regeringens förslag till anslag i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt fem motioner som har väckts under den allmänna motionstiden . Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från Socialdemokraterna, . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområdet vilka uppgår till totalt . Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden från (S), (MP), (SD) och (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 13 samt avslår motionerna 2013/14:Fi258 av m.fl. (V), 2013/14:Fi278 av m.fl. (SD), 2013/14:Fi309 av m.fl. (S) och 2013/14:Fi312 av Per m.fl. (MP). Bemyndigande för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av statens informationssystem för budgetering, hantering av dokument och uppföljning som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 8. Låneram för att finansiera Statens järnvägars obligationsportfölj bemyndigar regeringen att –2021 besluta om en låneram i som uppgår till högst 2 för att finansiera Statens järnvägars obligationsportfölj. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 1. Sjunde AP-fondens tillgång till kredit och möjlighet att ta upp lån bemyndigar regeringen att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 2. Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 3. SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 5. Investeringsplan för 2014–2016 godkänner investeringsplanen för –2016. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 6. Statens fastighetsverks lån för investeringar i fastigheter m.m. bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 12 för investeringar i fastigheter m.m. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 7. Investeringsplan för 2014–2016 godkänner investeringsplanen för –2016. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 9. lån för investeringar i mark, anläggningar och lokaler bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 10. lån för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 2 punkt 12. Möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter 2013/14:Fi263 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som Socialdemokraterna, föreslår i sina motioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet besökte generaldirektör utskottet och informerade om myndighetens riskrapport som publicerades . Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till (5 kap. 12 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 14 (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom den fastställda ramen. Anslag eller andra utgifter i staten fastställs sedan av genom ett enda beslut (5 kap. 12 § riksdagsordningen). 1 Anslagen inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i enlighet med regeringens och förslag, lämnar de bemyndiganden som regeringen och har begärt samt godkänner de investeringsplaner för och som regeringen har föreslagit. Samtliga motioner avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). I utgiftsområde 2 ingår statlig förvaltningspolitik, offentlig upphandling, statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet, fastighetsförvaltning, finansiell tillsyn och finansförvaltning. Huvuddelen, , utgörs av utgifter för statliga tjänstepensioner. Enligt förslaget i budgetpropositionen består utgiftsområdet av 17 anslag och motsvarar som andel av summan av samtliga utgiftsområden. Jämfört med andra utgiftsområden utgör dock den avgiftsfinansierade verksamheten en större andel. Utgiftsområdet omfattar ett femtontal förvaltningsmyndigheter under regeringen och , som är en myndighet under . I bilaga 2 redovisas regeringens respektive oppositionspartiernas förslag till ramar och anslag inom utgiftsområdet. I bilaga 3 återfinns utskottets anslagsförslag. Finansiell stabilitet är en hörnsten för en väl fungerande samhällsekonomi och därmed för offentliga finanser, tillväxt, sysselsättning och välfärd. En förutsättning för finansiell stabilitet är också att konsumenter upplever trygghet på finansmarknaden och har förtroende för de finansiella företagen. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system är därför centralt i regeringens politik. Regeringen har utarbetat ett ramverk för finansiell stabilitet som ska minska risken för att det finansiella systemet drabbas av allvarliga problem. Det ska även hantera en eventuell finansiell kris, så att återverkningarna på tillväxt och sysselsättning begränsas och eventuella kostnader för skattebetalarna minimeras. Inom ramverkets olika delar pågår kontinuerligt ett arbete för att stärka det finansiella systemet. De viktigaste delarna i ramverket är stärkta regelverk, förbättrad tillsyn, ett effektivt krishanteringssystem och förstärkt insättningsgaranti. Mål för det finansiella systemet har beslutat om följande mål för det finansiella systemet (prop. 2012/13:1 utg.omr. 2, bet. 2012/13:FiU2, rskr. 2012/13:132): Ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen. avser regeringen att överlämna en särskild resultatskrivelse till om målet för det finansiella systemet enligt tillkännagivande (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104). Inom ramen för egna beslut om resursfördelning och planering ska arbeta för att det finansiella systemet är stabilt och präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster och ger ett högt skydd för konsumenter. Regeringens bedömning av verksamhet utgår från dessa mål. Instrument för att främja finansiell stabilitet har en nära koppling till finansiell tillsyn, vilket är ansvarsområde. prioritering av insatserna inom tillsynen baseras till betydande del på ett riskanalysarbete. I om risker i det finansiella systemet, som presenterades , uppmärksammades bl.a. riskerna med den statsfinansiella krisen i några europeiska länder, livförsäkringsbolagens hantering av marknadsrisker samt fortsatta risker med bristande rådgivning och komplexa produkter. Förutom att detta riskanalysarbete ligger till grund för prioriteringen av insatserna inom tillsynen ligger även företagsspecifika risker, som t.ex. kan uppmärksammas genom klagomål eller den finansiella rapporteringen till grund för de övergripande prioriteringarna inom den riskbaserade tillsynen. ökade regelgivningen kraftigt, vilket kan förklaras av utvecklingen inom EU. Vidare har antalet tillstånds- och anmälningsärenden ökat betydligt . Antalet beslutade ärenden ökade medan antalet nedlagda timmar ökade . En förklaring till detta är att har handlagt tidskrävande ärenden som avser förhandsgranskning av interna modeller med anledning av de kommande Solvens II-reglerna. Den genomsnittliga handläggningstiden mätt i antal dagar har minskat (2011 2012) som andelen ärenden som handläggs är oförändrad (2011 och 2012). Enligt regeringen har vid sin regelgivning och tillståndsprövning agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten. Verksamheten inom regelgivning och tillståndsprövning ökade påtagligt . När det gäller den finansiella tillsynen har denna inte ökat i omfattning , trots betydande resurstillskott . Mätt både i relation till kostnaderna och i relation till antalet timmar minskade tillsynsverksamhet . Regeringen förklarar utvecklingen med att det internationella arbetet inom regelgivningen har krävt mycket stora resurser av och att tillsynsmyndigheterna inom EU har ställt mycket stora krav på . Regeringen anser att insatser emellertid bör vidtas för att främja en ökad omfattning av den finansiella tillsynen. arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk utbildning har utvecklats väl och har nått fram till fler grupper . Sammantaget bedömer regeringen att i huvudsak nått upp till de mål som ställts upp. För att stärka förutsättningar att bidra till ett väl fungerande finansiellt system föreslog regeringen i samband med budgetpropositionen att ökade resurser motsvarande skulle tillföras myndigheten –2014. Regeringens bedömning i fråga om resursbehov kvarstår och satsningen bör enligt regeringen utvidgas ytterligare. Därför föreslår regeringen en satsning som sammantaget uppgår till åren 2014–2016. Genom insatserna förbättras förutsättningar att ytterligare svara mot de höga ambitioner som regeringen har när det gäller ett gott konsumentskydd, finansiell tillsyn och myndighetens utvidgade roll i fråga om finansiell stabilitetspolitik. föreslår regeringen därför att anslaget 1:11 ökas med 2014 i förhållande till vad anvisade . Regeringens avsikt är att av anslaget till ska avsättas till satsningar inom den finansiella folkbildningen. De utgifter som har för avgifter till budgeteras under anslaget 1:17 avgifter till . Regeringen föreslår att anvisas på detta anslag för ändamålet. har vidtagit eller aviserat en rad åtgärder inom ramen för finansiell stabilitetspolitik såsom höjda kapitaltäckningskrav och riskvikter samt införande av bolånetak. Regeringen anser att ska få det huvudsakliga ansvaret för de nya verktygen för finansiell stabilitet, vilket bl.a. inkluderar ett ansvar över den s.k. kontracykliska kapitalbufferten. Eftersom den finansiella stabilitetspolitiken har en nära koppling till traditionell tillsyn, penningpolitik, finanspolitik och krishantering avser regeringen att inrätta ett formaliserat finansiellt stabilitetsråd där företrädare för regeringen, , och ingår. Rådet ska bygga på det befintliga stabilitetsrådet som redan samarbetar i frågor som rör finansiell stabilitet och krishantering. har en viktig roll inom statens finansförvaltning. Effektiviteten och säkerheten i finansieringslösningarna i staten är av största vikt för att upprätthålla förtroendet för systemet. Genom ett samlat ansvar och en samlad kompetens hos för bl.a. statliga betalningar, statsskuldsförvaltning, garantier, lån och bankstöd bidrar myndigheten enligt regeringen till att stärka såväl stabiliteten som konsumentskyddet i det finansiella systemet. Regeringen bedömer att i sin roll som statens internbank har hanterat verksamheten i enlighet med uppsatta mål och uppdrag. I syfte att få en tydligare bild av de samlade riskerna i statens betalningsmodell finns en årlig process för att sammanställa dessa risker. bedömning är att säkerheten i den statliga betalningsmodellen är god, men att det finns några förbättringsmöjligheter. Fler myndigheter bör bl.a. använda sig av limiter på kontonivå och myndigheterna bör uppmärksamma riskerna med att lägga ut betalningsverksamhet. Kostnaderna för betaltjänster har sänkts ytterligare genom lägre priser i de nya ramavtalen och arbetet med att öka säkerheten i den statliga betalningsmodellen har fortsatt. När det gäller statsskuldsförvaltningen genomförs operativa förvaltning inom de årliga riktlinjer som regeringen beslutar, och en utvärdering av verksamheten redovisas i en särskild skrivelse från regeringen till . Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. Nästa utvärderingsskrivelse avser perioden –2013 och kommer att överlämnas till . Åren mellan utvärderingsskrivelserna redovisar regeringen sin preliminära syn på statsskuldsförvaltningen i budgetpropositionen. Regeringens preliminära bedömning är att målet för statsskuldsförvaltningen har uppnåtts. Den okonsoliderade statsskulden uppgick till vid utgången av 2012, vilket motsvarar en minskning av statsskulden med . Vid slut uppgick den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, till . Regeringen föreslår att anslaget 1:12 , som används för myndighetens förvaltningsutgifter, renodlas genom att i provisionskostnader förs till anslaget 1:3 provisionsutgifter inom utgiftsområde 26. I övrigt föreslår regeringen att anslaget pris- och löneomräknas. Enligt regeringen har övertagandet av ägandet i och det av regeringen beslutade lånelöftet till SAS dominerat garanti- och kreditverksamheten 2012. Regeringen bedömer att verksamheten har bedrivits i enlighet med mål och uppdrag. De utställda garantierna uppgick sammanlagt till vid utgången av 2012, vilket är en minskning med jämfört med . Grundprincipen för garanti- och utlåningsmodellen är att avgiften som tas ut ska motsvara statens förväntade kostnad, inklusive administrativa kostnader, såvida inte beslutat annat. är garantimyndighet enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti och lagen (1999:158) om investerarskydd. Syftet med insättningsgarantin och investerarskyddet är att bidra till ett stärkt konsumentskydd för allmänhetens insättningar respektive för finansiella instrument, vilket i sin tur bidrar till stabiliteten i det finansiella systemet. slutförde den initiala prövningen av de omkring 2 500 kontoslag som används för att ta emot insättningar för att avgöra vilka som omfattas av insättningsgarantin. inleddes även arbetet med att kontrollera att de institut som är anslutna till garantin kan lämna nödvändiga uppgifter för att ersättningen ska kunna betalas ut inom lagstadgad tid. uppkom inga ersättningsfall inom insättningsgarantin. Inte heller investerarskyddet aktiverades . är stödmyndighet enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut (stödlagen). Enligt regeringens bedömning har utfört sina uppdrag i enlighet med verksamhetens mål och på ett sådant sätt att det främjat stabiliteten i det finansiella systemet i . De två bankstödsprogrammen, garanti- och kapitaltillskottsprogrammen, stängdes för nya åtgärder . Vid behov kan programmen åter sättas i bruk med kort varsel, konstaterar regeringen. av Statens järnvägars obligationsportfölj Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att –2021 besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för att finansiera av Statens järnvägars obligationsportfölj. Bakgrunden är att i samband med avvecklingen av affärsverket övertog de finansiella tillgångar och skulder som ursprungligen härrörde från de amerikanska leasingtransaktioner som hade ingått. De amerikanska leasingkontrakten är lösta, men ett antal obligationer, valutasäkringsavtal och till dessa kopplade lån återstår. Löptiden i obligationsportföljen är . Summan av de belopp inklusive upplupen ränta som ska återbetalas på respektive förfallodag uppgår till och till . Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att, efter samråd med , göra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Syftet med satsningen är att stödja utvecklingen av forskning som både är internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Enligt regeringen visar utvecklingen av programmet på en ökad samverkan mellan områdets aktörer. Resultaten visar att medfinansieringen uppgår till av de totala resurserna, varav offentliga medel står för och privata medel för . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning 2014. Av anslagets ändamålsbeskrivning framgår att högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Krediter till Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fonden disponerar två krediter hos . Syftet med krediterna är att sprida fondens uppstartskostnader över för att skapa neutralitet mellan generationerna av premiepensionssparare. Det balanserade underskottet i Sjunde AP-fondens verksamhet uppgick till vid utgången av 2012. beräknas underskottet uppgå till . Sjunde AP-fonden har fastställt att det balanserade underskottet ska vara eliminerat till 2020. För att kunna hantera ett akut likviditetsbehov i fonden har regeringen bemyndigats av att bevilja en högre kredit på räntekontot än vad regeringen har beviljat Sjunde AP-fonden. Ett oförutsett likviditetsbehov kan uppstå i fonden eftersom fondens intäkter beror på fondkapitalets utveckling, medan en del av kostnaderna är fasta. Mot bakgrund av osäkerheten kring kreditbehovet bedömer regeringen att det finns behov av en viss säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet kraftigt minskar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i på högst , inklusive tidigare utnyttjad kredit. Regeringen föreslår också en låneram för lån för finansiering av anläggningstillgångar på . fanns det 372 myndigheter under regeringen. Det innebär en nettominskning med fem myndigheter. var drygt 243 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med ca 4 000 . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket motsvarar av statens totala kostnader. Målet för den statliga förvaltningspolitiken Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv och har en väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Förutom dessa mål redovisade regeringen i propositionen ett antal åtgärder som förväntades bidra till det förvaltningspolitiska målet. Bland dessa åtgärder återfinns en reformering av statens administration genom att myndigheten servicecenter inrättas, en strategi för elektronisk förvaltning och genomförandet av det s.k. PSI-direktivet, som tar sikte på vidareutnyttjande av offentlig information. Statskontoret bedriver utredningsarbete inom regeringens hela verksamhetsområde och kan därför dra nytta av ett sektorsövergripande perspektiv i sin verksamhet. utförde myndigheten uppdrag åt samtliga departement i . Statskontoret följer upp samtliga avrapporterade regeringsuppdrag med uppdragsgivaren enligt en fastställd modell där såväl produktkvalitet som genomförande och förtroende mäts. Regeringen anger i propositionen att mätningarna visar att Statskontoret når ett gott resultat. Eftersom med anledning av förslag i den ekonomiska vårpropositionen 2013 beslutade att ändamålet med och verksamheten när det gäller värdegrundsarbetet i statsförvaltningen skulle föras över till anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 föreslår regeringen i budgetpropositionen att anslaget 1:1 Statskontoret minskas med för detta ändamål. På motsvarande sätt överförs ansvaret för tillhandahållande av EU-utbildningar till för europapolitiska studier (Sieps) och regeringen föreslår att anslaget till Statskontoret minska med för detta ändamål. Regeringen föreslår också att Statskontorets anslag minskas med med anledning av uppgiften att anordna s.k. concours m.m. överförs till Universitets- och högskolerådet. föreslår regeringen att anslaget ökas med mot bakgrund av att rektorerna vid statliga universitet och högskolor omfattas av regeringens chefsutvecklingsprogram. I övrigt föreslår regeringen endast att anslaget räknas upp med den sedvanliga pris- och löneomräkningen. Kammarkollegiet har en viktig roll i arbetet med att upprätthålla och utveckla en effektiv och rättssäker statsförvaltning. Kammarkollegiet har i enlighet med sitt uppdrag tillhandahållit service avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering, fordringsbevakning, redovisning och andra administrativa tjänster. Kammarkollegiet har även ansvarat för inköpssamordning och upphandlingsstöd. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter. Uppdragsverksamheten avser kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, ramavtalsupphandling, fordringsbevakning och registrering av trossamfund. I huvudsak beror utfallet inom uppdragsverksamheten på utfallet av försäkringsverksamheten. Uppdragsverksamheten uppvisade ett negativt resultat 2012. Prognosen och budgeten uppvisar positiva resultat på 11 miljoner respektive . Regeringen föreslår inga förändringar av Kammarkollegiets anslag förutom att anslaget ska finansiera förlängningen av uppdrag med anledning av (OpenPEPPOL) med 2014 (se nedan under . avser regeringen att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten i fråga om offentlig upphandling i (). Det kommer att innebära att Kammarkollegiets uppgift att svara för upphandlingsstöd ska inordnas i KKV . För att ytterligare stärka verksamheten i bedömer regeringen att KKV:s anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv bör ökas med (se nedan under . Regeringen anser att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När fattat beslut om anslag för ändamålet bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter, inklusive ränta, regleras genom betalning av krediten.