bet · H001SkU17 · 2013-03-12 00:00:00 — 2012/13:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet Beskattning av företag, kapital och fastighet Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog ställning till motionerna från oppositionspartierna om sådana skatteförändringar som utgjorde del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om beskattning av företagande och investeringar samt vissa frågor om beskattning av fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på företagsbeskattningens och kapitalbeskattningens områden. I betänkandet finns nio reservationer (S, MP, SD, V) och två särskilda yttranden (S, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2012/13:Sk303 av och (båda C), 2012/13:Sk311 av (M), 2012/13:Sk342 av (M), 2012/13:Sk350 av Finn m.fl. (M), 2012/13:Sk375 av och (båda C), 2012/13:Sk427 av m.fl. (MP), 2012/13:Sk432 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N211 av (M) yrkande 3 och 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 1 (MP) 2012/13:Sk227 av (FP). Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2012/13:Sk223 av (KD), 2012/13:Sk263 av (M) yrkande 1, 2012/13:Sk332 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk387 av och (båda KD) och 2012/13:Sk411 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (V) 2012/13:Sk354 av (M), 2012/13:Sk368 av och (båda M), 2012/13:Sk391 av (M), 2012/13:Sk393 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sk401 av (M). Skatt på finansiella transaktioner 2012/13:Fi298 av m.fl. (MP) yrkande 3. 2012/13:Fi274 av (S), 2012/13:Fi292 av och (båda M), 2012/13:Sk329 av (KD), 2012/13:Sk346 av (M), 2012/13:Sk409 av Per Åsling (C), 2012/13:Sk423 av (C), 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:N344 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 2012/13:Sk260 av och (båda S), 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 4 (S, MP, V) 2012/13:Sk258 av (M), 2012/13:Sk278 av i och (båda S), 2012/13:Sk280 av och (båda S), 2012/13:Sk285 av m.fl. (S), 2012/13:Sk325 av och (båda SD), 2012/13:T222 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:T248 av m.fl. (V) yrkande 8, 2012/13:T356 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2012/13:T410 av (KD) yrkande 1, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 48 och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 5 (S, V) Reservation 6 (SD) Stiftelser med allmännyttiga ändamål 2012/13:Sk359 av (FP). 2012/13:Sk360 av (FP). Avdrag för sponsring och forskning 2012/13:Sk262 av (M), 2012/13:Sk292 av (FP), 2012/13:Sk300 av (FP), 2012/13:Sk410 av Per Åsling (C) och 2012/13:N210 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (V) Enskild näringsidkares personliga friskvård 2012/13:Sk259 av m.fl. (M). 2012/13:Sk215 av (SD), 2012/13:Sk433 av (MP), 2012/13:Sk435 av (MP), 2012/13:C353 av (MP) yrkande 2, 2012/13:C362 av (SD) yrkande 1, 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2012/13:C421 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 8 (S, MP, V) Reservation 9 (SD) Äkta och oäkta bostadsrättsföreningar 2012/13:Sk395 av (M). Avskrivning av flyttbara bostadshus 2012/13:Sk287 av och (båda S) och 2012/13:Sk335 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning ställde sig under höstens behandling av statsbudgeten bakom inriktningen av skattepolitiken och de förslag till förändringar på skatteområdet som lagts fram i budgetpropositionen. avslog motioner som hade väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteförändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2012/13:1, yttr. 2012/13:SkU1y, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om beskattningen av företagande och investeringar samt vissa frågor om beskattningen av fastigheter. Motionerna innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar kring olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionärernas förslag om tillkännagivanden om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattningen. antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i . Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattepolitiken ska utformas så att fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld tillgodoses. Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. Skattereglerna ska vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att systemet inte ska vara onödigt krångligt. Reglerna ska även skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. I motion 2012/13:Sk311 av (M) anförs att det finns skäl och behov av en översyn av den svenska skatterätten när det gäller företag med verksamhet i flera länder. Den svenska skattelagstiftningen anpassas successivt till den förändrade världsbilden men det går långsamt. Det finns en osäkerhet i svensk rätt om hur man exempelvis hanterar möjligheten till gränsöverskridande koncernbidrag, klassificeringen av utländska företag i svensk skatterätt och fördelningen av inkomster mellan utländska företags filialer i . I motion 2012/13:Sk350 av Finn m.fl. (M) förordas att fortsatta skattesänkningar för att gynna företagare och företagande ska ges hög prioritet när de offentliga finanserna och konjunkturen så tillåter. I två motioner förordas en utredning om skattemässiga fördelar för aktiebolag som bedrivs med särskild vinstbegränsning. Enligt motion 2012/13:Sk303 av och (båda C) finns det ett behov av att utreda skattemässiga fördelar för bolagsformen AB (svb), eftersom dessa bolag som regel tar sig an uppgifter som marknaden saknar intresse för, men som har betydande samhällsnytta. I motion 2012/13:Sk427 av m.fl. (MP) föreslås att man utreder skattebefrielse för återinvesterad vinst när bolag bedrivs som aktiebolag med särskild vinstbegränsning. I motion 2012/13:Sk375 av och (båda C) anförs att det finns ett fortsatt behov av att fortsätta arbetet för att stärka rättssäkerheten för företagare, och i detta fall vad det gäller olika myndigheters tolkning och tillämpning av tangerande lagar. I partimotion 2012/13:N400 av m.fl. (MP) yrkande 8 anförs att bolagsskatten har betydelse för multinationella företags investerings- och lokaliseringsbeslut och var företagen väljer att redovisa och beskatta vinst. behöver inte ha lägsta bolagsskatt, men den tidigare nivån på kunde anses skadlig för industrins konkurrenskraft. En sänkning till hade inneburit en lämplig och konkurrenskraftig nivå. I flera motioner framförs synpunkter på skattelättnader för att stimulera människors vilja att investera i och starta företag. I motion 2012/13:Sk342 av (M) anförs att ett led för att underlätta för fler att kunna och våga starta företag och förverkliga sina livs drömmar är att uppmuntra till ett sparande för framtida företagande. Möjligheterna att införa en form av sparande för framtida företagande bör ses över. I motion 2012/13:Sk432 av i (M) yrkande 1 framhålls att det enskilda ägandet i landet behöver stärkas och att det finns stora behov av riskvilligt kapital till framför allt de små och medelstora företagen. Ett sätt att komplettera utbudet av riskkapital vore att införa s.k. entreprenörskonton som ger möjlighet till skatteuppskov för privatpersoner och företag. Exempelvis skulle vinster från tidigare investeringar kunna beskattas först efter realisering med möjlighet att utan skattekonsekvenser återinvestera vinsten i andra bolag . För att våga starta ett eget företag är tillgång till kapital en avgörande faktor för den enskilde. I motion 2012/13:N211 av (M) yrkande 3 anförs att potentiella företagare inte har tillräckligt med pengar själva, och det är få privatpersoner som satsar sina besparingar i nya företag. Motionären förordar därför en översyn av möjligheten att utöka möjligheterna för riskkapitalavdrag i . Med utgångspunkt i de riktlinjer som har lagt fast för skattepolitiken har villkoren för att starta, driva och utveckla företag stärkts genom åtgärder på flera olika politikområden. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i . Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt, de ska vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att förenkla systemet. Reglerna ska även skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras ur ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna i syfte att minska den administrativa bördan ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. Med utgångspunkt i de av fastlagda riktlinjerna för skattepolitiken stärktes under förra mandatperioden villkoren för att starta, driva och utveckla företag genom åtgärder på flera olika politikområden. På företagsskatteområdet har flera skattesänkningar genomförts för företag, som lagändringar har vidtagits i syfte att stoppa avancerad skatteplanering. Skattelättnaderna innebär bl.a. att bolagsskatten, liksom expansionsfondsskatten för småföretagen har sänkts i två omgångar, nu senast fr.o.m. från till . Goda skattemässiga villkor för investeringar är en förutsättning för att svenska företag även ska kunna bidra till hög ekonomisk tillväxt. Skattesänkningarna har haft sin bakgrund i bolagsskattens betydelse för investeringar, tillväxt och sysselsättning i ; även önskemålen om att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed att förstärka den svenska skattebasen har haft betydelse. Bolagsskattesänkningen bidrar till ett mer symmetriskt skattesystem med en större likabehandling av eget kapital och lån i bolagssektorn. En sänkt bolagsskatt värnar den svenska skattebasen genom att göra det relativt mer förmånligt att beskatta vinsterna i och reducerar incitamenten att skatteplanera. Sänkningen ger starka incitament för näringslivet att öka sina investeringar, vilket leder till ökad produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning. fattade också beslut om att införa regler om ränteavdragsbegränsningar i syfte att förhindra aggressiv skatteplanering och därmed minska skattebortfallet för staten. Flera av motionsförslagen går ut på att med skattelättnader som verktyg stimulera människors vilja att investera i och starta företag. En av de viktigaste åtgärderna för att främja tillgången på kapital inte minst för de mindre företagen är beslutet att slopa förmögenhetsskatten. Därmed försvann en skatt som till följd av oenhetliga värderingsregler och många undantag även skapade kryphål som uppmuntrade till skatteplanering. Arbetet med att utreda möjligheterna att förbättra de skattemässiga förutsättningarna för företagande fortsätter i (dir. 2011:1). I uppdraget ingår bl.a. att ta fram förslag som ytterligare breddar skattebasen för att göra det möjligt att sänka de skattesatser som betalas av bolagssektorn som befintliga snedvridningar inom skattesystemet reduceras. Beskattningen ska utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. I kommitténs pågående uppdrag ingår bl.a. också att undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och därmed göra villkoren mer lika för investeringar som finansieras med eget kapital respektive lånat kapital. Vidare har kommittén i uppdrag att undersöka om det är lämpligt att ta fram mer generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen och om skattelättnader för eget kapital bör införas samt lämna förslag i dessa avseenden. Kommitténs slutbetänkande ska presenteras . Ett delbetänkande (SOU 2012:3) från med förslag till skatteincitament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital överlämnades till regeringen för vidare behandling. För att öka incitamenten och förbättra förutsättningarna för entreprenörskap aviserade regeringen i budgetpropositionen att den avser att lämna förslag till ett investeraravdrag i form av en definitiv skattelättnad för fysiska personer som investerar i mindre företag. Detta har sedermera utmynnat i en promemoria () och en lagrådsremiss om investeraravdrag . Regeringens förslag innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission får göra avdrag för hälften av betalningen för andelarna i inkomstslaget kapital. Avdrag ges med högst per person och år, vilket innebär en definitiv skattelättnad med vid förvärv av andelar för . Investerarnas sammanlagda betalning för andelar i ett och samma företag får uppgå till högst . Investeraravdraget utgör ett statligt stöd som måste anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen innan det kan genomföras. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . En förutsättning är att kommissionen i den kommande anmälan godkänner de föreslagna bestämmelserna. Målsättningen för regeringen synes vara att det ska vara enkelt och lönsamt att driva företag i , oavsett i vilken form som verksamheten bedrivs. För att uppmuntra fler personer att våga ta steget och bli företagare är det viktigt att ha ett enkelt och förutsebart regelsystem. Man avser därför att tillsätta en särskild utredare för att se över och lämna förslag till förenklingar av skattereglerna för enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare. För att ytterligare stärka rättssäkerheten vid beskattningen föreslås ett översynsarbete. En utredning kommer att tillsättas med uppdrag att se över förhandsbeskedsinstitutet och analysera om det behövs någon annan form av bindande besked i enskilda fall. Regeringen kommer vidare att ge i uppdrag att förbättra sin hantering av ärenden i syfte att stärka rättssäkerheten samt att förbättra sin service till och kommunikation med företag. Regeringen avser även att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram ytterligare förslag för att skapa en modern, effektiv och rättssäker förvaltningsprocess. En stor uppgift i uppdraget kommer att vara att se över om det finns behov av att stärka rättssäkerheten när det gäller skattemål ytterligare, framför allt genom specialisering av skattemål i domstol. Regeringen bedömer att utredningen ska kunna påbörja sitt arbete . Utskottet kan konstatera att flera av de frågor om villkoren för investeringar, sparande och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller, eller har anknytning till, reformer som redan införts eller till det arbete som pågår eller planeras. bör därför inte överväga något tillkännagivande till regeringen i dessa hänseenden. De grundläggande krav som bör beaktas i skattepolitiken och i skattelagstiftningen är väl tillgodosedda genom de riktlinjer för skattepolitiken som utskottet redovisat ovan. Det finns därför inte heller anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om skattesystemets allmänna utformning. Utskottet vill också påminna om de regler som redan finns för att underlätta för nyföretagande och för att ge positiva effekter på risktagandet hos enskilda näringsidkare. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om översyn av fåmansföretagens skatteregler, underlättande av ägarskiften i fåmansbolag, gåvor till allmännyttiga ändamål och beskattning av carried interest. Utdelningar och kapitalvinster till delägare i ett fåmansföretag beskattas enligt särskilda regler, som brukar kallas 3:12-reglerna. Dessa återfinns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Reglerna tillkom vid skattereform med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas ungefär lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från arbetsinsatser i ett eget aktiebolag. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. De s.k. 3:12-reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående till denne har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående till denne anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn, barnbarn samt dödsbo som någon i närstående kretsen är delägare i. Om en aktiv delägare tar ut lön från sitt eget bolag beskattas den på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan tar sikte på belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. I avsaknad av de särskilda reglerna skulle utdelning och avyttringar beskattas som inkomst av kapital. De s.k. 3:12-reglerna medför att den del av bolagets inkomster som ägaren tillgodogör sig som utdelning eller kapitalvinst i stället fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska alltså utdelning respektive kapitalvinst delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. De ovannämnda 3:12-reglerna används för att bestämma hur mycket av en utdelning från företaget eller en kapitalvinst från sålda andelar som ska tas upp till progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och hur stor del som ska tas upp till proportionell beskattning i inkomstslaget kapital. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp) som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner beskattas utdelning och aktiva delägares vinst vid försäljning av aktier i bolaget med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Ändringar i reglerna fr.o.m. Genom en reformering av reglerna som trädde i kraft utvidgades det utrymme som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, främst med tanke på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymme för kapitalbeskattning enligt de ordinarie mer komplicerade reglerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. det utrymme som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till kapitalinkomstskatt. Schablonbeloppet har därefter höjts . Syftet med höjningarna av schablonbeloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. Andra förändringar som införts gäller det löneuttagskrav som tillämpas för att nivån på företagets löneutbetalningar ska få räknas aktiva delägare till godo vid beräkningen av hur mycket som ska kapitalinkomstbeskattas hos ägaren. Löneuttagskravet hade av många företagare upplevts som alltför högt. Kritiken gick bl.a. ut på att höga löneuttag riskerar att leda till likviditetsproblem och att ett högt lönekrav leder till svårigheter för medarbetarägda konsultföretag. Vidare var det svårt för företagare som arbetar deltid att utnyttja löneunderlagsregeln. Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp. Från och med samman tidpunkt gäller även enklare regler för beräkning av gränsbelopp och att rätten till årets gränsbelopp inte går förlorad efter förvärv genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt. I 57 kap. 22 § IL finns en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Denna s.k. 100-basbeloppsregel innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp högre belopp än som motsvarar 100 inkomstbasbelopp (vid kapitalvinst ). Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. Dessa regler infördes 1 den . finns en även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst. Regeln innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående, som inräknas i samma närståendekrets, under beskattningsåret från ett företag sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp utdelning med högre belopp än som motsvarar 90 inkomstbasbelopp.