bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Därmed läggs en god grund för att systemet kan uppnå en hög grad av legitimitet och att det av parterna och andra aktörer på arbetsmarknaden uppfattas som en långsiktigt hållbar väg in på arbetsmarknaden för unga. På lång sikt, när systemet väl är etablerat, uppskattas det kunna omfatta uppemot 30 000 anställda . Utskottet delar regeringens förhoppning att yrkes- introduktionsavtal får en bredare användning, särskilt i relation till arbetslösa med särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill framhålla att systemet kommer att vara under uppbyggnad framöver och att det kan finnas behov av att i detaljer justera systemet efterhand. Som regeringen påpekar har systemet notifierats som ett statsstöd enligt och godkänts av Europe- iska kommissionen från ikraftträdandet, med en utvärdering . Regeringen avser att följa implementeringen noga och under det tredje året planeras en utvärdering av effekter på arbetsmarknaden och kon- kurrensförhållanden. De myndigheter som kommer att involveras i utvär- BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE deringen och uppföljningen av stödet är bl.a. Statskontoret, Konkurrensver- ket, IFAU, och Arbetsförmedlingen, och regeringen föreslår att särskilda medel anslås för detta ändamål. Det är enligt utskottets mening välkommet att systemet inledningsvis föreslås få en ändamålsenlig och hanterbar volym, som är anpassad till par- ternas behov och önskemål. Det är också välkommet att regeringen plane- rar att noga följa upp och utvärdera systemet. framstår emellertid de alternativa budgetanvisningar som föreslås i Social- demokraternas och motioner som orealistiska och kraftigt föreslår en anvisning på utgiftssidan på utöver regeringens förslag. Det är av den socialdemo- kratiska motionen inte möjligt att få en tydlig bild över vilka medel som partiet föreslår ska anslås, men enligt utskottets bedömning kan det även i Socialdemokraternas fall handla om ett antal miljarder kronor utöver reger- Utskottet kan i och för sig förstå att partierna hyser en förhoppning om att uppnå snabbare effekter bara man tio- eller tjugodubblar de medel som Det är emellertid för utskottets del uppenbart att volymen på denna typ av åtgärd måste anpassas till parternas behov. Systemet måste få växa fram i den takt som parterna bedömer som möjlig och önskvärd. också centralt att systemet för stöd till yrkesintroduktion byggs upp i god ordning, med kvalitet i handledning och lärande på arbetsplatsen. framstår mot denna bakgrund som oansvarigt att ge intrycket av att en oer- hört kraftig medelsökning skulle kunna absorberas av det Den stegvisa upptrappning som föreslås i regering- ens modell förefaller utskottet som betydligt mer verklighetsanpassad. förefaller inte heller ändamålsenligt att, som exempelvis före- slår, pumpa in hela – utöver de ca 450 miljoner kronor som regeringen föreslår – i ett system innan det ens genomgått den i förväg inplanerade effektutvärderingen. Utskottets tveksamhet inför de alternativa anvisningar som föreslås i Socialdemokraternas och motioner förstärks ytterligare av att förslagen på intet sätt framstår som tydliga. skiljer sig framför allt från regeringens system genom sin inriktning mot Det är oklart hur denna kraftiga begränsning i arbetsgivarnas urval av anställningsbara ungdomar ska kunna förenas med de stora volymer som partiet vill avsätta medel för . tet noterar också att Socialdemokraterna väljer att kompensera privata arbetsgivare för den kraftiga skattehöjning på ungdomars arbete som par- tiet föreslår genom att avskaffa regeringens sänkning av arbetsgivaravgif- ten för den som anställer ungdomar. Om sänkningen av arbetsgivaravgif- ten vore en så ineffektiv åtgärd när det gäller att skapa arbetstillfällen för unga som Socialdemokraterna hävdar förefaller det utskottet märkligt att partiet ser ett behov av att kompensera arbetsgivare för att man föreslår att sänkningen ska tas bort. Även förslag får tolkas som att stö- ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 det till yrkesintroduktionsanställningar ska utformas på ett delvis annat sätt än regeringens, eftersom partiet föreslår en kraftig medelsförstärkning endast på utgiftssidan. Utskottet noterar för sin del att formen för stödet i regeringens modell, skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto, är en form som används för nystartsjobb och som följer befintliga upparbetade administrativa rutiner. Den är därför enligt utskottets mening att föredra framför den miljöpartistiska modellen. Utskottet har inte heller något i övrigt att erinra mot själva utform- ningen av det lagförslag som regeringen presenterar i denna del och anser således att förslaget bör tillstyrkas. Utskottet ställer sig också bakom reger- ingens förslag till ikraftträdande . Förslag om statligt stöd vid korttidsarbete Regeringen föreslår att det ska införas ett statligt subventionerat system – stöd vid korttidsarbete. Systemet syftar till att i synnerligen djupa lågkon- junkturer bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrå- gan, genom att anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. För företag som möter en vikande efterfrågan och behöver minska antalet arbetade tim- mar kan korttidsarbete vara ett alternativ till att säga upp personal. Tre parter – staten, arbetsgivare och arbetstagare – delar på kostnaden för den arbetstidsminskning som uppstår hos varje arbetstagare som omfattas av åtgärden. Staten står för en tredjedel av kostnaden medan arbetsgivare och arbetstagare fördelar resten mellan sig enligt tre fasta nivåer. De som berörs av förslaget är alla arbetsgivare, såväl inom som utom kollektivav- talsförhållanden, utom offentligt finansierad verksamhet. Vilka arbetstagare som berörs är en avtalsfråga mellan parterna i det enskilda fallet. Stöd före- slås inte kunna lämnas för bl.a. arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj och inte heller under en arbetstagares uppsägningstid. Regeringen föreslås kunna aktivera stödet för en tolvmånadersperiod. Denna tid kan förlängas med ytterligare en tolvmånadersperiod. Sedan akti- vering upphört kan stödet inte aktiveras på nytt innan det har förflutit en karenstid . För att regeringen ska få meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete ska lämnas krävs att två förutsättningar är uppfyllda. För det första ska det råda en synnerligen djup lågkonjunktur eller vara sannolikt att en sådan är nära förestående. För det andra ska det krävas att stödet inte i beaktansvärd omfattning bedöms hindra en samhälls- ekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medföra andra betydande samhällsekonomiska nackdelar. Enligt förslaget ska stöd vid korttidsarbete administreras av Skattever- ket. Beviljat stöd ska betalas ut genom kreditering på berättigade arbetsgi- vares skattekonton. Stödordningen har prövats av som beslutat att ordningen inte strider mot . BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE Regeringen föreslår att systemet ska införas genom en ny lag om stöd vid korttidsarbete, och att vissa följdändringar ska göras i semesterlagen (1977:480), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och Den nya lagen och följdändringarna i befintliga lagar förslås träda i kraft . Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområde 14. på de offentliga finanserna blir vid en aktivering av stödet beror på ett antal olika faktorer. I propositionen redovisas ett beräkningsexempel över de direkta och indirekta effekter som systemet för med sig vid en aktiver- beräknas systemet sammantaget leda till en minskning av de offentliga intäkterna med och av de offentliga utgifterna med . finansiella sparande kan därmed uppskattas bli lägre om korttidsarbete tillämpas jämfört med att korttidsarbete inte tillämpas och arbetslösheten ökar i motsvarande mån. Socialdemokraterna förklarar i partimotion 2013/14:Fi308 yrkande 22 av m.fl. att partiet är positivt till regeringens initiativ på området, men menar att ett system med korttidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbildning eller kompetensutveckling när arbetstagaren har ned- Socialdemokraterna yrkar att antar regeringens förslag till lag om korttidsarbete med de ändringar som anges i motionen. Ett likalydande yrkande finns även i Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:A409 yrkande 41 av m.fl. Utskottet konstaterar inledningsvis att en väl fungerande arbetsmarknad kännetecknas bl.a. av en god förmåga till omställning vid strukturomvand- ling och ekonomiska kriser. Företagen behöver ha ett stort mått av flexibi- litet för att kunna anpassa sin produktion efter nya förutsättningar som snabbt kan uppstå på arbetsmarknaden. är det viktigt att värna arbetstagarnas behov av trygghet, förutsägbarhet och rättssäkerhet. utskottet framhållit ovan välkomnar utskottet regeringens initiativ till sam- tal med arbetsmarknadens parter. Utskottet anser att sådana trepartssamtal lämpar sig väl för att diskutera möjliga problem och lösningar för syssel- sättningen vid djupa lågkonjunkturer. Det är glädjande att dessa frågor funnits högt på dagordningen för trepartssamtalen och att regeringen nu presenterar ett förslag som ska möta vissa av sysselsättningsproblemen vid Utskottet uppfattar förslaget om att införa ett system med statligt stöd vid korttidsarbete som en av flera åtgärder i regeringens strä- van att få till stånd en bättre fungerande arbetsmarknad som är både inkluderande och flexibel. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 I tider av lågkonjunktur kan efterfrågan snabbt falla. Som en följd av det är det vanligt att företagens behov av arbetade timmar minskar . Utskottet anser, i liket med vad regeringen anför i proposi- tionen, att sysselsättningspolitiken bl.a. har till uppgift att dämpa kraftiga ökningar av arbetslösheten i tider av lågkonjunktur och efterfrågefall. Ett sätt att möta utmaningarna som uppstår är att vidta åtgärder för att direkt stödja sysselsättningen i lågkonjunkturer. Regeringens förslag utgör en sta- biliseringspolitisk åtgärd i den riktningen, genom att ett nytt verktyg som kan aktiveras i kristider införs – ett statligt subventionerat system för kort- tidsarbete. Utskottet välkomnar regeringens nytänkande på detta viktiga område. Utskottet noterar att det under finanskrisen ingicks ett antal krisavtal inom den svenska industrin, som innebar att parterna på enskilda arbetsplat- ser kom överens om att tillfälligt korta arbetstiden och sänka lönerna. Erfarenheterna från de krisavtalen visar att företag, som tillfälligt mötte en kraftig nedgång i efterfrågan, på ett effektivt sätt kunde minska antalet arbe- tade timmar och därigenom undvika uppsägningar. För arbetstagarna inne- bar avtalen att arbetslöshet kunde undvikas i stor utsträckning. Under finanskrisen tillämpades olika former av system med statligt stöd vid kort- tidsarbete i ett flertal andra EU-länder. Som regeringen pekar på i proposi- tionen finns det utvärderingar av de olika stödåtgärderna som talar för att de hade positiva effekter på sysselsättningen. En utförlig redogörelse av erfarenheterna av nationella krisavtal och från andra EU-länder finns i den promemoria (Statligt stöd vid korttidsarbete – en ny åtgärd vid djupa kri- ser, Ds 2012:59) som legat till grund för förslaget. Utskottet välkomnar att regeringen analyserat och utvärderat dels de nationella krisavtalen, dels lik- nande system med statligt stöd vid korttidsarbete i andra EU-länder vid utformandet av det nu aktuella förslaget. Enligt förslaget ska systemet för korttidsarbete utgå från en arbetstids- minskning på tre fasta nivåer – 20, . Löneminskningen är även den uppdelad i tre fasta nivåer, med utgångspunkten att en arbets- tagares lön på grund av deltagande i korttidsarbete inte ska minska med . Annorlunda uttryckt ska lönen motsvara minst 80 pro- cent av ordinarie lön. Statens andel av kostnaderna för korttidsarbete är lika stor vid alla tre nivåerna. Arbetsgivarens andel ska enligt förslaget vara låg vid den första nivån för att sedan öka, medan arbetstagarnas andel ska vara relativt hög vid den första nivån för att sedan minska. För- slagets utformning avseende hur stor del av kostnaderna för löneminskning som varje part ska stå är enligt utskottets uppfattning väl avvägt. Utform- ningen innebär enligt utskottets bedömning att incitamenten för arbetsgi- vare att faktiskt använda systemet bör vara goda. För höga självkostnader för arbetsgivarna på den första nivån skulle t.ex. riskera att dämpa viljan att tillämpa systemet. Eftersom det är viktigt att arbetstagarna endast går med på att delta i korttidsarbete om det bidrar till att faktiskt undvika upp- sägningar, anser utskottet även att det är rimligt att arbetstagarnas andel på den inledande nivån är relativt hög. På samma sätt som efterfrågan i en lågkonjunktur snabbt kan minska, kan efterfrågan snabbt öka när konjunk- turen vänder och därmed vanligtvis även behovet av fler arbetade timmar. Utskottet delar regeringens uppfattning att arbetsgivare som nyttjar syste- met med statligt stöd vid korttidsarbete kommer att få det lättare att behålla kompetens under lågkonjunkturer. Systemet gör det möjligt för före- tagen att snabbt öka produktionen och arbetstiden för de anställda när Eftersom nyrekryteringar och de kostnader som föl- jer med dessa i regel inte kommer att vara nödvändiga för att öka produk- tionen, anser utskottet att företagens återhämtning underlättas genom införande av ett system med statligt stöd vid korttidsarbete. Det är enligt utskottets mening viktigt att påpeka att förslaget innebär att statligt stöd vid korttidsarbete endast är tänkt att tillämpas vid mycket allvarliga konjunkturella situationer. De förutsättningar som enligt förslaget måste vara uppfyllda för att regeringen ska få meddela föreskrifter vid kort- tidsarbete säkerställer enligt utskottets mening att de samhällsekonomiskt oönskade effekter som kan följa av en tillämpning av systemet i möjli- gaste mån hålls undan. Att ställa krav på att i vissa fall göra en bedömning av om förutsättningarna är uppfyllda, är ytterligare en åtgärd som får anses ge regeringen ett allsidigt underlag vid sin bedöm- ning av förutsättningarna. Sammantaget anser utskottet att förslaget om statligt stöd vid korttidsar- bete ligger helt i linje med regeringens ambition om en hög sysselsättnings- grad med en strävan mot full sysselsättning. Förslaget gör det möjligt för arbetsgivare att i kristider snabbt sänka sina kostnader och bibehålla verk- För arbetstagarna innebär systemet trygghet i form av att risken att bli arbetslös minskar. Med andra ord har ett system med statligt stöd vid korttidsarbete möjlighet att bidra till regeringens mål att skapa förutsätt- ningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivar- nas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Det kan även tilläggas att ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kan systemet leda till jämnare inkomstfördelning under lågkonjunkturen. Stödåtgärden kan också resultera i positiva effekter för sysselsättningen på lång sikt, genom att i grunden långsiktigt konkurrenskraftiga företag som lider av en tillfällig likviditets- kris överlever en mycket djup lågkonjunktur. Utskottet, som välkomnar regeringens ambition och mål på området, ser därför positivt på förslaget i Socialdemokraterna föreslår att regeringens förslag till lag om korttidsar- bete ska antas, med den ändringen att systemet med korttidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbildning eller kompetensutveckling när arbets- tagaren har nedsatt arbetstid. Utskottet noterar att en majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig över regeringens promemoria antingen tillstyrker eller inte invänder mot regeringens bedömning om ett eventuellt krav på utbildning. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns att ett krav på utbildning leder till att arbetsgivare avstår från att ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 ansöka om stöd vid korttidsarbete. Utskottet anser även att den ökade admi- nistrativa börda som ett sådant krav skulle föra med sig måste beaktas. Utbildningen skulle nämligen först behöva bedömas av redan vid ansökan om preliminärt stöd och därefter skulle samma myndighet i efterhand behöva kontrollera om utbildningen fullföljts. Det skulle inne- bära en svårmotiverad ökning av administrationen. Utskottet kan därför inte dela uppfattningen att ett krav på arbetsgivaren att tillhandahålla utbild- ning bör vara inbyggt i systemet med korttidsarbete. Utskottet har inte heller något att erinra mot själva utformningen av det lagförslag om stöd vid korttidsarbete eller de följdändringar som föreslås i semesterlagen (1977:480), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet och socialförsäkringsbalken som regeringen presenterar. Utskot- tet anser att förslagen bör tillstyrkas och att Socialdemokraternas yrkanden bör avstyrkas. Utskottet ställer sig också bakom regeringens förslag till ikraftträdande . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (S), (KD), (V) och (SD). BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE 1.Ramar för utgiftsområdena 13 och 14, m.m. (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Full sysselsättning är vår övergripande politiska prioritering. Skapandet av fler jobb och aktiva insatser mot arbetslösheten går före allt annat. Jobben ska sättas främst i hela den ekonomiska politiken. Vi socialdemokrater ska vidta de åtgärder som krävs för att bryta arbetslösheten och få fler männi- skor i arbete. syns allt fler tecken på att är på väg åt fel håll. Antalet långtidsarbetslösa har nära nog tredubblats och ungdomsarbetslösheten är högre än i näs- tan alla jämförbara länder. En viktig anledning till de växande problemen är att inte investerar på det sätt som vi tidigare gjort. Detta är till stor del en följd av politiska prioriteringar. står nu inför ett avgörande vägval. Regeringen har presenterat sin sista budget för den här mandatperioden. Den gav besked om att det för regeringen är viktigast att låna till skattesänkningar. Vi socialdemokrater menar att det är dags att tänka om. Vi ska bo i ett land där man går till jobbet, tar ansvar och känner sig trygg. Där de unga får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. krävs fokus och samarbete för att svenska företag ska kunna växa och anställa. Då får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. Då kan vi investera och lösa de stora utmaningarna – klimathotet, den åldrande befolkningen och tillväxt i den globala konkurrensen. Socialdemo- kraterna har ett besked till alla unga som söker arbete: Det finns ett politiskt alternativ som inte har glömt er. Vi vill öka stödet och skapa nya vägar så att alla kan ta sin gymnasieexamen. Men vi kommer att kräva att alla gör det – för så ser kraven ut på dagens arbetsmarknad. Arbetslöshet är ett slöseri med människors kraft och lust. Just nu betalar dyrt för att sysselsätta långtidsarbetslösa med uppgifter som ingen efterfrågar på riktigt. Detta sker inom fas 3. ser vi stora behov av avlastning i välfärden. Det finns meningsfulla uppgifter i välfärden som behöver utföras men inte hinns med . Behovet av att höja boendekva- liteten är också stort i miljonprogrammets områden. För utgiftsområde 13 föreslår Socialdemokraterna en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Socialdemokraterna är ett feministiskt parti. En tydlig struktur i samhället är den som delar upp oss i kvinnor och män och där kvinnornas villkor är annorlunda än män- nens. En kvinnas livsinkomst är exempelvis i snitt är lägre än en mans livsinkomst. Vi menar att det framöver krävs en politik ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 som är inriktad på att fler ska kunna arbeta och på att öka sysselsättnings- graden, framför allt bland kvinnor. I den socialdemokratiska budgetmotio- nen finns förslag om ett sysselsättningspolitiskt ramverk. Vi tror att det kommer att gynna kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Vi vill också att våra företrädare i kommuner och landsting ska vara föredömen och bl.a. erbjuda heltid till den som så önskar och trygga att ingen medarbetare ska vara visstidsanställd längre än . De som reger- ingen har avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden – 15 – vill vi använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden, vilket beskrivs utförligare i vår kommittémotion om skolpoliti- ken. Vi vill därför överföra från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16. har det gått etableringsreformen inför- des. Det är hög tid att utvärdera och åtgärda bristerna. Vi vill bl.a. söka nya former för effektivare samverkan mellan Arbetsförmedlingen och lan- dets kommuner. Vi vill även att kommuner ska kunna komma i fråga för att genom avtal med Arbetsförmedlingen bedriva verksamhet inom ramen för etableringsreformen. För utgiftsområde 14 föreslår Socialdemokraterna en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. Ungdomsarbetslöshe- ten är ett slöseri – både för den som drabbas och hela . Därför vill vi införa en ungdomsgaranti. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Den som inte tar detta erbjudande förlorar rätten till ersättning. Vid ett regeringsskifte kommer vi att steg för steg införa 90-dagarsgarantin. föreslår vi ett första steg i införandet. Unga arbetslösa som inte har avslutat gymnasiet ska göra det. Vi föreslår ett utbildningskontrakt som omfattar 10 000 platser inom komvux, yrkesvux och folkhögskola. Unga arbetslösa med gymnasiekompetens ska få bättre möjlighet att studera vidare efter gymnasiet. Vi föreslår 6 000 platser i högskola och yrkeshög- skola inom ramen för 90-dagarsgarantin. Vi vill utöver regeringens förslag även stötta parternas inrättande av 16 000 nya yrkesintroduktionsjobb i kommuner och landsting genom ett stöd till långtidsarbetslösa ungdomar. Vi stöttar därutöver parternas inrättande av 5 000 nya yrkesintroduktions- jobb för långtidsarbetslösa ungdomar i det privata näringslivet, på de områden där parterna kommit överens om yrkesintroduktionsavtal. Sam- mantaget innebär detta första steg i 90-dagarsgarantin minst 37 000 nya jobb och utbildningsplatser – vilket motsvarar alla unga som varit arbets- lösa . Kostnaden för offentlig sektor är 2014. Med 90-dagarsgarantin lägger vi grunden för att unga ska jobba eller studera – inte vara långtidsarbetslösa. Därutöver ska vi se till att stärka övergången från gymnasiet till jobb, att förbättra matchningen genom Arbetsförmedlingen, och se till att all offentlig verksamhet bidrar till att bekämpa ungdomsarbetslösheten. För att förbättra matchningen ska aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen tas bort. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE också ges bättre möjligheter att anvisa arbetslösa de insatser som krävs. All offentlig verksamhet ska bidra till att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Offentliga arbetsgivare ska erbjuda fler praktikplatser, och den offentliga upphandlingen ska driva fram jobb och praktikplatser för unga arbetslösa. Vi föreslår att fas 3 avskaffas. I stället vill vi inrätta 20 000 extratjäns- ter, inrätta 5 000 nya platser inom intensifierad arbetsförmedling och ge möjlighet till deltagare i fas 3 att komma vidare med bibehållen ersättning på 10 000 av de nya platserna inom bristyrkesutbildning, komvux, yrkes- vux, yrkeshögskola samt högskola och universitet. Kostnaden för de offent- liga finanserna att avskaffa fas 3 är . extratjänster utgår från att staten ska stå för kostnaden. De som utför extra- tjänsterna är de som är föremål för sysselsättningsfasen i den s.k. jobb- och utvecklingsgarantin, det som tidigare kallades för fas 3. terna ska höja kvaliteten i välfärden eller ideell sektor, eller inrättas för att