bet · H001UU4 · 2013-01-24 00:00:00 — Medlemsstater som står utanför eurosamarbetet men ändå väljer att delta i tillsynsmekanismen skulle bli skyldiga att följa ECB:s instruktioner som de inte skulle få rösträtt i det organ som har det yttersta ansvaret inom tillsynsmekanismen. Enligt innebar detta en oproportionerlig begränsning av dessa länders inflytande. En annan fråga i sammanhanget är systemen för insättningsgaranti och investerarskydd. fann i sina motiverade yttranden (utl. 2009/10: FiU42 och 2009/10:FiU43) om kommissionens förslag om insättningsgarantisystem och system för ersättning till investerare, KOM(2010) 368 respektive KOM(2010) 371, att målen med kommissionens förslag vilket ytterst är finansiell stabilitet bättre, eller kanske endast, kunde nås om ansvaret för finansieringen av garantisystemen fullt ut blev ett nationellt ansvar. För att undvika eventuella problem med moralisk risk och ge medlemsländerna incitament att bygga upp adekvat finansierade garantisystem borde varje medlemsland ha det fulla ansvaret för finansieringen. Regelverken för medlemsländernas garantisystem borde därför inte innehålla några mellanstatliga finansieringsförpliktelser. Däremot borde , på ett sådant sätt som kommissionen föreslagit, innehålla regler om förhandsfinansiering m.m. som skulle göra att de nationella systemen blir tillräckligt likartade och robusta. ansåg att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. E-fakturering inom offentlig upphandling ställer sig positivt till att kommissionen avser att ta ett initiativ till att underlätta användningen av e-fakturering vid offentlig upphandling och konstaterar att redan ligger långt framme vad gäller e-upphandling och e-fakturering vid offentlig upphandling. Kammarkollegiet har i uppdrag att driva utvecklingen av e-upphandling och delta i standardiseringsarbetet på området. Målet är att uppnå en obruten elektronisk anskaffningsprocess. Arbetet syftar till att ta till vara de effektivitetsvinster som finns att hämta för både upphandlare och leverantörer i användandet av e-upphandling. () arbetar med effektivisering av den statliga upphandlingen genom t.ex. införandet av e-upphandling och e-fakturering. ESV har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektroniska beställningar från ramavtal i statsförvaltningen (dnr Fi2008/1186). Målet är att införandet ska vara klart vid utgången av 2013. Mot en integrerad betalningsmarknad inom EU för betalningar via kort, internet och mobiltelefon m.m. välkomnar kommissionens fortsatta arbete med att underlätta gränsöverskridande betalningar inom den inre marknaden. vill framhålla det man tog upp i sitt utlåtande /12:FiU37, där utskottet behandlade grönboken integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar, KOM(2011) 941. ansåg att det var viktigt att öka konkurrensen när det gäller betalningstjänster. En väg att nå det var att påskynda marknadsintegrationen inom den inre marknaden. Det var emellertid vikigt att regler och standarder utformas på ett sätt som, utan att göra avkall på säkerhetskrav i betalningarna, gör det enkelt för nya aktörer att komma in på marknaden och att man därigenom undviker oligopol för betalningstjänster på europeisk nivå. En viktig fråga var enligt finansutskottet att öka transparensen när det gäller avgifterna. Det fanns inte skäl att reglera prissättningen på ett sådant sätt att priset som konkurrensmedel sätts ur spel, men det var viktigt att konsumenterna får tydlig information om vilka avgifter som eventuellt tillkommer vid ett köptillfälle för olika typer av betalning. Reglerna borde också utformas med sikte på att produktivitetsvinsterna från teknikutvecklingen kommer konsumenterna till del och att kostnaderna inte ensidigt lastas över på kunderna som vinsterna stannar hos betaltjänstföretagen. Vidare ansåg finansutskottet att det alltid finns en risk med att låsa fast verksamheter i rådande tekniska lösningar när ett område regleras och standarder sätts upp. såg potentialer i den tekniska innovationskraften på området och ansåg därför att det var viktigt att gå varsamt fram med regleringar och ge utrymme för självreglering i den utsträckning som den leder fram till den eftersträvade visionen om ett gränslöst betalningssystem. Dessutom var det viktigt att följa utvecklingen och utveckla styrsystemet för det gemensamma eurobetalningsområdet (SEPA, Single Euro Payment Area) på ett sätt som innebär att regler och standarder kan anpassas i takt med att teknikutvecklingen tar nya, och kanske oväntade, språng. Det som togs upp i grönboken om integritetsaspekter var enligt finansutskottet värt att understryka. Som påpekades i grönboken innebär de betalningssätt som tas upp att känslig kundinformation och andra personuppgifter registreras i omfattande kommunikationsnätverk. instämde i påpekandet att känslig kundinformation måste hållas inom en säker betalningsinfrastruktur, både vid behandling och vid lagring av uppgifter. välkomnar en översyn av tjänstepensionsdirektivet. Hanteringen av tjänstepensioner och regelverket kring dessa och för tjänstepensionsinstitut är av stor betydelse, liksom att det finns lämpliga strukturer för att finansiera pensionerna. Grunden för prioriteringar inom området frihet, säkerhet och rättvisa är det s.k. Stockholmsprogrammet som antogs av . Stockholmsprogrammet är enligt justitieutskottet ett viktigt strategiskt program för åtgärder inom detta område. Utskottet är positivt till de övergripande prioriteringarna i programmet: dels dess fokus på medborgarnas intressen och behov, dels att uppnå en bättre balans mellan åtgärder för att öka säkerheten för medborgarna, dels åtgärder för att stärka den enskildes rättigheter (utl. 2008/08:JuU31). Utskottet anser att när man nu har passerat halvtid i den period Stockholmsprogrammet omfattar är det att ökar takten när det gäller genomförandet av programmet. Detta är särskilt angeläget när det gäller förslag om rättsligt samarbete baserat på principen om ömsesidigt erkännande på straffrättens område. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden är en grundläggande princip inom det straffrättsliga samarbetet och åtgärder baserade på principen välkomnas av utskottet. I detta sammanhang är det även beklagligt att kommissionen inte har presenterat den översyn av genomförandet av Stockholmsprogrammet som uppmanat den att lämna . Detta är extra angeläget då Stockholmsprogrammet är det första strategiska program som verkar utifrån Lissabonfördragets förutsättningar. I stället presenterade ordförandeskapet vid ministerrådet för rättsliga och inrikes frågor en egen genomgång av vilka åtgärder i programmet som har genomförts. Ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden är, som anförts ovan, en grundläggande princip inom EU:s straffrättsliga samarbete. Ett välfungerande rättsligt samarbete förutsätter att medlemsländerna har förtroende för varandras rättssystem. För detta ändamål kan en viss tillnärmning av medlemsländernas straffrättsliga lagar och författningar vara nödvändig inom de ramar fördraget erbjuder. vill utskottet uppmärksamma den tendens det tycker sig se när det gäller kommissionens val av rättslig grund för åtgärder inom det straffrättsliga området. Denna utveckling innebär att kommissionen presenterar förslag till lagstiftningsakter med påverkan på medlemsländernas straffrättsliga lagstiftning men med hänvisning till en rättslig grund i en annan del i fördraget än den del som uttryckligen berör det straffrättsliga samarbetet (tredje delen, avdelning V, kapitel 4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). I detta sammanhang erinrar utskottet om vad det framhöll i sitt utlåtande om kommissionens förslag om ett direktiv om skydd av EU:s ekonomiska intressen genom straffrättsliga bestämmelser, KOM(2012) 363. I utlåtande /13:JuU8 ifrågasätter utskottet bl.a. kommissionens val av rättslig grund eftersom den av kommissionen valda rättsliga grunden, artikel 325.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), är mer långtgående jämfört med artikel 83.2 som uttryckligen gäller medlemsstaternas straffrättsliga lagar. Den sistnämnda artikeln erbjuder ett mer restriktivt utrymme för lagstiftning och innebär att det endast kan bli fråga om att lagstifta om minimiåtgärder, meddelade i direktiv, vilket utesluter en fullständig harmonisering av straffrätten. understryker att syftet med yttrandet är att ge övergripande synpunkter på kommissionens arbetsprogram i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde. Utskottet vill avvakta med en mer ingående granskning av de planerade initiativen till när de konkreta förslagen presenteras. Redan nu vill dock utskottet med några ord beröra initiativet till att inrätta en europeisk åklagarmyndighet för att skydda EU:s ekonomiska intressen (initiativ nr 48 i bilagan till arbetsprogrammet). Artikel 86 i EUF-fördraget erbjuder en möjlighet att inrätta en europeisk åklagarmyndighet som baseras på Eurojust. Eurojust fyller en viktig funktion inom det straffrättsliga samarbetet genom att stödja och stärka samordningen mellan behöriga myndigheter i medlemsländerna, och utskottet vill betona hur viktigt det mellanstatliga samarbetet inom Eurojust är. Utskottet ifrågasätter om inrättandet av en gemensam europeisk åklagarmyndighet kommer att lösa några samarbetsfrågor utöver dem som redan löses inom ramen för Eurojust. Inrättandet av en gemensam europeisk åklagarmyndighet förutsätter vidare ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsländernas rättssystem. Även om arbetet med att stärka det ömsesidiga förtroendet har kommit en bit på väg återstår fortfarande mycket att göra. Enligt utskottet finns det därför varken skäl eller tillräckliga förutsättningar för att inrätta en gemensam överstatlig åklagarmyndighet. Det är enligt utskottet i stället det mellanstatliga samarbetet inom Eurojust som ska fortsätta att utvecklas. Om kommissionen väljer att gå vidare med planerna på att inrätta en europeisk åklagarmyndighet genom ett konkret lagstiftningsinitiativ vill utskottet framhålla att ett sådant förslag måste föregås av en analys där även andra alternativ beaktas. har dubbla uppgifter när det gäller Europeiska unionen. Utskottet ansvarar t.ex. vid behov för beredning av övergripande frågor som rör Europeiska unionen. Vidare har utskottet, enligt riksdagsordningen, ansvar för att följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde som fackutskott. Kammaren har med stöd av 10 kap. 5 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utskottet för granskning och skriftligt utlåtande. Syftet med ett utlåtande är att skapa debatt kring en fråga i ett tidigt skede och att redovisa olika synpunkter som kan vara av värde i den fortsatta hanteringen av frågan. Utlåtanden är att betrakta som preliminära synpunkter som ger uttryck för rådande åsiktsförhållanden i för utlåtandebehandlingen. Utlåtanden är inte rättsligt bindande vare sig för eller för regeringens senare ställningstaganden. Ett utlåtande ger dock regeringen en möjlighet att på ett tidigt stadium stämma av om dess ståndpunkter i EU-samarbetet är förankrade i . Utskottet konstaterar liksom regeringen och finansutskottet att de prioriteringar som anges i arbetsprogrammet i stort ligger i linje med svenska prioriteringar. Det är positivt att tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna ges stort utrymme. Kommissionens arbetsprogram är ett viktigt dokument för att tidigt kunna identifiera frågor som kommer upp på EU:s dagordning såväl på kort som på medellång sikt. Det förbättrar medlemsstaternas möjlighet att planera EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess. Det är därmed också ett dokument som ger en översiktlig bild av vilka EU-frågor som kan ha anledning att återkomma till och följande år. i har i redan beslutade utlåtanden redovisat synpunkter på en rad frågor med anknytning till kommissionens arbetsprogram. I bilaga 2 till detta utlåtande finns en förteckning över totalt 31 utlåtanden som lämnats av utskott . Nedan lämnar utskottet kommentarer om vissa av de initiativ som kommissionen avser att ta och första delen av 2014, fram till valet till . De kommande förslagens konkreta innehåll är dock inte kända, och utskottets kommentarer är därför av mer övergripande karaktär. De aviserade initiativen i kommissionens arbetsprogram är till stor del inriktade på att hantera den ekonomiska krisen och öka konkurrenskraft. vill understryka vikten av att i dessa kristider värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, däribland migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Unionen måste hålla sina dörrar öppna i kontakterna med andra länder inom såväl utvidgningsprocessen som det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. Principen om att värna ett öppet bör därmed vara grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen har för avsikt att lansera under återstoden av sin mandatperiod. Ekonomiska och monetära unionen anser att har ett uppenbart intresse av att euroområdet står starkt och stabilt och av att de länder som drabbas av betydande ekonomiska problem också med gemensam hjälp kan lösa dessa. Ytterst handlar det om att hålla samman och att undvika allvarliga sociala motsättningar. Utskottet har tidigare, i ett yttrande till finansutskottet (2011/12:UU3y), tillstyrkt regeringens förslag att godkänna Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt i syfte att inrätta en permanent stabilitetsmekanism för de länder som har euron som valuta. Utskottet menade att framtida kriser av det slag som har förekommit inte kan uteslutas trots de förebyggande åtgärder som vidtagits, t.ex. genom reformeringen av EU:s finansiella övervakningsförfaranden. EU måste, enligt utskottets uppfattning, ha tillgång till långsiktiga, tydliga och förutsägbara instrument som är acceptabla för alla medlemsstater för att hantera eventuella framtida kriser inom euroområdet. Utskottet ansluter sig därutöver till finansutskottets ställningstaganden vad gäller skuggbanksektorn, en översyn av systemet för finansiell tillsyn, e-fakturering inom offentlig upphandling, en integrerad betalningsmarknad inom EU för betalningar via kort, internet och mobiltelefon samt tjänstepensioner. Ökat EU-inflytande på den globala arenan instämmer i kommissionens bedömning att EU, för att öka sitt inflytande på den globala arenan, måste koppla samman sin interna politik med de yttre åtgärderna. I det sammanhanget vill utskottet betona vikten av att EU:s yttre åtgärder utgår från de principer som anges i Lissabonfördraget (artikel 21.1), dvs. demokrati, mänskliga rättigheter, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga och i folkrätten. I sammanhanget vill utskottet särskilt understryka betydelsen av frihet på nätet för människors möjlighet att organisera sig och verka för demokratiska förändringar. Utskottet välkomnar att för mänskliga rättigheter, bl.a. på initiativ, tydliggjort att en nedstängning av internet är en kränkning av yttrande- och informationsfriheten i enlighet med artikel 19 i den internationella konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Resolutionen bekräftar också den vikt internet har för global utveckling, och alla stater uppmanas att främja tillgången till internet, både när det gäller infrastruktur och innehåll. Utskottet vill också understryka vikten av att EU främjar yttrande- och mediefrihet. Dessa frågor bör ges en framträdande plats på dagordningen vid möten mellan EU och dess samarbets- och kandidatländer. Utskottet vill särskilt uppmärksamma situationen i , där uppemot 100 journalister sitter i fängelse enligt . Även kommissionen har i sin översynsrapport uttryckt oro beträffande den bristande situationen för medie- och pressfriheten i . I enlighet med slutsatserna i den s.k. Gonzalezrapporten som reflektionsgruppen för EU:s framtid överlämnade till EU:s stats- och regeringschefer vill utskottet framhålla att EU är mer än en inre marknad. Det är också en union av värderingar. I ljuset av den ekonomiska krisen och efterföljande maktförskjutningar anser utskottet att EU behövs mer än någonsin för att utveckla globala normer och institutioner. Utskottet konstaterar att förmåga och möjlighet att utöva makt på den internationella scenen i allt högre utsträckning mäts i termer av ekonomisk förmåga och styrka. För att EU ska stärka sin ställning som global aktör krävs därför att ekonomier och konkurrenskraft stärks. Kopplingen mellan EU:s ekonomiska utveckling och EU:s politiska inflytande globalt är tydlig. I en globaliserad värld står EU:s medlemsstater inför gemensamma utmaningar och möjligheter. Utskottet vill därför betona vikten av att motverka eventuella tendenser till försvagning av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. EU är, enligt utskottets uppfattning, i grunden till för att säkra freden och friheten. och har lyft fram att hanteringen av den ekonomiska krisen har medfört att EU:s ledare fått mindre tid, energi och engagemang över att engagera sig i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottet vill understryka att enbart ett europeiskt samarbete som garanterar rättsstatens principer, alla människors lika värde och demokrati med framgång kan hävda dessa principer inom och i förhållande till andra länder. EU:s förmåga att agera som en säkerhetspolitisk aktör är en funktion av resurser och sammanhållning. Utskottet anser att det därför är av största vikt att motverka nya uppdelningar bland EU:s medlemsländer baserade på ekonomisk styrka och välstånd. EU:s gemensamma utmaningar bör i möjligaste mån diskuteras, förhandlas och beslutas i forum där samtliga av EU:s medlemsstater är representerade. Unionen vinner i inflytande och trovärdighet globalt på att stå enad och agera gemensamt. Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred. Att bidra till demokratisk utveckling och ekonomisk integration i närområdet är en av EU:s mest centrala utrikespolitiska uppgifter. En viktig utmaning för EU är att bidra till ett fortsatt öppet med ett särskilt intresse och ansvar för utvecklingen i EU:s grannländer. Detta innefattar en vidareutveckling av den europeiska grannskapspolitiken, det östliga partnerskapet och Unionen för . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och inspirerar till en demokratisk utveckling. Utskottet vill, i ljuset av den ekonomiska krisen, betona vikten av att motverka krafter som vänder sig bort från öppenhet och samarbete. EU har ansvar att vara en lyhörd, demokratisk, progressiv och solidarisk organisation som verkar för en global ordning baserad på internationell rätt och som tar ansvar och bidrar till fred och säkerhet, miljö och klimat. Utskottet välkomnar att kommissionen avser att lägga fram en samstämmig EU-ståndpunkt som bildar en ram för millennieutvecklingsmålen, utvecklingsagendan och Rio+20. I sammanhanget vill utskottet särskilt betona vikten av att kommissionen strävar efter att öka samstämmigheten mellan EU:s olika politikområden, att jämställdhetsperspektivet tydliggörs samt att kommissionen aktivt arbetar för att mobilisera resurser för biståndet så att EU:s samlade biståndsmål om av BNI kan uppnås 2015. Det är nu endast till den tidsgräns som världens ledare satt upp för att uppnå de s.k. millenniemålen. Detta bör enligt utskottets uppfattning vara en för ytterligare ansträngningar, inte minst från EU:s sida, för att uppnå dessa mål. Utskottet konstaterar att millenniemål 5 om förbättrad mödrahälsa är det som man har gjort minst framsteg inom. Ökade insatser behövs för att minska risken för att kvinnor och flickor ska dö i samband med graviditet och förlossning. Insatser bör göras för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, t.ex. genom att inkludera förebyggande åtgärder i program och insatser. Utskottet vill också understryka att jämställdhet både är ett mål i sig och en förutsättning för demokratisk och ekonomisk utveckling. Det är därför viktigt att jämställdhetsperspektivet tydliggörs och integreras i EU:s samlade utvecklings- och biståndspolitik. Det framgår av kommissionens meddelande Årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2012) 444) att det officiella utvecklingsbiståndet från EU och dess medlemsstater minskade något från av EU:s BNI till . Utskottet har under en följd av år i olika sammanhang betonat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att Europeiska unionen och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering. Utskottet vidhåller detta. När det gäller det fortsatta genomförandet av EU:s agenda för förändring (jämför rådsslutsatser ), om vilken utskottet överlade med regeringen , vill utskottet understryka vikten av att samarbetsländernas respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprinciper samt deras resultat vad gäller utveckling ska betonas när inriktningen, biståndsmetoderna och EU:s framtida utvecklingsarbete beslutas. EU:s bilaterala bistånd bör koncentreras till de fattigaste länderna med störst behov. Utskottet vill också understryka vikten av att öka samstämmigheten mellan olika politikområden för att stärka EU:s bidrag till global utveckling. Bygga ett säkert och tryggt EU vill, liksom i sitt utlåtande om kommissionens arbetsprogram (2011/12:UU4) understryka vikten av att genomförandet av unionens politik ständigt förbättras genom att de instrument som finns görs mer effektiva och moderniseras för att anpassas till dagens och morgondagens utmaningar. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om ställningstagande i betänkande 2005/06:KU10. konstaterar där att en stor del av de regler som är av betydelse för medborgarna i och för det ekonomiska livet i landet nu utgörs av . fann det särskilt angeläget att den svenska hållningen i unionssamarbetet innebär att kraven på enkelhet och klarhet hävdas med kraft. instämmer i denna bedömning. ansluter sig därutöver till justitieutskottets ställningstaganden vad gäller Stockholmsprogrammet, straffrättsligt samarbete och initiativet till att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. Energifrågor och effektiv resursanvändning Utskottet välkomnar att kommissionen avser att presentera ett nytt ramverk med mål för EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi för perioden 20202030, liksom en översyn av avfallslagstiftningen och ramverket för luftkvalitet. Utskottet vill i sammanhanget understryka att EU:s långsiktiga energipolitik måste utformas så att den är konsekvent med målet att den globala temperaturökningen ska hållas under två grader och med EU-målet om en utsläppsminskning på . Utskottet ser positivt på att regeringen har drivit på införandet av mer ambitiösa mål inom EU och att var ett av de första länderna att stödja målet om att minska utsläppen till 2020. Utskottet står bakom regeringens tidigare uttalade linje att EU bör besluta om bindande utsläppsmål , 2040 och 2050 (nuvarande 2050-mål är inte bindande) som inkluderar åtgärder utanför EU. Utskottet konstaterar att EU:s ökade energiberoende i kombination med en begränsad egen energiproduktion har säkerhetspolitiska aspekter. Det finns beräkningar som pekar på att EU omkring 2030 kommer att importera av sin konsumtion av olja och gas. Energi kommer att bli en allt viktigare faktor i EU:s relation till vissa länder och regioner, varav flera kan karaktäriseras som instabila. Utskottet vill understryka vikten av att dessa aspekter beaktas i utformningen av EU:s framtida energipolitik. Utskottet har tidigare välkomnat kommissionens meddelande om en färdplan för ett resurseffektivt (bet. 2011/12:UU10). Naturresurser är grundläggande för vår försörjning.