bet · H001FöU3 · 2013-02-01 00:00:00 — När det gäller riskbedömningen ska alla studier med tillräcklig kvalitet inkluderas i sammanvägningen och det är väsentligt att selektionen inte görs utifrån resultaten utan utifrån i förväg uppsatta vetenskapliga kvalitetskriterier oberoende ifall studierna visar på samband eller inte. Utskottet finner att ingenting framträtt som får utskottet att ändra tidigare ställningstagande. Motionerna 2011/12:Fö213 (yrkandena 2, 5, 6 och 8), 2011/12:Fö241 (yrkande 3), 2012/13:Fö228 (yrkandena 2, 5 och 6) och 2012/13:Fö260 (yrkande 3) avstyrks därmed. Sänkning av gränsvärden för elektromagnetiska fält I motion 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP) yrkande 7 framhåller motionärerna att gränsvärdet för elektromagnetisk strålning i intervallet 0,1 MHz300 GHz bör sänkas. Även i motion 2012/13:Fö228 av m.fl. (MP) yrkande 7 anförs detsamma. Den norska expertkommittén studerade även regleringen av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält både internationellt, i och i . kom fram till slutsatsen att den inte rekommenderar att särskilda åtgärder introduceras för att minska exponeringen, t.ex. genom att ändra ICNRP:s (International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection) referensvärden för maximal exponering. Kommittén anför att kunskapsbasen i hälsoriskvärderingen inte ger anledning till att anta att skadliga hälsoeffekter kommer att uppstå i den exponering som allmänheten utsätts för. Utskottet konstaterar att expertkommittén har övervägt om det kan finnas grund för att använda försiktighetsprincipen för svaga RF-fält men att dess slutsats är att villkoren för att använda försiktighetsprincipen inte är uppfyllda. Utskottet avstyrker med detta motionerna 2011/12:Fö213 (yrkande 7) och 2012/13:Fö228 (yrkande 7). Omarbetad riskanalys för kärnkraften Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en ny omarbetad riskanalys för kärnkraften med hänvisning bl.a. till de genomförda stresstesterna. Jämför reservation 2 (MP). I motion 2012/13:N338 av (MP) yrkande 1 framhåller motionären ett antal risker med kärnkraft: Varje snabbstopp innebär en ofantligt stor påverkan på reaktorkonstruktionen. Ett antal natur- och väderfenomen gör det svårt att förutse under vilka villkor svenska kärnreaktorer ska verka. Det mest närliggande problemet är stigande vattentemperatur i de hav som svenska kärnkraftsreaktorer hämtar sitt kylvatten från. Motionären efterfrågar att får en ny omarbetad riskanalys för den svenska kärnkraften där hänsyn tas till möjliga klimatförändringar och de erfarenheter om sårbarhet som olyckan i ledde till. I 14 § SSMFS 2008:17 anges att kärnkraftsreaktorn ska vara dimensionerad för att motstå naturfenomen och andra händelser som uppkommer utanför eller inne i anläggningen och som kan leda till en radiologisk olycka. I SSM:s allmänna råd om tillämpningen av SSMFS 2008:17 ges exempel på naturfenomen som bör beaktas: Extrem vind, extrem nederbörd, extrem isläggning, extrem temperatur, extrema havsvågor, extrem algtillväxt eller annat biologiskt förhållande som kan påverka kylvattenintaget, extrem vattennivå och jordbävning. Bland exempel på andra händelser som bör beaktas är explosion, flygplanskrasch, störningar i eller bortfall av det yttre kraftnätet. Beredskap för effekter av svårare natur- och väderfenomen och svåra olyckor finns alltså med i SSM:s krav. Efter olyckan i beslutade om en översyn av säkerheten vid EU:s alla kärnkraftverk utifrån en genomgripande risk- och säkerhetsbedömning, de s.k. stresstesterna. Syftet med testerna var att omvärdera säkerheten mot krav och konstruktionsförutsättningar samt att bedöma säkerhetsmarginalerna genom att stressa dem utöver design. Bedömningar av säkerhetsmarginalerna skulle utgå från scenarier med kraftigare jordbävningar, större översvämningar, mer omfattande bortfall av el, försämrad kylning och mer komplicerad haverihantering. Testerna inleddes med självbedömningar som genomfördes av kärnkraftsoperatörerna. Nationella rapporter utarbetades av nationella tillsynsmyndigheter. review-grupper huvudsakligen bestående av experter från medlemsstaterna med stöd från kommissionen besökte 23 platser. De nationella myndigheterna organiserade inspektioner av varje kärnkraftverk i drift i EU efter olyckan i . I kommissionens meddelande KOM(2012) 571 presenteras resultaten av stresstesterna. De nationella tillsynsmyndigheterna drar slutsatsen att det inte finns några tekniska skäl för att kräva att något kärnkraftverk ska stängas i . Praktiskt taget alla kärnkraftverk behöver dock genomgå säkerhetsförbättringar eftersom hundratals tekniska uppgraderingsåtgärder har identifierats. Olyckor till följd av naturkatastrofer bör förhindras och/eller mildras för att begränsa deras konsekvenser. Kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna har kommit överens om nationella åtgärdsplaner med tidsfrister för genomförande. Resultaten av stresstesterna när det gäller de svenska kärnkraftverken visar att reaktorerna har en robust konstruktion och i flera avseenden ligger före utvecklingen i andra länder, bl.a. tack vare de haverifilter som installerats och de redan genomförda moderniseringsåtgärderna. Detta utesluter inte, enligt SSM, att ytterligare åtgärder för att förstärka säkerheten kommer att genomföras. SSM framhåller i sin utredningsrapport (SSM 2010/1557-10) att resultatet av stresstesterna visar att åtgärder behöver vidtas för att stärka tåligheten mot extrema naturfenomen, bortfall av elförsörjning och bortfall av huvudvärmesänka. Dessutom behöver anläggningarnas haveriberedskap och förmåga till haverihantering stärkas i olika avseenden. SSM kommer att förelägga tillståndshavarna att genomföra dessa säkerhetsförbättringar. SSM framhåller vidare i samma utredningsrapport att olyckan i har väckt frågor som kräver mer ingående utredning och forskning för att slutsatser ska kunna dras om eventuella ytterligare åtgärder vid kärnkraftsreaktorerna. Dessa frågor diskuteras nu i olika sammanhang, och forskning planeras i internationell samverkan. SSM kommer att medverka i många av de utredningar och forskningsprojekt som initieras med anledning av olyckan. Utskottet konstaterar att stresstesterna i praktiken har inneburit en förnyad riskanalys av de svenska kärnkraftverken. Vilka brister som finns och vilka åtgärder som måste vidtas har dokumenterats. Att SSM dessutom kommer att medverka i fortsatta utredningar och forskningsprojekt innebär att ytterligare kunskap kommer att tillföras. Utskottet noterar vidare att regeringen, som tidigare aviserat, har gått vidare med arbetet med att se till att SSM har de resurser som behövs för att möta framtidens utmaningar. Myndighetens budget förstärks i enlighet med detta ytterligare inför . Utskottet bedömer därför att det inte behövs någon åtgärd från sida och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om säkerhetsarbetet vid svenska kärnkraftverk. Utskottet anför att resultatet av de föreslagna åtgärderna bör inväntas. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I motion 2012/13:Fö269 av och (S) framhåller motionärerna att svensk kärnkraftsindustri haft ett högt förtroende i säkerhetsfrågor. Det har dock visat sig att säkerheten även vid svenska kärnkraftverk är bristfällig. Motionärerna refererar till händelser vid Forsmark då en grupp miljöaktivister tog sin in på området. Polisens speciella insatsstyrka i hade sagt upp sig och Forsmark stod i princip utan skydd. Vidare anförs att stått under särskild tillsyn av SSM då myndigheten upptäckt allvarliga brister i säkerhetsarbetet. Motionärerna anför även att svenska kärnkraftverk ligger i befolkningstäta områden och att en olycka i dessa områden skulle vara en katastrof. Motionärerna efterfrågar att regeringen som ägare till i ett ägardirektiv slår fast att säkerhetsarbetet ses över så att det uppfyller SSM:s krav för drift av kärnkraftverk, vidare att polisen och andra myndigheter ges tillräckliga resurser för att kunna hålla en hög säkerhetsnivå. I samband med beslutet om avställning av reaktorer och borttagande av årtal då den sista kärnkraftsreaktorn ska tas ur drift utarbetade dåvarande föreskrifter som syftade till att ge tillståndshavarna tid för att planera och genomföra moderniseringsåtgärder (2004:2, numera SSMFS 2008:17). Regeringen gav SSM 2010 ett uppdrag att göra en utvärdering av hur kärnkraftsreaktorerna uppfyller säkerhetsmoderniseringskraven, en bedömning av vilka ytterligare krav på säkerhetsförbättringar som behövs för långa drifttider samt en analys av tillsynsmodellen inom reaktorsäkerhetsområdet. Efter olyckan i kärnkraftverket i utvidgade regeringen uppdraget till redovisning av resultat av förnyade säkerhetsutvärderingar och vilka åtgärder som genomförts och vilka som planeras vid de svenska kärntekniska anläggningarna. SSM redovisade sitt uppdrag i tre utredningsrapporter (SSM 2010/1557-10, SSM 2010 1557-7, SSM 2011-365-8). Efter genomförda analyser och utredningar bedömer SSM att säkerheten vid de svenska kärnkraftverken kan upprätthållas även på lång sikt förutsatt att ytterligare säkerhetsförbättringar sker och att tillståndshavarna tillämpar effektiv åldringshantering samt att detta prövas regelbundet framöver genom ingående återkommande helhetsbedömningar. Det krävs vidare, enligt SSM, att en god säkerhetskultur upprätthålls och att även övriga organisatoriska, personella och administrativa säkerhetsmässiga förutsättningar som inte omfattats av det utförda uppdraget upprätthålls och utvecklas på det sätt som följer av lagar och myndighetens föreskrifter. SSM framhåller att myndigheten har intensifierat tillsynen och uppföljningen av bolagens arbeten så att återstående åtgärder vidtas för att uppfylla kraven. På regeringens uppdrag har SSM även genomfört en översyn av kärnkraftsanläggningarnas fysiska skydd. I rapporten 2010-2632 framhåller SSM att översynen identifierade brister i myndighetssamverkan och samordning av skyddet samt otydlighet om vad skyddet förväntas uppnå. Översynen uppmärksammade vidare ett behov av förändringar i den lagstiftning som reglerar olika aspekter av skyddet mot antagonistiska hot och händelser. Bland förslagen ingår en översyn av lagstiftning, däribland att en definition av fysiskt skydd förs in i lagen, att omfattningen av de kärntekniska anläggningar som utgör skyddsobjekt utökas och att fartyg som utför transporter av särskilt skyddsvärt kärnämne kan förklaras som skyddsobjekt. SSM avser att ställa krav på tillståndshavarna om åtgärder för att förstärka förmågan för skyddsvakterna. På begäran av regeringen genomfördes i en granskning av internationella strålsäkerhetsexperter som syftade till att se hur som land lever upp till internationella standarder. Denna granskning, s.k. IRRS-granskning (Service), anses vara en av de mest kvalificerade granskningarna inom strålsäkerhetsområdet. Granskningen visar att SSM:s modell för reglering och tillsyn inom reaktorsäkerhetsområdet behöver utvecklas och preciseras. behöver bli mer heltäckande och utgå från internationell säkerhetsstandard och europeisk praxis samt ha en bättre förutsägbarhet om kravens innebörd. SSM förbereder nu denna regelöversyn. SSM kommer vidare att definiera de tillsynsområden för vilka olika tillsynsstrategier ska tas fram. När det gäller placeringen av kärnkraftverk nära stora befolkningscentrum håller kommissionen, med stöd av Ensreg, på att lansera en studie i syfte att granska nödberedskapen och insatsförmågan utanför anläggningarna i EU:s medlemsstater och grannländer och att identifiera inkonsekvenser och brister och att ta fram förslag för eventuella förbättringar. Utskottet konstaterar att med anledning av aktionen då aktivister från tog sin in på och Forsmark lämnade SSM en redovisning till regeringen med förslag till en rad förbättringar på området. Ett exempel på åtgärder är bl.a. att upptäcka ett intrångsförsök tidigare och längre ifrån anläggningen. Utskottet har även fått informationen att det pågår en dialog på mellan berörda departement hur man ska gå vidare med SSM:s förslag om att förbättra skyddet. Utskottet noterar vidare att frågan om fysiskt skydd, avsiktliga flygkrascher (attentat), it-angrepp, planering, övningar och utbildning undersöktes i samband med stresstesterna av den s.k. ad hoc-gruppen för kärnsäkerhet. Kommissionen konstaterar i sitt meddelande KOM(2012) 571 att det finns ett behov av att koppla ihop säkerhetsfrågor och frågor som har med det fysiska skyddet att göra. På uppdrag av regeringen har genomfört en internationell expertgranskning av det svenska systemet för fysiskt skydd. SSM har redovisat ett regeringsuppdrag om översyn av skyddet av kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämne mot antagonistiska hot. I utredningen har utöver SSM bl.a. Rikspolisen, och andra berörda myndigheter varit delaktiga. Regeringen avser att återkomma med förslag inom detta område. SSM är ålagt av regeringen att kontinuerligt rapportera samt följa upp och utvärdera eventuella incidenter både i och utomlands. SSM ska sammanställa den svenska nationalrapporten enligt kärnsäkerhetskonventionen inför det 6:e granskningsmötet. Denna rapport ska vara regeringen till handa . I årsredovisningar redovisar SSM även utförligt det angelägna förbättringsarbete som genomförts vid våra kärntekniska anläggningar . Därigenom tillgodoses behovet av en årlig återrapportering. En förutsättning för att bedriva kärnteknisk verksamhet är drifttillstånd enligt gällande lagstiftning. SSM är kontrollmyndighet för dessa tillstånd och ställer höga krav på säkerheten. Ägare till kärnkraftsanläggningar måste således uppfylla de krav som SSM ställer. Därmed finns ingen anledning att ytterligare kräva detta en gång till via t.ex. ägardirektiv. Utskottet är informerat om att säkerheten och arbetet med säkerhetsfrågor är av högsta prioritet. Utskottet noterar att alliansregeringen höjt anslagen till rättsvårdande myndigheter med ytterligare förstärkning med . Utskottet ser med stort allvar på de brister som uppenbarats vid våra kärnkraftsanläggningar, men finner sammanfattningsvis att ett omfattande arbete har lagts ned på att kartlägga frågan om säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken och att förslag på förbättrad säkerhet har lagts fram som berör både ansvarig myndighet och ägare av kärnteknisk anläggning. Utskottet vill invänta resultaten av detta arbete och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Elektromagnetiska fält och elöverkänslighet, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö207 av m.fl. (MP), 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 58 samt 2012/13:Fö228 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 57 samt 2011/12:Fö215 av i och (båda S), 2011/12:Fö223 av m.fl. (S), 2011/12:Fö241 av i och (båda C) yrkandena 1 och 3, 2012/13:Fö208 av (KD), 2012/13:Fö249 av m.fl. (S) och 2012/13:Fö260 av i och Per Lodenius (båda C) yrkandena 1 och 3. En stor del av landsbygden är på väg att förlora den fasta telefonin. En grupp ingen talar om men som drabbas hårt är de många elöverkänsliga som av hälsoskäl valt att flytta ut på landsbygden för att undkomma den stora mängd strålkällor som av naturliga skäl finns i tätorterna. har slagit fast att inte måste leverera fast telefoni i olönsamma områden. Boende kan i stället välja en annan operatör. Det är positivt för alla friska, men problemet kvarstår för de elöverkänsliga. Vi har hävdat att det behövs lågstrålande zoner för att säkerställa att människor som lider av elöverkänslighet ska ha möjlighet att finna ett värdigt boende. Att hitta lösningar för även denna grupp är något som måste beaktas vid nedmonteringen av den fasta telefonin. Det är viktigt att det klargörs vilken myndighet som har ansvaret för att utreda säkerhet och risker när det gäller elrelaterad effekt på människors hälsa. Kommuner som vill ta ansvar för de medborgare som far illa av elrelaterad ohälsa har ingen central myndighet att vända sig till för att få fram adekvata faktaunderlag. Vi framhåller behovet av att tillsätta en kommission med uppdrag att säkerställa fakta om ohälsa och el. Osäkerheter i de beslutsunderlag som myndigheter använder vid beslut måste redovisas för att säkerställa en rättssäker hantering. EU:s försiktighetsprincip är inarbetad i , och dess användning styrs av detta. Vissa lagstiftningsområden, exempelvis strålskyddslagen, anses av många inte omfattas av försiktighetsprincipen. Vi ställer kravet att försiktighetsprincipen ska gälla vid elrelaterad ohälsa. När det gäller gränsvärden instämmer i den bedömning forskarna numera gör, nämligen att de gränsvärden som EU rekommenderat är relevanta för den teknik och den kunskap om hälsokonsekvenser som vi har . borde inte vänta på att EU beslutar om nya gränsvärden utan vara ett land som lyssnar på vad befolkningen har att säga om ohälsa och vad oberoende forskare signalerar. Vi anser att det är mycket angeläget att sänka gränsvärdena för elektromagnetisk strålning i intervallet 0,1 MHz300 GHz. Detta bör ges regeringen till känna. Omarbetad riskanalys för kärnkraften, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N338 av (MP) yrkande 1. Svensk kärnkraft är kantad av snabbstopp på grund av incidenter i reaktorerna och deras tekniska omgivning. Varje snabbstopp innebär ofantligt stor påverkan på reaktorkonstruktionen. har ett stort antal jordbävningar inträffat i och i vår världsdel. Torkan liksom nederbörden och andra väderfenomen har även blivit alltmer extrema. Det kanske mest närliggande och uppenbara problemet är att en stigande vattentemperatur i de hav de svenska kärnkraftsreaktorerna hämtar sitt kylvatten från innebär att mer vatten måste pumpas för att klara av kylningen. Ett varmare hav innebär ökad biologisk aktivitet, vilket innebär att mer vatten måste pumpas som innehåller alltmer växt- och djurliv. Med de kunskaper vi har om hur snabbt de meteorologiska, hydrologiska och geologiska sanningarna måste omprövas framstår de utsläpp som olyckan i har inneburit som tillräckligt skrämmande för att var och en borde anse att vi möjligt bör sluta utsätta oss för den risken. Jag menar att det ur detta perspektiv är rimligt att på sitt bord får en ny omarbetad riskanalys för den svenska kärnkraften där hänsyn tas till såväl de möjliga klimatförändringarna i det tidsförlopp som är aktuellt och de erfarenheter om sårbarhet som olyckan i avslöjade, däribland riskerna kring hanteringen av utbränt kärnbränsle. Detta bör ges regeringen till känna. Säkerheten vid kärnkraftverk, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö269 av och (båda S). Svensk kärnkraftsindustri har haft ett högt förtroende i säkerhetsfrågor. Det har dock visat sig att säkerheten även vid svenska kärnkraftverk är bristfällig. Säkerheten vid kärnkraftverket i Forsmark har t.ex. kritiserats för att en stor grupp miljöaktivister kunde ta sig in på området. stod Forsmark i princip utan skydd, sedan hela personalen vid polisens speciella insatsstyrka i hade sagt upp sig (styrkan har i uppdrag att i en krissituation säkra funktioner som gör att kärnkraftverket kan stängas säkert). Kärnkraftverket i har stått under särskild tillsyn av SSM. Anledningen till detta är att myndigheten har upptäckt allvarliga brister i säkerhetsarbetet vid kärnkraftverket. gjorde Greenpeaceaktivister ett förnyat intrång vid samtliga kärnanläggningar. Ovan beskrivna händelser utgör bara ett par exempel på tillbud. Uppenbart är att det saknas riskmedvetande hos de högst ansvariga för verksamheten. Det handlar dessutom i slutändan om pengar. Det är fråga om resurser till statliga myndigheter vars uppdrag är att ansvara för säkerheten på våra kärnkraftverk. I industrin handlar det om att minimera kostnaderna, i detta fall för säkerheten, för att åstadkomma en så stor vinst som möjligt. Svenska kärnkraftverk ligger i befolkningstäta områden. En olycka i dessa befolkningstäta områden skulle vara en katastrof. Vi menar att säkerheten och arbetet med säkerhetsfrågor alltid måste ha högsta prioritet på ett kärnkraftverk. Det är därför angeläget att regeringen i egenskap av ägare till kärnkraftverk genom ägardirektiv till skärper kraven på ett förbättrat säkerhetsarbete - inte minst vad gäller den fysiska säkerheten runt anläggningarna. Lika angeläget är att regeringen anslår tillräckliga medel till polisen och andra myndigheter som är ansvariga för säkerheten vid kärnkraftverk så att en hög säkerhetsnivå kan hållas. Vi menar även att regeringen bör återkomma med en årlig, samlad rapport där kärnkraftsproducenterna samt berörda myndigheter beskriver hur förbättringsarbetet med säkerheten vid de svenska kärnkraftsanläggningarna fortlöper. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fö207 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de elöverkänsligas behov av att leva i lågstrålande zoner innan den fasta telefonin monteras ned. 2011/12:Fö213 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att det klargörs vilken myndighet som har ansvaret för att utreda säkerhet och risker när det gäller el-relaterad effekt på människors hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att tillsätta en kommission för att säkerställa fakta om ohälsa och el. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förtydliganden om att försiktighetsprincipen i gäller och att detta även innebär att myndigheter inte kan välja bort att redovisa den vetenskapliga osäkerheten i det material de grundar sina bedömningar på. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att osäkerheter i de beslutsunderlag som myndigheter använder vid beslut måste redovisas för att säkerställa en rättssäker hantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sänka gränsvärdena för elektromagnetisk strålning i intervallet 0,1 MHz300 GHz. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en vetenskapligt inriktad styrning av forskningen om hälsoeffekter av icke-joniserande strålning. 2011/12:Fö215 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utvärdera ett lagstadgat gränsvärde för exponering för elektromagnetisk strålning kring kraftledningar. 2011/12:Fö223 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling av värdiga boendeformer för elöverkänsliga. 2011/12:Fö241 av i och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta lågstrålande zoner i alla kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad forskning om elöverkänslighet och om hur ny teknik kan användas säkert. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fö202 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om 18-årsgräns på solarier för att förebygga hudcancer. 2012/13:Fö205 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersgräns för solarier. 2012/13:Fö208 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att vidta åtgärder som underlättar elöverkänsligas situation. 2012/13:Fö221 av (M):