bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Utöver vissa överföringar av budgetteknisk karaktär som inte påverkar verksamheten redovisar regeringen även att anslaget höjdes engångsvis på statsbudgeten med 2013 och 2014 samt med för att skapa utrymme för utveckling och anskaffning av JAS 39 E. Anslaget har enligt regeringen ökats med 2014 och med för att bidra till att finansiera anskaffningen av medeltungt helikoptersystem. Utöver detta bidrar även vissa senareläggningar av andra materielbeställningar till att skapa utrymme för anskaffningen av medeltungt helikoptersystem. 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar och beställningsbemyndiganden Regeringen föreslår ett anslag på 6 och att regeringen bemyndigas att besluta om beställningar av materiel och anläggningar som tillsammans med tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 18 för perioden –2024. Anslaget får användas för att finansiera vidmakthållande och avveckling av materiel och anslagsfinansierade anläggningar. Anslaget får vidare användas för kostnader för den europeiska försvarsbyrån () och för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till åtgärder för att främja den i verksamma försvarsindustrins exportverksamhet. Anskaffningar inom anslaget hänför sig till vidmakthållande och avveckling av tidigare investeringar i materiel. Verksamheten omfattar bl.a. underhåll av Försvarsmaktens materiel och anläggningar som inte är av löpande karaktär eller driftskaraktär samt utfasning av förbrukad eller utsliten materiel. Verksamheten bidrar därmed till att uppfylla målen för utgiftsområde Försvar, kraven på operativ förmåga och delförmåga samt till funktionernas och insatsorganisationens utveckling. I regeringens förslag till bemyndigande ingår objekt med ekonomiskt utfall som redan beställts (utestående åtaganden) och objekt som planeras beställas (nya åtaganden). Förslaget till bemyndiganderam utgörs väsentligen av större vidmakthållande beställningar som Försvarsmakten har beställt eller tidigare samt större beställningar enligt nu liggande planering. 1:5 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera lämplighetsundersökningar av totalförsvarspliktiga, centralredovisning av totalförsvarets personal, registerföring över krigsplacerad personal samt enskilda ärenden inom området. Vidare får anslaget användas till att finansiera Totalförsvarets rekryteringsmyndighets verksamhet med att ge myndigheter och andra med bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service avseende bemanning. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och visst analysstöd för regeringens behov. Anslaget har minskats med till följd av minskade utbildningsvolymer och rationaliseringar inom officersutbildningen. Beloppen beräknas i stället under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som () bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för FRA:s bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld och för det stöd som myndigheten ger vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen har föreslagit en ökning av anslaget med 2014 och 2015 samt för finansiering av teknikutveckling. (Ökningen har finansierats genom att anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap minskas med samma belopp.) Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området analysstöd minskas anslaget med , som i stället beräknas under utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . är, med undantag av anslaget 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m., en avgiftsfinansierad myndighet. Det nämnda anslaget får användas för att ska kunna tillhandahålla resurser inom teknik- och materielförsörjning till stöd för regeringen. Anslaget får även användas för myndighetens förvaltningskostnader inom detta område. Anslaget får vidare användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området materielfrågor minskas anslaget med , som istället beräknas under utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. Regeringen föreslår ett anslag på och att regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 7 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Anslaget får användas för att finansiera exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn samt för försäljning och upplåtelse av materiel inom försvarssektorn som inte längre behövs för statens verksamhet eller som har blivit obrukbar. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området materielfrågor minskas anslaget med , som i stället beräknas under utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Försvarsunderrättelsedomstolens verksamhet med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet bedriver när det gäller att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som enligt förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver sådan verksamhet, samt att i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Med utgångspunkt i de övergripande målen för vår säkerhet som beskrivits i inledningen av avsnittet Försvar är målen för arbetet med samhällets krisberedskap att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor. Om en sådan händelse inträffar bör alla människors personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö begränsas. En minskad sårbarhet i samhället och en god förmåga att hantera allvarliga krissituationer i fred utgör en grund för den verksamhet som behövs inom det civila försvaret. Målet för verksamheten inom det civila försvaret är enligt regeringen att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Målen för arbetet med samhällets krisberedskap är att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor. Om en sådan händelse inträffar bör alla människors personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö begränsas. Arbetet med samhällets krisberedskap bör även bidra till att minska lidande och skadeverkningar av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder, och enligt regeringens bedömning har samhällets krisberedskap och skydd mot olyckor stärkts. En ökande befolkningsmängd och en ökande andel äldre i befolkningen har inte inneburit en motsvarande ökning av antalet skadade och omkomna i olyckor. Regeringen konstaterar att antalet olyckor som har lett till en insats av i stort har varit oförändrat . Antalet dödsfall i olyckor har dessutom minskat något . Regeringen bedömer att den satsning som gjorts på förebyggande arbete inom ramen för skydd mot olyckor har bidragit till att undvika en förväntad uppgång av antalet olyckor. Enligt ansvarsprincipen har varje myndighet ansvar för och finansierar förebyggande åtgärder och vidmakthållande av förmåga att hantera sina uppgifter såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap genom ordinarie anslag. Regeringen konstaterar att ett omfattande arbete görs på flera områden inom samhällets krisberedskap. Detta kompletteras av satsningar som finansieras via anslaget 2:4 Krisberedskap och anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Regeringens bedömning är att satsningarna bl.a. har bidragit till mot översvämningar och förbättrade förutsättningar för koordinerade beslut mellan myndigheter. I resultatredovisningen anger regeringen att förmågan generellt sett är god, men att underlaget för att bedöma förmågan i vissa sektorer, särskilt sådana där statens operativa roll är mindre, är bristfälligt. Regeringen beskriver som en utpräglad samverkansmyndighet och en samordnande maritim resurs för staten. har denna samverkan utvecklats väl och lett till ett effektivare arbete till sjöss såväl som fastare strukturer i samarbetet. På grund av försening i fartygsleveranser uppnådde inte till fullo målet att kunna bekämpa större oljeutsläpp, vilket enligt regeringen beräknas ske under innevarande år. Utvecklingen av samhällets krisberedskap fortsätter. Regeringen bedömer att de principer, verktyg och strukturer som bygger upp dagens krisberedskap i huvudsak fungerar väl. Krisberedskapsarbetet har genomgått stora förändringar, och regeringen betonar därför vikten av stabilitet i arbetet framöver. finns ett kontinuerligt behov av utveckling i takt med att omvärlden och hoten mot vår säkerhet förändras. Regeringen bedömer att en generell krishanteringsförmåga är det bästa sättet att möta denna osäkerhet. Regeringen framhåller därför vikten av ett brett säkerhetsarbete på nivå. Regeringen anser att samhällets förmåga att förebygga och hantera kriser måste bygga på ett ansvarstagande från var och en för sin säkerhet, enskilt och gemensamt med andra. Det gäller särskilt för förebyggande åtgärder. Regeringen bedömer att det finns behov av att ytterligare stärka arbetet med att stödja och informera allmänheten och näringslivet om ansvar och möjligheter för att trygga den enskildes säkerhet. På lokal nivå ser regeringen anledning att fortsatt stärka samverkan främst mellan räddningstjänsten, polisen och hälso- och sjukvården men även med andra aktörer för att optimalt utnyttja tillgängliga resurser. Regeringen understryker att en samordnad alarmeringstjänst bör eftersträvas för att skapa förutsättningar för ett optimalt nyttjande av samhällets räddningsresurser och överväger Alarmeringstjänstutredarens förslag (SOU 2013:33) om inrättandet av ny myndighet. I propositionen understryker regeringen även vikten av maritim samverkan. Länderna runt delar gemensamma ekonomiska och miljömässiga intressen, vilket utgör grunden för flera betydelsefulla regionala samarbetsforum. Arbetet inom ramen för dessa bör enligt regeringen utvecklas ytterligare. har enligt regeringen aviserat om ekonomiska underskott . Regeringen ser allvarligt på kommande ekonomiska underskott och avser, i en samlad process i , inleda ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi. Samhällsviktig verksamhet ska kunna upprätthålla en grundläggande funktionalitet vid en allvarlig händelse, kris eller krig. För att nå full effekt av de satsningar som görs vill regeringen att arbetet med resultatmål för samhällets krisberedskap och en nationell riskbedömning fortsätter och i högre grad blir styrande. Regeringen betonar slutligen vikten av att planeringen inom samhällets krisberedskap omfattar hela hotskalan och samhällets samlade resurser. För att åstadkomma detta bör det i relevanta delar ske en samordning mellan planeringen av samhällets krisberedskap och försvarsplaneringen. 2:1 och dess investeringsplan Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att godkänner investeringsplanen för för perioden –2016. Anslaget får användas för att finansiera verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget används även till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. I budgetpropositionen framkommer att har aviserat underskott . Regeringen har därför för avsikt att i en samlad process i inleda ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi. Arbetet ska ge regeringen möjlighet att fatta strategiska beslut i syfte att skapa balans i verksamheten. Anslaget ökas med för finansiering av drifts- och kapitalkostnader kopplade till anskaffning av fartyg. På statsbudgeten ökades anslaget engångsvis 2011–2013 för att finansiera åtgärder mot sjö- och rattfylleri. Anslaget minskas därför med . 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor inklusive beställningsbemyndiganden Regeringen föreslår ett anslag på och att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som tillsammans med tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst för perioden –2017. Bemyndigandet avser fleråriga beslut om bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor samt för att stimulera sådana åtgärder. Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även används för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser samt insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. Gemenskapsmekanismen inom EU. Den aktör som har begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2:4 Krisberedskap inklusive beställningsbemyndiganden Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att regeringen bemyndigas att besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder m.m. som tillsammans med tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst för perioden –2017. Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena, vilka framgår av förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Bemyndigandet avser också de forskningsmedel som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fördelar. Med anledning av de nya finansieringsprinciperna ser regeringen ett fortsatt behov av ett högre beställningsbemyndigande för att kunna hantera bidrag som innebär åtaganden (projekt) . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. minskas anslaget med , varav engångsvis med 20,3 miljoner som i stället beräknas under anslaget 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Anslaget minskas engångsvis med 2014 och 2015 som i stället beräknas under anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. beräknas medlen åter under anslaget 2:4 då inget underskott för Rakelverksamheten längre bedöms föreligga. 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera utbyggnad, uppbyggnad, drift och förvaltning av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av myndigheten. Driften och förvaltningen finansieras även från anslaget 2:5. I budgetpropositionen ökades anslaget engångsvis med . Inga medel beräknades under anslaget då regeringen planerade att helt kunna finansiera systemet genom avgifter. Då anslutningsgraden inte har nått den beräknade nivån, bedömer regeringen att systemet även delvis behöver finansieras med anslag. Anslaget ökas därför med 2014 och 2015. Ökningen finansieras genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. bedömer regeringen att det inte kommer att finnas något underskott för Rakelverksamheten. 2.6 Ersättning till SOS Alarm Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. Regeringen föreslår att anslaget ökas engångsvis 2014 med för att finansiera underskott i verksamheten. För att finansiera inrättandet av ett EU-gemensamt journummer för försvunna barn ökas anslaget med . 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt dess investeringsplan och lån i Riksgälden Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att godkänner investeringsplanen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) –2017 samt bemyndigar regeringen att besluta att myndigheten får ta lån i som tillsammans med tidigare lån uppgår till högst . Anslaget får användas för att finansiera myndighetens förvaltningskostnader. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande myndighetens förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Delar av utbildningsverksamheten finansieras från anslaget. Anslaget får också finansiera ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får också finansiera den verksamhet som myndigheten genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området krisberedskap minskas anslaget med , som i stället beräknas under utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. I statens budget minskades anslaget 2:7 engångsvis med . I förhållande till 2013 ökas därmed anslaget med motsvarande belopp 2014. föreslog regeringen dessutom en ökning av anslaget med 2013 och 2014 samt med 2015 för finansiering av åtgärder kopplat till kärnenergiberedskap. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningskostnader och dess verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samarbete med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringen förslår att bemyndigar regeringen att besluta att får ta lån för beredskapsinvesteringar i som tillsammans med tidigare lån uppgår till högst . Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs bl.a. för att stärka den nationella beredskapen mot en influensapandemi. Av budgetpropositionen framkommer att strålsäkerheten inom den kärntekniska verksamheten generellt är godtagbar. Såväl utsläppen till miljön som stråldoserna till personal på kärnkraftverk ligger under eller långt under gällande gränsvärden. har antalet tillsynsinsatser inom området Strålsäker kärnkraft minskat något till följd av en granskning av () som gjordes och av granskningsarbete och handlingsplaner som följde efter genomförandet av de stresstester som beslutat om. De senare kom till stånd med anledning av kärnkraftsolyckan vid i . Den förstärkta tillsynen av sjukvården har inneburit att SSM har möjlighet att genomföra samlade strålsäkerhetsvärderingar för landstingen. Dessa ger en bild av tillståndsinnehavarnas förmåga att upprätthålla och utveckla strålsäkerheten. Genom ökad närvaro hos tillståndsinnehavarna får myndigheten mer information och fler påverkansmöjligheter. förstärktes anslaget 3:1 med så att SSM även fortsättningsvis kan upprätthålla och säkerställa kompetens inom vissa områden och möta det ökade behovet av internationellt arbete till följd av händelserna i det japanska kärnkraftverket i . SSM har även inlett arbetet med att ta fram de föreskrifter som ska ligga till grund för prövning av nya kärnkraftsreaktorer i . Denna prövning finansieras med avgifter som disponeras av myndigheten. Inom EU-samarbetet har förhandlingar slutförts om ett direktiv om de grundläggande strålskyddsstandarderna. Regeringens preliminära bedömning är att till stor del redan uppfyller kraven. SSM redovisade ett regeringsuppdrag om översyn av skyddet av kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämne mot antagonistiska hot. Regeringen bedömde att frågorna i vissa delar behöver utredas vidare. Dessa redovisas enligt regeringen. Av budgetpropositionen framgår att Svensk kärnbränslehantering AB har ansökt om att få uppföra ett slutförvar för använt kärnbränsle. SSM:s granskning av ansökan enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet fortgår. lämnade dessutom in en ansökan om att få uppföra, inneha och driva en eller två nya reaktorer. Ansökan lämnades till SSM som har påbörjat arbetet med att ta fram den kravbild som ska gälla för nya reaktorer. Som en följd av händelserna vid kärnkraftverket i pågår nu en översyn av hur arbetet inom kärnsäkerhetskonventionen kan utvecklas. Regeringen bedömer att arbetet med att följa upp och ta hand om erfarenheterna från kommer att fortgå framöver. Regeringen avser att bjuda in att genomföra en uppföljande granskning utifrån säkerhetsstandarder under första halvan av 2015. Arbetet med att ta fram de säkerhetskrav som ska gälla för nybyggnation av kärnkraftsreaktorer i pågår. Enligt regeringens bedömning kommer reglerna för lokalisering, konstruktion och utformning av kärnkraftverk att kunna vara beslutade /15. Regeringen konstaterar slutligen att antalet portabla tekniska utrustningar ökar, nya användningsområden tillkommer och antalet tillståndsinnehavare är stort, varför SSM behöver alltmer tid för inspektioner. Inom elsäkerhetsområdet utarbetade nya föreskrifter om anmälan av elolycksfall, allvarliga tillbud och driftsstörningar. Vad beträffar standardiseringsverksamheten fortsatte myndigheten att delta i och driva frågor inom såväl den nationella som den internationella standardiseringen.