bet · H001MJU11 · 2013-03-12 00:00:00 — I klimatförhandlingarna i togs beslut om bokföringsregler för utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). De gäller enbart under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 20132017 (eventuellt till 2020). Utskottet noterar att det är oklart vilka bokföringsregler som kommer att gälla för det klimatavtal som ska förhandlas och som ska gälla . Utskottet konstaterar att i sin rapport till en färdplan för ett utan klimatutsläpp (rapport 6537) anser att de bokföringsregler som kommer att gälla i ett globalt klimatavtal bör användas för att beräkna bidraget från nettoupptag i skogs- och markanvändningssektorn (LULUCF) till visionen om inga nettoutsläpp till atmosfären . framhåller vidare att de åtgärder som myndigheten bedömer kan införas för att öka kolsänkan, utan betydande negativa konsekvenser för andra samhällsmål, enligt scenarioberäkningarna och styrmedelsförslagen kan bidra med allt från noll till fem/koldioxid ökat nettoupptag 2050. Förutom att det finns osäkerheter kring hur man mäter skogens kolflöden är framtida nettoupptag mycket beroende av avverkningsnivåer och påverkas av stormfrekvensaktivitet, skogsbränder och insektsangrepp som kan följa av klimatförändringen. Utskottet kan konstatera att det enligt således är osäkert om åtgärderna för att öka nettoupptagen ger det utfall som beräknats. Enligt uppgifter från har underlaget till Färdplan 2050 gått ut på remiss. Av kommissionens förslag till och rådets beslut om bokföringsregler och handlingsplaner för utsläpp och upptag av växthusgaser till följd av verksamheter i samband med markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (KOM(2012) 93), framgår att utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte togs med i unionens klimatåtaganden i klimat- och energipaketet även om de rapporteras inom ramen för UNFCCC och delvis bokförs enligt Kyotoprotokollet eftersom man insåg att det fanns allvarliga brister i de internationella bokföringsreglerna för utsläpp och upptag från denna sektor. Genom kommissionens förslag fastställs en rättslig ram för sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk som är åtskild från de regelverk som styr de befintliga åtagandena (EU:s utsläppshandelssystem och beslutet om insatsfördelning). Det innebär att sektorn i detta skede inte formellt kommer att innefattas i minskningsmålet på för utsläppen av växthusgaser. Så som framhålls i förslaget är det först när robusta bokföringsregler, övervakning och rapportering har införts som sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk formellt kan tas med i unionens mål för utsläppsminskningar. Utskottet noterar att en överenskommelse om beslutet om bokföringsregler och handlingsplaner för utsläpp och upptag av växthusgaser till följd av verksamheter i samband med markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk nåddes mellan rådet och under det cypriotiska ordförandeskapet. Enligt uppgifter från har bl.a. verkat för att synliggöra LULUCF:s direkta och indirekta bidrag i miljöarbetet. berörs inte direkt av förslaget om striktare redovisning av kolpooler eftersom vi bokför alla kolpooler under Kyotoprotokollet. Utskottet anser liksom regeringen att det allmänt sett är viktigt att redovisningen av kolflödena är så heltäckande som möjligt för att skapa en effektiv klimatpolitik, men att det kan vara olämpligt att inkludera delar där den vetenskapliga osäkerheten kring mätningar och åtgärders effekter är stor. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 2 och 2012/13:MJ410 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller kvinnors delaktighet i klimatpolitiska sammanhang och att bör vara drivande för att jämställdhetsperspektivet särskilt lyfts fram, noterar utskottet inledningsvis att det finns ett nätverk för kvinnliga miljöministrar. Nätverket bildades i med syftet att föra samman kvinnliga miljöministrar och ledare inom miljö och klimat som har ett intresse av att diskutera och föra fram frågor om betydelsen av kvinnors deltagande i arbetet med att minska miljö- och klimatpåverkan. FN:s miljöprogram samordnar nätverkets aktiviteter. Ett antal FN-organ och organisationer är också partner till nätverket, exempelvis , International Union for Conservation of Nature (IUCN) och Global Gender and (). Enligt uppgifter från träffas nätverket regelbundet för att diskutera frågor om behovet av kvinnors deltagande i miljö- och klimatförhandlingar och inkluderande av frågor om jämställdhet i miljöpolitiken. Nätverket hade ett möte i under vilket miljöminister var ordförande. Vid mötet diskuterades bl.a. nätverkets framgångar och utmaningar framöver. Som särskilt tema diskuterades klimat och jämställdhet, bl.a. i ljuset av det beslut om att öka kvinnors deltagande i UNFCCC:s klimatförhandlingar som lades fram av EU under den första förhandlingsveckan. Utskottet välkomnar att beslutet antogs under COP 18 i . Under det avslutade mötet i huvudstad träffades de kvinnliga miljöministrarna och ledarna för ett heldagsmöte för att diskutera hur nätverket ska arbeta vidare under 20132015. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att partimotion 2012/13:U327 (V) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en strategi för den arktiska regionen. Syftet med strategin är att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till , prioriteringar och hur politik för det arktiska området bör utvecklas. Så som påpekas i utrikesutskottets betänkande 2011/12:UU3 innebär det fördjupade nordiska och europeiska samarbetet att allt tydligare påverkas av andra länders politik och prioriteringar i fråga om . I strategin framhålls att det är ett svenskt intresse att nya framväxande aktiviteter styrs av gemensamma och robusta regelverk och framför allt att de har ett miljömässigt hållbarhetsfokus. Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisa till utrikesminister svar på interpellation 2011/12:136 om ett moratorium för olje- och gasutvinning i . Där framhöll ministern att den strategi som regeringen antog tydligt fastställer att kommer att verka för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i den arktiska regionen. Kuststaterna, såväl i områden som i övriga områden, utövar suveräna rättigheter i fråga om att utforska och utvinna naturtillgångar på kontinentalsockeln. Kuststaterna har även jurisdiktion i detta område i fråga om miljöskydd i enlighet med . Frågan om olje- och gasutvinning eller mineralutvinning i de arktiska havsområdena beslutas av de arktiska kuststaterna , , , och andra. Ministern anförde vidare att är och kommer att fortsätta att vara aktivt i det internationella samarbetet för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa effekterna av och riskerna med en oförväntad ökad utvinning. anser att starka hänsynskrav och hårda begränsningar vad gäller oljehantering är nödvändiga i de arktiska havsområdena. Enligt ministern verkar för att särskilt känsliga områden ska skyddas från exploatering och för att de rapporter som tas fram av bör fokusera på att höja skyddsnivån. Vidare framhöll ministern att det svenska ordförandeskapet i prioriterat arbetet med att utveckla rekommendationer för att förebygga eventuella oljeutsläpp samt med att utveckla ett instrument för att säkra de arktiska staternas samordning och kapacitet vid dylika händelser. Ministern konstaterade också att då inte har egna havsområden i måste ett arbete med att införa skyddade områden ske genom internationella processer. deltar aktivt i Arktiska rådets arbetsgrupp Protection of the Arctic , som bl.a. verkar för detta syfte. Ministern anförde vidare att inom ramen för EU arbetar man från svensk sida också med den pågående diskussionen i FN om huruvida man inom ramen för kan reglera skyddet av områden utanför nationell jurisdiktion. Han hänvisade också till den årliga havsrättsresolutionen som antar, genom vilken man bl.a. ger mandat till en särskild arbetsgrupp att ta fram ett förslag på hur detta kan göras. Om ett förslag om skydd av områden och biologisk mångfald blir verklighet och inkluderas i FN:s havsrättskonventions regelverk, kommer detta att leda till att skydd upprättas och respekteras också på internationellt vatten. Givetvis inkluderar detta i så fall också internationella havsområden. Ministern framhöll att från svensk sida kommer man att arbeta för att detta ska bli verklighet. Beträffande frågan att ändra minerallagen för att hålla en konsekvent linje i klimatfrågan konstaterar utskottet att regeringen har arbetat med att ta fram en strategi för ett långsiktigt och hållbart nyttjande av mineralresurser. Strategin presenterades och syftar till att ta ett samlat grepp om gruv- och mineralnäringen. Arbetet leds av och sker i samverkan med övriga departement. geologiska undersökning (SGU) bistår regeringen i utarbetandet av mineralstrategin. Regioner, lärosäten, länsstyrelser och berörda aktörer har bjudits in till att inkomma med inspel till arbetet. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2012/13:MJ424 (S) yrkande 8 och 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 6. Vissa frågor inom EU-samarbetet Utskottet har tidigare behandlat motioner om att höja EU:s mål för utsläppsminskningar till , bl.a. i betänkande 2011/12:MJU25. Utskottet konstaterade då att regeringen i budgetpropositionen framhöll att arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t.ex. genom att utarbeta en plan för att minska utsläppen . Även i årets budgetproposition nämner regeringen att man vill se en utveckling där EU:s mål för utsläppsminskningar gemensamt kan höjas från till till 2020. Utskottet hänvisar också till miljöminister svar på fråga 2012/13:47 då hon bl.a. anförde att regeringen verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sitt klimatmål för . Utskottet föreslår mot bakgrund av detta att motionerna 2012/13:MJ424 (S) yrkande 3 i denna del och 2012/13:U327 (V) yrkande 6 avslås. Kommissionen antog ett meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 om hur EU ska nå de klimatpolitiska målsättningarna på ett kostnadseffektivt sätt. I budgetpropositionen (utg.omr. 20) framhåller regeringen att den välkomnar initiativet och ser fram emot fortsatta insatser kring bl.a. rätt prissättning genom effektiva marknadsinstrument, policyintegrering, teknikutveckling och innovationer, framtagande av livscykeldata, giftfria och resurseffektiva kretslopp och förändrade konsumtionsmönster. Vidare framhålls att regeringen avser att stödja kommissionen i dess arbete med bl.a. resurseffektivitet. Utskottet noterar att miljöminister i sitt svar på den tidigare nämnda interpellationen (2011/12:36) anförde att hon ansåg att kommissionens förslag om en färdplan till 2050 var ett relativt bra dokument. Hon påpekade att förslaget var uppdelat i sektorer, att det fanns mål och strategier samt en plan för hur man successivt skulle nå fram till målen. gav ett starkt stöd till förslaget, liksom och de flesta andra länder, men det fanns några som var lite mer passiva. Ministern framhöll vidare att problemet var att det inte blev något beslut i ministerrådet därför att lade in sitt veto. Hon anförde vidare att det är den situation vi måste förhålla oss till. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 3 i denna del i den mån den inte kan anses tillgodosedd. När det gäller arbetet inom EU för att minska tilldelningen av utsläppsrätter vill utskottet inledningsvis hänvisa till miljöminister svar på fråga 2012/13:47 . Hon anförde då att hon och regeringen anser att EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) är ett mycket viktigt styrmedel för att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen inom EU utan att snedvrida konkurrensen mellan medlemsstaterna. Det framhölls vidare att regeringen eftersträvar att EU-ETS utvecklas på ett sätt som säkerställer och främjar dess roll i den europeiska klimatpolitiken och att regeringen också verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sitt klimatmål för . En sådan skärpning är ett rättframt sätt att påverka prisutvecklingen inom handelssystemet. Ministern underströk att det nu växande överskottet på utsläppsrätter riskerar att destabilisera handelssystemet och försvaga incitamentet till de investeringar i teknik och anläggningar med låga växthusgasutsläpp som krävs för att EU ska klara sina långsiktiga klimatmål. Enligt ministern fäster regeringen stor vikt vid klimatpolitikens behov av marknadsansatser och kostnadseffektivitet, och den välkomnar därför förslag som löser den nuvarande överskottssituationen utan att förtroendet för marknaden äventyras och som stärker handelssystemets långsiktiga styrningsverkan. Ministern framhöll dock att hon är orolig för att kommissionens aktuella förslag om s.k. backloading (förslag till och rådets beslut om ändring av direktiv /87/EG vad gäller att förtydliga bestämmelserna om tidsschemat för auktioner av utsläppsrätter för växthusgaser, KOM(2012) 0416) inte åstadkommer detta, bl.a. då den föreslagna åtgärden snarare skjuter problemet än löser det. Enligt uppgifter från stödjer emellertid regeringen kommissionens förslag om att ändra tidsprofilen för auktionering så att 900 miljoner färre utsläppsrätter auktioneras 20132015 som ett första steg för att stärka EU-ETS och förbättra utsläppsmarknadens funktion. Regeringen anser dock att kommissionens förslag i sig sannolikt inte är tillräckligt för att åstadkomma den önskade effekten och ska verka för fortsatt analys och diskussion kring den rapport om utsläppsmarknadens funktion som kommissionen presenterade . I denna rapport beskrivs mer långtgående alternativ för att stärka handelssystemet i syfte att identifiera förslag som kan bidra till att stärka marknaden. Utskottet föreslår därmed att motion 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. I förordning (EG) nr 443/2009 och i förordning (EU) 510/2011 anges hur koldioxidutsläppen från personbilar respektive lätta lastbilar ska minska till 2020, vilket ska ske under två perioder. För den första perioden har de närmare tillvägagångssätten fastställts. presenterade kommissionen sitt förslag till tillvägagångssätt för att uppfylla den andra perioden till . Utskottet noterar att regeringen välkomnar förslagen till tillvägagångssätt för att till 2020 uppnå målet att minska koldioxidutsläppen från nya personbilar och lätta lastbilar. De nuvarande målen som gäller respektive 2017 har haft stor betydelse för att minska utsläppen från fordonen. Dessutom ger långsiktiga mål stabila förutsättningar för bilindustrin. Emellertid verkar regeringen för ambitiösare mål när det gäller lätta lastbilar. Utskottet anser liksom regeringen att det är angeläget att fortsatt lägga fast långsiktiga mål . Enligt uppgifter från strävar det irländska ordförandeskapet efter en överenskommelse efter en första behandling i om de ändringar som föreslås i förordningen om koldioxidutsläpp från personbilar. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2012/13:T477 (S) yrkande 24. Motionen avstyrks i berörd del. Enligt budgetproposition stärks och samordnas arbetet med en anpassning till ett förändrat klimat i både på central och på regional nivå. Kunskap om klimatanpassning sprids, och målet är att den ska genomsyra hela samhället och vara en del av myndigheternas, kommunernas och näringslivets verksamhet. Stora framtida kostnader kan därmed minskas eller till viss del undvikas. De positiva effekterna kan därmed också bättre tas till vara. I propositionen anförs vidare att de stora omställningar som samhället står inför kräver olika typer av åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa verksamheter till ett successivt förändrat klimat. För att klara detta krävs en fortsatt uppbyggnad, förmedling och samordning av kunskap, både nationellt och regionalt. Att kunna förutse hur klimatet förändras är grundläggande för all anpassning. I propositionen föreslår regeringen därför att medel tillförs för att säkra klimatmodelleringsverksamheten vid , . Av propositionen framgår att satsningen på länsstyrelsernas arbete med klimatanpassning på lokal och regional nivå fortsätter, och den ger ett viktigt kunskapsflöde till det nationella kunskapscentrumet vid . Regeringen avser vidare att ge länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning och följa upp klimatanpassningsarbetet i kommunerna. För att tillgodose de ökande kraven på underlag för klimatanpassningsåtgärder som är kopplade till översvämningar, ras och skred fortsätter regeringen att satsa medel på Lantmäteriets uppbyggnad av en högkvalitativ nationell databas som bl.a. syftar till att förse samhället med bättre underlag för att risken för översvämningar ska kunna minskas. Ytterligare medel satsas även på de verksamheter som bedrivs vid och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för att samla in och utveckla olika typer av geografisk och geoteknisk information. möttes de nordiska statsministrarna för att diskutera hur , , , och ska kunna samarbeta för att möta framtida utmaningar när det gäller klimat, energi och miljö. Utskottet konstaterar att Toppforskningsinitiativet (Initiative, TRI) är ett resultat av beslut som fattades då. TRI fokuserar på sex tematiska områden, varav ett handlar om anpassning. Inom ramen för det området har ett antal nordiska nätverk skapats för att samla information om bl.a. effekterna av klimatförändringar och hur vi kan anpassa oss till förändringarna , exempelvis Nordic Climate change Adaptation research Network (Nordclad-Net), on in relation to climate change (Nonam), Nordic Climate Mitigation, Adaptation and Economic Policies (N-CMAEP), Adaptation and Climate Change och People and ecosystems in a changing environment. Det kan även nämnas att det finns ett for (). Det är ett forskningscentrum som ska samla innovativ forskning inom klimatanpassning i . Genom en heltäckande och strategisk ansats är målet att möjliggöra utformning och implementering av framgångsrika anpassningsstrategier. För att sammanföra forskning, tillämpning och policy kommer att arbeta med visualiseringsteknik och analysverktyg. Centret kommer också att förena klimatanpassning med åtgärder för utsläppsminskningar för en förbättring av strategier och beslutsfattande. Forskningen ska fokusera på förändrad markanvändning och energiövergång som är två centrala ämnesområden inom klimatpåverkan och klimatanpassning. Avslutningsvis noterar utskottet att en ny nordisk rapport (Aspects of strategic climate work in Nordic municipalities) visar att kommuner i hela arbetar aktivt med att minska utsläppen av växthusgaser och med anpassning. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ222 (S) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, V) om klimatmål, GDR som utgångspunkt för svensk klimatpolitik, klimatpolitiskt ramverk, konsumtionsbaserade utsläpp, tillämpning av systemet för handel med utsläppsrätter i och Gold Standard på CDM. Jämför reservationerna 15 (MP, V), 16 (S), 17 (MP), 18 (V), 19 (S, MP, V), 20 (MP, V), 21 (S, MP, V) och 22 (S, MP). I kommittémotion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 11 efterfrågas ett nytt klimatmål som lyder: är fritt från fossila bränslen. Utsläppen av växthusgaser har minskat med jämfört med . Det gällande klimatmålet är oklart och bör upphävas enligt motionen. Vidare anförs att regeringen bör rapportera till vilken utsläppsnivå som dagens utsläpp ska jämföras med för att bedöma måluppfyllelsen för klimatmål (yrkande 9) Enligt samma motion bör regeringen utarbeta en långsiktig plan och ett regelverk för klimatpolitiken för att staka ut en hållbar väg mot 2050-målet med förutsättningar för bred enighet i (yrkande 12). Enligt partimotion 2012/13:MJ481 (MP) yrkande 5 delvis bör minska sina utsläpp till nära noll enligt en linjär minskning som innebär en minskning av utsläpp med till 2020 och till 2030 jämfört med utsläppen . I samma motion efterfrågas ett förslag till utformning av ett klimatpolitiskt ramverk för de svenska utsläppen av växthusgaser enligt samma modell som det finanspolitiska ramverket, med långsiktiga mål, budgetkontroll, utsläppstak, budgetperioder och budgetmarginal (yrkande 1). I partimotion 2012/13:U327 (V) yrkande 3 anförs att till 2020 ska de totala utsläppen av växthusgaser i minska med jämfört med genom åtgärder inom landet. Till 2050 ska de totala utsläppen av växthusgaser i minska , dvs. vara noll (yrkande 4). Enligt samma motion yrkande 21 bör införa en statlig klimatbudget som läggs utifrån de klimatpolitiska målen. Det anförs vidare att klimatbudgeten ska vara konsumtionsbaserad och att utsläppsminskningarna bör planläggas i årliga budgetar indelade i sektorer. I yrkande 27 i samma motion framhålls att bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även foga rapporter om de konsumtionsbaserade utsläppen. Vidare yrkas att konsumtionsperspektivet bör få en central betydelse i uppdrag Färdplan för ett utan klimatutsläpp (yrkande 28). Enligt kommittémotion 2012/13:MJ485 (MP) yrkande 1 bör GDR (Greenhouse Development Rights) utgöra en utgångspunkt för den svenska klimatpolitiken. Det anförs att GDR är en modell för att beräkna och planera en ansvarig klimatpolitik genom reduktioner på hemmaplan och finansiering av reduktioner i utvecklingsländer. I samma motion (yrkande 7) framhålls att eventuella deltagande i och användande av CDM måste leva upp till s.k. Gold Standard och politik för global utveckling. I både kommittémotion 2012/13:MJ424 (S) yrkande 2 och partimotion 2012/13:U327 (V) yrkande 23 anförs att med omedelbar verkan bör annullera sitt överskott av utsläppsrätter (AAU:er) för att säkerställa att alla klimatansträngningar som gjorts i inte blir förgäves. I motion 2012/13:MJ334 av (M) framhålls att det behövs en utredning av möjligheterna att undanta industrianläggningar som har en mindre installerad effekt än 20 MW och är anslutna till fjärrvärmenätet från det svenska systemet med utsläppsrätter som är baserat på EU-direktivet om handel med utsläppsrätter. Så som utskottet redan har framhållit i detta betänkande förutsätter en verkningsfull global klimatpolitik att ansvaret inte begränsas till det nationella territoriet. ska fortsätta samarbeta med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Med nationella och internationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig runt om i världen. Endast om vi vidtar åtgärder såväl på hemmaplan som internationellt blir vi trovärdiga som engagerad aktör i internationella förhandlingar. I årets budgetproposition (utg.omr. 20) anförs att ska befästa sitt strategiska samarbete med fattiga utvecklingsländer i förhandlingarna genom lämpliga åtgärder, t.ex. CDM, bilaterala samarbeten och ett fördjupat samarbete med strategiska länder i det internationella klimatarbetet. För att klara tvågradersmålet är EU:s ståndpunkt att den industrialiserade delen av världen ska ta på sig åtaganden om utsläppsminskningar . Det är också utgångspunkten för den svenska klimatpolitiken. Så som påpekas i till en färdplan för ett utan klimatutsläpp (rapport 6537) ställer målet om att begränsa utsläppen så att den globala temperaturökningen inte överskrider två grader krav på omfattande utsläppsminskningar i alla regioner i världen. För den industrialiserade delen av världen ställs krav på drastiska utsläppsminskningar jämfört med dagens nivåer. Den svenska utvecklingen mot låga utsläpp behöver samspela med utvecklingen i övriga delar av världen, inte minst med utvecklingen inom den europeiska unionen.