bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Cykelinvesteringar bör därför, menar vi, göras i det statliga vägnätet, men också i kommunala och regionala vägnät med statlig delfinansiering. Vi i vill därför satsa för cykel- och gångfrämjande insatser . Vi anser att av dessa ska användas –2017 och att satsningen ska tas ur anslag för väghållning. Vi menar också att bör ges i uppdrag att avsätta 2014 för ökad cykeltrafik. Vi menar att en större del av vägunderhållet ska gå till det perifera vägnätet på landsbygden, t.ex. för tjälsäkring. Vi anser att överskottet från trängselskatten ska föras till ett nytt anslag för riktat bidrag framför allt till kollektivtrafik i regionen. Således föreslår att förs från anslaget 1:11 Trängselskatt i till ett nytt anslag: Kollektivtrafiksatsningar i . Slutligen anser vi att anslaget till trafikavtal ska höjas med . Vi anser att regeringens nedskärningar av anslag till trafikavtal har inneburit en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. Det riskerar leda till nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade banor som är beroende av stöd för att trafikeras. Vidare anser vi att anslaget till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. Ökade kostnader, exempelvis på grund av oljeprisökningar, för flyget eller Gotlandstrafiken får inte leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. I nedanstående tabell redovisas vårt förslag till anslagsändring inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag. Tabell 14 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur – Omprioritering från vägprojekt -1 600 000 – Nej till Förbifart – Satsning på spårväg – Medelstora och mindre järnvägsprojekt – Pott för regionala banor – Godspott satsning på järnväg, sjöfart m.m. i närtid 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur – Drift och underhåll järnväg – Kompensation för nej till höjda banavgifter – Ökning trafikavtal öronmärkt för järnväg (Nytt anslag) Kollektivtrafiksatsningar i Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 3 (SD) (SD) anför: Efter många års försummelser från nuvarande och tidigare regeringar finns det allvarliga kapacitetsbrister i vårt järnvägssystem. Vi Sverigedemokrater vill därför anslå stora resurser med fokus på upprustning, underhåll och drift av järnvägssystemet. Ambitionen är att nå upp till den högsta ambitionsnivå som etablerats av för att komma till rätta med bristerna. För att stimulera gruv- och skogsnäringen prioriterar vi även en rejäl upprustning av såväl som . Vi menar att är kraftigt belastad och att en utbyggnad till dubbelspår skulle ha positiva effekter för gruvnäringen och hela regionen. Vidare vill vi inrätta en marknadsanpassad pott som kan användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Vi lever i en värld där marknaden blir alltmer global, och då måste det finnas utrymme för snabba, flexibla och marknadsanpassade infrastruktursatsningar för att samhället inte ska gå miste om möjligheter till tillväxt och sysselsättningsskapande investeringar. En särskild investeringspott skulle kunna möta snabba förändringar i näringslivets transportbehov, menar vi. Vi vill vidare anslå mer än regeringen när det gäller driftbidrag till icke statliga flygplatser och höja anslaget 1:7 Trafikavtal med . I nedanstående tabell redovisas vårt förslag till anslagsändring inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag. Tabell 15 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur – Banhållning , planering – Marknadsanpassad pott för investeringar 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 3 (V) (V) anför: Klimatförändringarna är en av de största politiska utmaningarna vi står inför. För att ska ta sitt klimatansvar och bli ett föregångsland måste samhället bli mer transportsnålt och den egna bilen få en minskad betydelse som transportmedel. Vi anser att för detta krävs ett systemskifte inom transportsystemet. Tillgängligheten till kollektivtrafik måste öka och möjligheterna förbättras för såväl gångtrafikanter som cyklister. Vi menar att resor måste flyttas från flyget till järnvägen och att ökningen av godstrafik på vägarna måste bromsas genom förbättrad logistik och i betydande omfattning flyttas till järnvägen och sjöfarten. För omställningen till ett klimatanpassat transportsystem prioriterar därför , till skillnad mot regeringen, investeringar i järnvägar och sänker i stället anslagen för investeringar i nya vägar. Vi föreslår således ökade investeringar i nya järnvägar med och ett sänkt anslag för investeringar i nya statliga vägar med . Vi anser att regeringens nivå när det gäller drift och underhåll av järnvägar är klart otillräcklig för . föreslår därför ett ökat anslag för banunderhåll med . Vidare föreslås ett ökat underhåll för lågtrafikerade banor och kapillärspår med 2014. Vi motsätter oss fortsatt höjda banavgifter så länge flygtrafiken och vägtrafiken inte betalar för sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader. kompenserar därför anslaget för höjda banavgifter med 2014. Vi menar att det krävs långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar för att den lokala och regionala kollektivtrafiken ska kunna utvecklas. Vi föreslår därför att den lokala och regionala kollektivtrafiken tillförs ökat statligt stöd med . Behovet av att färdas snabbt och klimatsmart i våra stora städer växer. Staten bör därför ta ett ökat ansvar för uppbyggande av lokal spårväg och trådbusstrafik. föreslår därför ett riktat stöd till lokal spår- och trådbusstrafik med . För att utöka kapaciteten för kollektivtrafik på vatten samt stimulera drivmedel med låg miljöbelastning för dessa transporter, föreslår att anslås för statlig medfinansiering . anser vidare att det bör införas försök med avgiftsfri kollektivtrafik i två län eller regioner. Ett fullskaligt försök med klimattaxa, dvs. avgiftsfri kollektivtrafik, i en storstadsregion och ett landsbygdslän bör genomföras. Forskningen som kopplas till klimattaxeförsöket ska bl.a. studera effekterna utifrån klimat- och miljöpåverkan, genusperspektiv, regionalpolitiska konsekvenser, tillgänglighetsaspekter, trafiksäkerhet och hur arbetsutbudet påverkas. För detta anslår vi 2014. För att främja utvecklingen av snabbussar, s.k. BRT, vill också anslå 2014 till för att genomföra två systemförsök i lämpliga svenska städer. Vidare anser vi att bör avsättas de kommande tre åren för omställning med bussar som drivs med el, hybrid eller bränslecell. menar också att det kan uppstå behov av hållbara transporter för näringslivet och anslår därför 200 miljoner 2014 i en flexibel investeringspott för hållbara transportlösningar. vill även avsätta 2014 för att höja statens stöd för investeringar i cykelvägar i kommunerna. föreslår en ökning av anslaget Trafikavtal med i syfte att sänka priset för resenärer och gods i Gotlandstrafiken. Det är, menar vi, ett steg mot ett system med vägpris för denna trafik. avvisar investeringar i Förbifart och övriga vägbyggen med medel från trängselskatten och minskar därmed anslaget med . Vi anser att intäkterna från trängselavgiften i i första hand ska användas till att förbättra och bygga ut kollektivtrafiken i enlighet med folkomröstningsresultatet,. Slutligen vill vi införa en konverteringspremie för bilar som konverteras till etanoldrift med , och med för biogas eller eldrift. För detta anslår vi . I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis vårt förslag till anslagsändring inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i förhållande till regeringens förslag. Tabell 16 förslag till anslag utgiftsområde 22 Kommunikationer 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur – Investeringar i nya järnvägar – Minskade investeringar i nya vägar -1 000 000 – Lokal och regional kollektivtrafik – Lokal spår- och trådbusstrafik – Snabbussar (BRT) – Kollektrivtrafik på vatten – Försök med klimattaxa – Utbyggnad tankställen för biogas och el 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur – Lågtrafikerade banor och kapillärspår – Kompensation för höjda banavgifter – För sänkta priser i Gotlandstrafiken Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 93 2015–2050 (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 44 för vissa infrastrukturprojekt (avsnitt 3.7.1). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2015–2019 (avsnitt 3.7.2). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2027 (avsnitt 3.7.7). godkänner investeringsplanen för anskaffning av fartyg till Gotlandstrafiken 2014–2016 (avsnitt 3.7.7). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2048 (avsnitt 3.7.11). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2015–2039 (avsnitt 3.7.14). godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15). bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15). godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 3.7.15). godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16). bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16). godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 3.7.16). fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.6.1). bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 4.6.2). bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 4.6.3). bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 4.6.5). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning. Motion väckt med anledning av skrivelse 2012/13:131 2012/13:T17 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp. Motion från allmänna motionstiden 2012/13:T320 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intäkter från trängselavgiften i , i enlighet med folkomröstningsresultatet, i första hand ska användas till att förbättra och bygga ut kollektivtrafiken. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykelbanor och gångstråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spårvägssatsningar. 2013/14:T265 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslagsförändring i statsbudgeten för Gotlandstrafiken. 2013/14:T338 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett fullskaligt försök med klimattaxa, dvs. avgiftsfri kollektivtrafik, i en storstadsregion och ett landsbygdslän bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att genomföra två lämpliga försök med BRT (Bus Rapid Transit/snabbussar) i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intäkter från trängselavgiften i , i enlighet med folkomröstningsresultatet, i första hand ska användas till att förbättra och bygga ut kollektivtrafiken. 2013/14:T339 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda villkoren för att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. 2013/14:T385 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2013/14:T453 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2013/14:T459 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen. 2013/14:T462 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslaget för Gotlandstrafiken flyttas från området Trafikavtal till området Väghållning. 2013/14:T517 av m.fl. (S): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer med de ändringar som framgår av tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägsunderhållets anslag och organisation. 2013/14:T520 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i den nationella planen –2025 bör anslå ytterligare för cykelåtgärder, med att användas –2017, och att satsningen ska tas ur anslag för väghållning. 2013/14:T521 av m.fl. (MP): anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en godspott för investeringar i förnybar transportinfrastruktur i närtid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett statligt stöd till investeringar i spårvägar i städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att avsätta ytterligare medel till åtgärder för ökad cykeltrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ökad satsning på drift, underhåll och reinvesteringar för järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en större del av vägunderhållet ska gå till landsbygdens vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottet från trängselavgifterna i bör överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka statsbidraget för persontrafik på tåg genom att tillföra pengar i trafikavtal. 2013/14:T526 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åter ska få sektorsansvar för att jobba med miljöfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild pott på för regionala banor 2014–2025. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Utskottets förslag till anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer Uppföljning av tillgängligheten i transportsystemet för personer med funktionsnedsättning – sammanfattning Uppföljningsgruppens bedömningar i korthet: – Det finns fortfarande många hinder som försvårar resandet för personer med olika funktionsnedsättningar. Behoven och förutsättningarna varierar mycket beroende på de olika funktionsnedsättningar som resenärerna har. Trygghet är en central fråga för att kunna påbörja en resa. – Det görs olika insatser för att öka tillgängligheten men detta arbete är i många delar okoordinerat och det finns mycket kvar att göra. – Det är viktigt att hela resan ska fungera . Det är av vikt att frågan om kollektivtrafikens tillgänglighet hålls levande. – Det finns tydliga mål och regler för tillgängligheten inom transportsystemet. Det är dock inte tillfredsställande att målen för när kollektivtrafiken ska vara tillgänglig flyttas framåt i tiden. Det behövs tydligare styrsignaler för att tillgänglighetsmålen ska kunna uppnås. – Det är viktigt att resurser för tillgänglighetsarbete prioriteras och att aktörerna kan redovisa hur stora resurser som satsas på tillgänglighet, inte minst för att kunna värdera de insatser som görs. – Det behövs förbättrad trafikinformation samt information om tillgänglighet i fordon och på bytespunkter. Det är viktigt att arbeta med att förenkla biljettköp. – Ledsagningens finansiering inom tåg och buss bör ses över i syfte att uppnå en mer solidarisk finansieringsmodell. – Det är inte tillräckligt tydligt vem som har ansvar för att samordna att transportsystemet görs tillgängligt för alla. Aktörernas roller och ansvar måste tydliggöras, inte minst för sjöfartsområdet. Det är viktigt att myndigheternas dialog med funktionshindersorganisationerna fortsätter att utvecklas. – Kunskapen om resultaten av insatserna är begränsad. Det är viktigt att följa upp och utvärdera insatserna och vilka resultat de får för resandet och hur brukarna upplever transportsystemets tillgänglighet. Det är också viktigt att återrapporteringen förbättras av t.ex. vad som är tillgängligt respektive inte tillgängligt. – Tillsynen inom området behöver stärkas och förtydligas, och rollfördelningen mellan myndigheterna måste tydliggöras. – Det är viktigt att regeringen även fortsättningsvis redovisar och bedömer resultaten av de statliga insatserna till . – Det skulle vara värdefullt om regeringen med utgångspunkt från de problem som har uppmärksammats i denna uppföljning redovisar fortsatta insatser och resultat, även utifrån ett brukarperspektiv. Bakgrund, syfte och genomförande har vid olika tillfällen behandlat frågor som rör kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Utskottet har framhållit betydelsen av dessa viktiga frågor och framfört att behovet av åtgärder för att göra kollektivtrafiken användbar för personer med funktionsnedsättning i grunden är en demokratifråga. Utskottet har även konstaterat att det finns mycket kvar att åtgärda för att förbättra tillgängligheten inom kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning. Mot denna bakgrund och som en del i uppföljningen av transportpolitiska mål har trafikutskottet beslutat att närmare beskriva och analysera de statliga insatser som görs för att öka tillgängligheten till kollektiva färdmedel, i första hand tåg, buss, flyg och båt och vilka resultat dessa insatser får från ett brukarperspektiv. Frågor som rör t.ex. färdtjänst och riksfärdtjänst har inte ingått i denna uppföljning. Uppföljningen har i första hand varit inriktad på att belysa sådana insatser som görs för att förbättra tillgängligheten för personer som har rörelsenedsättning, synnedsättning eller hörselnedsättning. Uppföljningen har genomförts av en ledamotssammansatt uppföljningsgrupp som utsetts inom utskottet. Syftet med uppföljningen har varit att ge utskottet ett fördjupat kunskapsunderlag som kan användas i behandlingen av propositioner och motioner inom området. Frågor om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning berör flera departement, myndigheter och andra aktörer. Uppföljningsgruppen ser därför framför sig att uppföljningen kan vara ett användbart underlag för både trafikutskottet och andra i den fortsatta utvecklingen av området. Möjligheter att resa med allmän kollektivtrafik Uppföljningen visar att utvecklingen av tillgängligheten inte är entydig. Det finns fortfarande flera problem för resenärer med olika former av funktionsnedsättningar. I uppföljningen har framkommit att tillgängligheten ser olika ut vad gäller buss, tåg, flyg och båt samt att möjligheten att byta mellan de olika trafikslagen upplevs som en svag länk. Uppföljningen visar att tillgängligheten ser olika ut i olika delar av landet samt att tillgängligheten i den allmänna kollektivtrafiken är bättre i storstadsområdena än i områden som är mer glesbefolkade. Uppföljningen visar att tillgänglighetsbegreppet är otydligt och tolkas olika av olika aktörer. Tillgänglighet ser olika ut i förhållande till de olika funktionsnedsättningar som finns. För den som har en funktionsnedsättning kräver resandet mycket planering och att resenären kan lita på att resan fungerar. Uppföljningen visar att det är svårt att få hela resan att fungera, och att detta handlar om allt från möjligheten att ta sig till och från hållplatsen, fordon, möjlighet att byta på stationer och hållplatser, till information, bemötande och möjlighet att köpa biljetter m.m. Allmänt är det enklare att resa i en redan invand miljö än i en ny. Där krävs ofta kompensatoriska insatser, t.ex. assistans och ledsagning för den som inte ser. Vilken typ av insatser som behövs varierar mellan olika trafikslag och funktionsnedsättningar. Den som t.ex. har rörelsehinder eller är gravt synskadad kan behöva någon form av stöd eller assistans eftersom det kan vara svårt att resa på egen hand. Det är olika aktörer som har ansvar för olika delar i färdkedjan. Om dessa inte samverkar innebär det att resandet försvåras för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen visar att det i många delar av arbetet med att tillgängliggöra transportsystemet fortfarande saknas ett hela-resan-perspektiv. Delar av en resa kan fungera, men problem uppstår när inte helheten fungerar. Den svagaste länken i reskedjan avgör hur tillgänglig en resa är. Exempelvis kan det vara svårt att ta sig fram till en hållplats. I uppföljningen har vikten av att förmedla trygghet framhållits. När det gäller resor med allmän kollektivtrafik sker dessa ofta i en stressig miljö. Om en chaufför kör en fullsatt buss eller spårvagn och en rullstolsburen person vill åka med kan den situationen kännas stressande för både passageraren och chauffören.