bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Sammantaget har lågkonjunkturen fördjupats, och de lediga resurserna i den svenska ekonomin har ökat. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Även om en något starkare utveckling kan anas i omvärlden det andra halv- året är prognosen att BNP för utvecklas svagt, med såväl fallande export som fallande investeringar. Detta stöds av indikatorer för BNP-tillväxten som fortfarande ligger något under genomsnittet. 2013 hålls uppe av inhemsk efterfrågan. Regeringen bedömer att den svenska exporten växer och att för- troendet hos svenska hushåll och företag fortsätter att stärkas, i takt med att de internationella tillväxtutsikterna förbättras. därmed åter växa 2014, och konsumtionstillväxten stiger. av hushållens ekonomi som föreslås i denna proposition bidrar till konsum- Regeringen menar att den svenska arbetsmarknaden trots en utdragen låg- konjunktur i omvärlden har utvecklats förhållandevis starkt. ningen föll i samband med inledningen av finanskrisen, men har ökat stadigt och nådde vid inledningen av 2011 samma nivå som före krisen. Därefter har sysselsättningen fortsatt att stiga, om än i lägre takt. Sysselsättningen har och ökat i takt med befolkningen, vilket innebär att sysselsättningsgraden är oföränd- Ökningen har främst drivits av en ökad sysselsättning i tjänstebran- scherna och i den offentliga sektorn. Indikatorer på arbetsmarknaden tyder på att sysselsättningen kommer att fortsätta öka . I takt med att tillväxten ökar får företagen ett ökat behov av Sysselsättningsökningen bedöms dock bli förhållandevis däm- Företagen kan delvis möta den ökade efterfrågan med lediga resurser inom organisationen. Sysselsättningsgraden bedöms bli näst Arbetslösheten har stigit . sysselsättningen kommer att öka . kraften ökar , och arbetslösheten fortsätter att vara hög. förbättras läget på arbetsmarknaden och arbetslösheten faller gradvis tillbaka, då sysselsättningen ökar snabbare än arbetskraften. 2014 bedöms arbetslösheten vara mot 2013. Löner, inflation och reporänta Det svaga konjunkturläget bidrog till att de avtalade löneökningarna blev Sammantaget bedöms lönerna i hela ekono- min öka 2014, enligt konjunkturlö- Inflationen var 2012 lägre än mål på , både mätt som den årliga procentuella förändringen i konsumentprisindex (KPI) och med KPI med fast ränta (KPIF). Under inledningen av 2013 har inflatio- nen fortsatt att vara låg. Regeringen bedömer att inflationstrycket blir lågt 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN , och KPI och KPIF beräknas därmed stiga långsamt . Det låga kostnadstrycket kan framför allt förklaras av att resursutnyttjandet är lågt. Vidare har förstärkningen av kronan bidra- git till lägre importpriser utöver en allmänt svag prisutveckling internatio- nellt. Dessutom sjönk boräntorna betydligt . Enhetsarbetskostna- den bedöms 2013 stiga något mer än den genomsnittliga ökningstakten på . Men det allmänt svaga efterfrågeläget bidrar till att företagen har svårt att föra vidare högre kostnader till konsu- menterna. Regeringens samlade bedömning är därmed att resursutnyttjandet blir svagt, arbetslösheten hög och inflationen låg . Riks- banken fortsätter därför att föra en expansiv penningpolitik. Reporäntan förväntas ligga kvar på . Utvecklingen 2015–2017 Enligt prognosen inleds återhämtningen i 2014. Resursut- nyttjandet är dock fortsatt lågt. Återhämtningen väntas fortsätta 2015– 2017, och bedömningen är att ett i stort sett balanserat resursutnyttjande nås 2017. Sammantaget är regeringens prognos att BNP växer i en relativt hög takt 2015–2017 med tillväxtsiffror omkring eller över 3 pro- cent . Högt sparande och en god utveckling av de disponibla inkomsterna ger utrymme för en förhållandevis hög tillväxt i hushållens konsumtion. Ett bättre läge på arbetsmarknaden förväntas också bidra till detta. För att möta uppgången i efterfrågan bedöms företagen i näringslivet öka antalet anställda i en högre takt 2015–2017. Enligt prognosen ökar sys- selsättningen med 244 000 personer . Större delen av ökningen, drygt 170 000 personer, väntas äga rum under prognosperio- dens senare del, 2015–2017. Eftersom sysselsättningen utvecklas starkare än arbetskraften –2017 väntas arbetslösheten minska till ca 6,4 pro- cent 2017. Antalet arbetslösa bedöms då vara drygt 330 000, dvs. ca 70 000 färre än 2012. När konjunkturläget förbättras ökar företagens möjligheter att höja pri- serna, och inflationen väntas gradvis stiga mot inflationsmålet. KPIF-infla- tionen bedöms nå . I takt med stigande resursutnyttjande och högre inflation blir penningpolitiken mindre expan- siv. Reporäntan höjs gradvis till . Regeringen redovisar två alternativa scenarier i förhållande till den huvud- sakliga bedömningen. I det ena scenariot analyseras effekten av högre räntor i omvärlden, och i det andra förutsätts en starkare omvärldsefterfrå- gan och högre konsumentförtroende (se tabell 1.4). Enligt regeringens bedömning är en internationell konjunkturuppgång en förutsättning för en 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Även om indikatorer antyder att det internationella konjunkturläget kommer att förbättras, framför allt i , är läget fortfarande osäkert och en konjunkturuppgång långt ifrån garanterad. En fortsatt stark konsumtionstillväxt bland hushål- len är också en viktig förutsättning för en återhämtning i den svenska ekonomin. Både den internationella utvecklingen och prognosen för hushål- lens konsumtion omgärdas av stora risker; tillväxten kan bli antingen lägre eller högre än vad som väntas. Den sammantagna bedömningen är dock att riskerna för en svagare konjunkturutveckling fortsätter att dominera. Tabell 1.4 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling BNP, procentuell förändring Alt. 1 Högre räntor Alt. 2 Starkare efterfrågan Sysselsättning, procentuell förändring Alt. 1 Högre räntor Alt. 2 Starkare efterfrågan Arbetslöshet, % av arbetskraften Offentligt finansiellt sparande, % av BNP –1,2 –1,8 –0,9 –0,2 –1,2 –1,4 –1,2 –1,5 –0,4 Källa: Budgetpropositionen . 1.2 Motionerna om den ekonomiska utvecklingen I Socialdemokraternas partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. anförs att världen genomgått en utdragen lågkonjunktur sedan finans- krisen . Det finns dock tecken på att konjunkturen i vår omvärld tar fart. Den amerikanska ekonomin har vänt, även om stora risker kvarstår. Utsikterna för har ljusnat, även om den ekonomiska situationen är fortsatt svag i några EU-länder. växer som förväntat. Den allt bättre utvecklingen i vår omvärld gör att konjunkturläget i också stärks. ekonomiska utveckling är tätt sammankopplad med utvecklingen i vår omvärld. Konjunkturindikatorer som inköpsindex och barometerindi- katorn visar att företagens och hushållens tro har stärkts. Motionärerna anför dock att de strukturella utmaningarna för den svenska 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Arbetslösheten är hög, och då särskilt bland unga. Anta- let långtidsarbetslösa har nästa tredubblats. De största prognosmakarna gör nu bedömningen att det kommer att dröja åtminstone till 2016 innan arbets- lösheten är tillbaka nivå. menar att konjunkturläget i är svagt även om botten i lågkonjunkturen tycks passerad. I partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. konstateras att resursutnyttjandet är lågt och arbets- lösheten är kvar på historiskt höga nivåer. Den skakiga ekonomiska utveck- ling som dominerat omvärlden allt sedan finanskrisen har stabilise- rats något. En ljusning i konjunkturen i omvärlden tycks vara på väg. Även om många länder i befinner sig i ekonomisk kris har regio- nen som helhet kommit ur recessionen. Ljusningarna i omvärlden kommer troligen att påverka positivt . Motionärerna konstaterar att regeringens prognoser över den ekonomiska utvecklingen är nedjuste- rade i budgetpropositionen . Regeringen förutspår också en betyd- ligt högre arbetslöshet för än vad de gjort i tidigare prognoser. Motionärerna är bekymrade över arbetsmarknadens utveckling och anser att kraftansträngningar behövs för att matcha de arbetslösa till de jobb som finns. Enligt partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. kan två huvudsakliga ljuspunkter skönjas i den svenska ekono- min. Det statsfinansiella läget är tämligen gott, och BNP-tillväxten väntas ta någorlunda fart . Motionärerna menar att den svenska exporten kommer att fortsätta att utvecklas förhållandevis svagt på grund av det svaga ekonomiska läget i euroområdet. Den svenska tillväxten drivs därmed i huvudsak av den inhemska konsumtionen, och att förstärka den är därför av största vikt. Arbetslösheten är, enligt , fortsatt hög. förväntas arbetsmarknaden vara i konjunkturell balans. Arbetslösheten väntas då ha sjunkit till . Inflationen lig- ger på låga nivåer, men anser sig inte kunna föra en mer expansiv penningpolitik på grund av oron för hushållens ökande skuldsätt- ning. Motionärerna delar oro för hushållen skuldsättning. Enligt kan skuldsättningen skapa störningar på sam- hällsnivå. I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. konstateras att den eko- nomiska utvecklingen har präglats av följderna av finanskrisen –2009. Världshandeln störtdök, och många länder drabba- 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN des av djupa lågkonjunkturer med stora produktionsbortfall och hög arbets- Lågkonjunkturen och finanskriserna i har resulterat i att ett antal länder, framför allt inom euroområdet, har fått betydande statsfinansi- Motionärerna menar att världsekonomin fortfarande präglas Utsikterna för en starkare global återhämtning har dock I tyder mycket på en starkare tillväxt , och efter sex kvartal med fallande BNP lämnade konjunkturläget är fortfarande svagt, vilket gör att den svenska exportin- dustrin bedöms ta fart först en bit in på 2014. I stället väntas den privata konsumtionen vara draglok för tillväxten. Förutsättningarna för detta är goda då hushållens finansiella ställning är stark. att den svenska ekonomin brottas med en rad strukturproblem, t.ex. låg produktivitetstillväxt, hög arbetslöshet och kraftigt växande ekonomiska Consensus Forecasts sammandrag av internationella prognoser Consensus Forecasts sammanställning av underlag från 250 prognosinstitut visade att euroområdet är på väg ut ur recessionen. Prognosen pekar på en BNP-tillväxt på i euroom- rådet. Prognosen för revideras därför upp något, och BNP förväntas sjunka med –0,3 respektive öka 2013 och 2014. I förväntas BNP växa , vilket är marginellt sämre än prognosen som presenterades i sam- band med vårpropositionen. Prognosen för ligger kvar oförändrad trots de politiska motsättningarna om budgeten, vilket dock bedöms ha ska- dat förtroende. (Källa: Consensus Forecasts, publicerad .) IMF:s senaste prognos över världsekonomin IMF prognostiserar att den globala tillväxten blir 2014. Tillväxtprognosen är därmed något svagare än IMF:s juli- prognos. IMF konstaterar att den globala tillväxten är svag och att riskerna för en utveckling som är svagare än väntat fortsätter att dominera. Progno- sen bygger dock på att man i finner en lösning på den politiska låsningen kring budgeten och att taket för den offentliga skulden höjs. (Källa: IMF World Economic Outlook, publicerad .) 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Regeringens prognos över svensk ekonomi jämfört med och prognoser I tabell 1.5 jämförs regeringens prognos över den svenska ekonomin med bedömningar från (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk rapport ). KI:s prognos är publi- cerad före regeringens prognos, och prognos publicerades efter. Prognosjämförelserna avser BNP, infla- tion, arbetslöshet, reporänta, offentligt finansiellt sparande och BNP-gap för perioden –2017. prognos avser dock endast perioden –2015. BNP, årlig procentuell förändring1 Inflation (KPI), årsgenomsnitt Arbetslöshet, % av arbetskraften Reporänta, vid årets utgång Offentligt finansiellt sparande, % av BNP –1,2 –1,5 –0,4 –1,3 –1,5 –0,6 –1,3 –1,1 –0,2 –3,5 –3,0 –2,1 –1,0 –0,2 –2,4 –1,9 –0,8 –0,2 –1,7 –0,8 Anm.: Regeringens prognos publicerades , och Riks- bankens . 2Procent av potentiell BNP. Som framgår av tabellen är prognosen för BNP-utvecklingen –2015 väldigt lika mellan de tre prognosmakarna. Regeringen bedömer att tillväx- ten blir högre , och prognostiserar en högre tillväxt . är BNP-prognoserna identiska. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Vad gäller inflationen prognostiserar en högre inflation än såväl regeringen som . ning av inflationen –2015 ligger 0,4–1,högre. –2014 är samtliga prognosmakares bild av arbetslöshetens tror generellt på en snabbare återhämtning i ekonomin och bedömer därför att arbetslösheten 2015 ligger på 7,2 pro- cent, vilket är lägre än regeringens prognos och Vad gäller reporäntan tror såväl regeringen som KI att räntan kommer att höjas långsammare än den av prognostiserade reporäntan på dryga vid slutet av 2015. har vid flertalet tillfäl- len uttryckt oro för utvecklingen av hushållens skuldsättning, vilket är huvudskälet till att de väljer att behålla en högre reporänta än vad KI anser är motiverat givet det ekonomiska läget med lågt inflationstryck och Samtliga bedömare menar att det offentliga finansiella sparandet kom- mer att stärkas . prognostiserar dock en snabbare återgång till ett överskott i de offentliga finanserna, vilket nås 2015. ingen, och KI bedömer alla att det offentliga finansiella sparan- det är negativt fram och att överskott nås . Skillnaderna i prognoserna kan förklaras av olika bedömningar av när till- växten väntas öka. Aktuella siffror över läget i svensk ekonomi Nedan redovisas ett urval indikatorer över utvecklingen i den svenska eko- nomin som presenterats efter det att budgetpropositionen publicerades. Inflationstakten, dvs. förändringen i konsumentprisindex under de senaste tolv månaderna, var , vilket var oförändrat sedan Förändringen i måttet KPIF (som inte påverkas direkt av föränd- ringar i bostadsräntorna) var , vilket är en nedgång då den var . (Källa: SCB, publicerad den 10 okto- ber 2013.) Industriproduktionen ökade jämfört med motsva- rande månad föregående år enligt industriproduktionsindex. månaden innan ökade industriproduktionen korri- gerat för säsongseffekter. (Källa: SCB, publicerad .) Tjänsteproduktionen ökade jämfört med motsva- rande månad föregående år enligt tjänsteproduktionsindex. månaden innan ökade tjänsteproduktionen säsongs- (Källa: SCB, publicerad .) 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Enligt SCB:s småhusbarometer steg priserna på småhus med drygt 1 pro- cent . Vid en jämförelse med tredje kvartalet 2012 har priserna stigit . (Källa: SCB:s småhusbarometer, publicerad .) Försäljningsvolymen i detaljhandeln ökade jäm- fört med motsvarande månad föregående år. Dagligvaruhandeln ökade , och sällanköpsvaruhandeln ökade . Uppgif- terna är kalenderkorrigerade. ökade försäljningsvo- lymen i säsongsrensade termer. (Källa: /SCB, publicerad .) Orderingången till den svenska industrin minskade jäm- fört med motsvarande månad föregående år (kalenderkorrigerat). minskade orderingången i säsongsrensade tal. (Källa: SCB, publicerad .) Enligt Konjunkturbarometern steg barometerindikatorn, som visar det aktu- ella stämningsläget i svensk ekonomi, med ca 3,4 enheter till 101,6. Konjunkturbarometern indikerar att stämningsläget i den svenska ekonomin är starkare än normalt. Alla indikatorer, utom den för privata tjänstenäringar, noterade en ökning. Även hushållens konfidensindikator steg och ligger nu två enheter över sitt historiska medelvärde. Det är första gången som hushållen är så optimistiska om såväl sin egen som den svenska ekonomin. Hushållens optimism gäller även utvecklingen på arbetsmarknaden det närmaste året. (Källa: Konjunk- turbarometern , publicerad .) Enligt Arbetskraftsundersökningen () var 4 708 000 personer i åldern 15–sysselsatta . Det motsvarar en sysselsättnings- grad på . Andelen arbetslösa var , vilket är en minskning jämfört med . Bland ungdomar i åldern 15–var enligt beräkningarna 130 000 arbetslösa . Av de arbetslösa ungdomarna var 54 000 heltidsstude- rande. För ungdomar 15–var arbetslösheten , en minsk- ning jämfört med . Antalet tidsbegränsat anställda ökade med 51 000 till 697 000 personer i septem- ber 2013 jämfört med . Säsongsrensade data visar på en fortsatt positiv trend för antalet sysselsatta och en svag minskning av antalet arbetslösa. (Källa: SCB, publicerad .) Arbetsförmedlingens månadsstatistik för september visar att antalet vars- lade fortsätter att minska. varslades 4 800 personer om uppsäg- ning. Det är 2 500 färre än . Drygt 402 000 personer var öppet arbetslösa eller deltog i ett program med aktivi- tetsstöd. Det betyder ett i stort sett oförändrat antal jämfört med före- gående månader. Det är dock drygt 9 000 fler än . I relativa tal uppgick arbetslösheten till av den registerbaserade arbetskraften, högre än . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN inskrivna arbetslösa ungdomar var 96 000 personer, vilket är 4 000 färre än . I relativa tal var arbetslösheten av den registerbaserade arbetskraften, men det finns stora regionala skillnader. Arbetsförmedlingens bedömning är att arbetslösheten fortsätter att föränd- ras mycket lite. Utfallet för september visar dock att antalet personer som varslades om uppsägning var färre än motsvarande månad året innan och att antalet som gick till arbete var något fler. (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerad .) Enligt har den långvariga låg- konjunkturen lett till längre arbetslöshetstider och sämre matchning på arbetsmarknaden. De centrala och lokala avtalen utmynnade i genomsnitt- liga totala löneökningar på strax de kommande tre åren. Enligt rapporten krävs fortsatta åtgärder för att öka sannolikheten att långtidsarbetslösa får jobb om arbetslösheten varaktigt ska minska ned mot . (Källa: , publicerad .) Hushållens lånetillväxt var oförändrad enligt finansmarknads- statistik. Tillväxttakten var , vilket kan jämföras med då tillväxttakten var . (Källa: Finansmark- nadsstatistik, publicerad .) Budget- och skuldfrågan i Presidenten, senaten och representanthuset i enades om en budgetöverenskommelse som sträcker sig t.o.m. . Skuldtaket höjdes också t.o.m. . En kommitté bestående av medlemmar från såväl senaten som representanthuset inrätta- des med uppdrag att förhandla fram en mer långsiktig budgetlösning. Läget i svensk ekonomi är fortsatt osäkert. BNP utvecklas svagt med såväl fallande export som minskade investeringar. Lågkon- junkturen har blivit mer utdragen än vad som prognostiserades i budgetpro- positionen . Enligt utskottet kan emellertid vissa ljuspunkter skönjas i ekonomin. Stämningsläget har förbättrats, vilket exempelvis fram- går av den senaste konjunkturbarometern . Regeringens prognos över BNP-utvecklingen ligger på för , vilket är marginellt högre än i vårproposi- tionen. Den svaga tillväxten gör att arbetslösheten ökar något , även om prognosen reviderats ned sedan den ekonomiska vårpropositio- nen. Sysselsättningen väntas stiga både 2013 och 2014, vilket är starkare än bedömningen i regeringens vårproposition. Till följd av den svaga internationella konjunkturutvecklingen bedömer regeringen 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN att exportefterfrågan kommer att utvecklas svagt. Den inhemska konsumtio- nen fortsätter därmed att vara viktig för tillväxten . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att riskerna för en svagare eko- nomisk utveckling dominerar då världsekonomin fortfarande präglas av stor osäkerhet. I ett av regeringens alternativa scenarier bedöms effekterna av högre räntor i omvärlden. Högre räntor skulle enligt denna prognos inne- bära en lägre BNP-tillväxt jämfört med regering- ens huvudscenario (se tabell 1.4). För en liten öppen ekonomi som den svenska med stor handel med omvärl- den är en förbättrad internationell konjunktur en förutsättning för högre tillväxt. Utskottet kan konstatera att den ekonomiska utvecklingen i omvärl- den är fortsatt osäker. och inledningen av 2013 försämrades det internationella konjunkturläget, men har förbättrats något . För andra halvan av 2013 kan utskottet konstatera att regeringens prognos för euroområdet är något mer positiv. Enligt Consen- sus Forecasts bedömning kommer euroområdet, sett , att påbörja återhämtningen och nå en svag tillväxt för årets sista kvartal.1 Utveck- lingen dämpas dock av den fortsatta recessionen i stora ekonomier som och . Från kommer vissa positiva signaler och reger- ingens prognos är att den amerikanska ekonomin växer med . Den kinesiska ekonomin har fortsatt att växa i god takt efter inbromsningen . ekonomi visar också tecken på förbättringar. De försiktigt positiva signaler som kan skönjas i omvärlden vilar emel- lertid på en bräcklig grund. Enligt utskottet förutsätter en fortsatt god utveckling att bl.a. skuldkrisen i får en långsiktig lösning och att finansieringen av den federala staten inte äventyras. Hur de finanspolitiska problemen i hanteras framöver kan få följdeffekter på såväl den ame- rikanska som den globala ekonomin. Stora utmaningar kvarstår också för euroområdet vad gäller hanteringen av statsskulder, svaga banker och nöd- vändiga strukturella reformer. Utskottet konstaterar att den utdragna lågkonjunkturen avspeglar sig på arbetsmarknaden med en hög arbetslöshet. Arbetslösheten ligger på när- mare enligt den senaste arbetskraftsundersökningen för septem- ber 2013. Undersökningen visar att trenden på arbetsmarknaden är positiv med ett ökat antal sysselsatta och en något minskad arbetslöshet. har också såväl arbetskraften som sysselsättningen stigit. Utskottet noterar att regeringen har reviderat ned sin prognos över arbets- 1 Concensus Economics. Concensus Forecasts, . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN löshetens utveckling sedan vårpropositionen . på att sysselsättningen och arbetskraften har utvecklats bättre än reger- I takt med att konjunkturen förstärks väntas arbetslösheten Normalt sker förändringar på arbetsmarknaden med viss eftersläpning mot BNP-tillväxten. Därför bedöms större ned- gångar i arbetslösheten komma först –2017. Penningpolitiken och hushållens skuldsättning Penningpolitiken är fortsatt expansiv. ändrad på vid det penningpolitiska mötet . räntan har därmed legat oförändrad . beräknas enligt regeringens bedömning bli och för 2014, vilket är under inflationsmålet. har uttryckt att oro för hushållens skuldsättning är ett av skälen till att räntan inte sänkts ytterli- gare, trots det låga inflationstrycket. Hushållens skulder i procent av disponibel inkomst fortsätter också att öka. prognos för reporäntan har reviderats ned för åren 2013–2016 på grund av ett lågt kostnadstryck och ett avsevärt lägre resursutnyttjande jämfört med Reporäntan bedöms nu ligga kvar på 1 pro- När konjunkturen blir starkare och inflationen stiger väntas också att räntan långsamt börjar höjas. Utskottet noterar att hushållens skuldsättning fortsätter att öka. lingen av såväl bostadspriserna som skuldsättningen bör därför följas Prognoser över den ekonomiska utvecklingen Utskottet kan konstatera att regeringens, och Konjunkturinsti- tutets bedömningar av den ekonomiska utvecklingen är väldigt lika. banken tror på en något snabbare konjunkturåterhämtning och därmed något högre räntor, tillväxt, inflation och resursutnyttjande och framåt, men för det närmaste året är det små skillnader prognosmakare Utskottet vill i detta sammanhang betona att det är positivt att regeringen fr.o.m. budgetpropositionen gör en prognosjämförelse med relevanta bedömare för de viktigaste variablerna. Svensk ekonomi står stark trots ett osäkert ekonomiskt läge Sammantaget anser utskottet att har ett starkt utgångsläge i en fort- satt osäker ekonomisk situation. Enligt utskottet är utvecklingen i avhängig utfallet i framför allt euroområdet och . utvecklingen i omvärlden blir avsevärt sämre än förväntat riskerar detta att påverka tillväxten för hela euroområdet och därmed också indirekt Sve- 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Ett ytterligare orosmoln är utvecklingen i . Utskottet kan också konstatera att just riskerna för en svagare utveckling än väntat i omvärlden bedöms dominera i regeringens prognos. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.