bet · H101FiU3 · 2013-11-22 00:00:00 — Regeringens avvikelse medför att omfördelas till i huvudsak ett tiotal moderatstyrda höginkomstkommuner. Denna moderatbonus är orimlig. I vårt budgetalternativ föreslår vi att utredningens resultat genomförs och att de fördelas till alla kommuner och landsting inom ramen för utjämningssystemet. Med vårt budgetalternativ hade bl.a. kommunsektorns ekonomi förstärkts och bättre förutsättningar för jobb och utbildning skapats. 2.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (MP) Per (MP) anför: väntas ställa sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattar beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 93 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen väntas ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 25 väntas falla vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som nu väntas besluta om. Det ekonomiska läget inom kommunsektorn varierar. En del kommuner går med vinst medan andra måste göra neddragningar som en följd av underskott. På kommer troligen kostnaderna för sektorn att stiga i takt med att befolkningen åldras och kraven på välfärden växer. För är kommunsektorn en grundpelare i den svenska välfärden. Förutsättningarna för kommunsektorn att bedriva sin verksamhet måste därför stärkas. Vi vill trygga välfärden och därigenom skapa ett tryggare, varmare och medmänskligare land. Vi har därför i olika motioner förordat en annan inriktning av politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala ekonomin. Sammantaget föreslår vi ökade satsningar för kommuner och landsting med 2014 i generella och riktade statsbidrag, varav under utgiftsområde 25. För är det viktigt att återupprätta kvaliteten inom barnomsorgen, skolorna, familje- och individomsorgen, sjukvården och äldreomsorgen. I får varken barn eller våra äldre komma i andra hand. Den personalminskning som skedde i kommuner och landsting till följd av finanskrisen innebar att barn, ungdomar och äldre fick betala ett högt pris när personalen minskade inom barnomsorgen, skolan, vården och äldreomsorgen. För att vi ska kunna säkra kvaliteten inom välfärden anser vi att personaltätheten måste öka. I vårt budgetalternativ föreslår vi därför reformer för en ökad personaltäthet inom välfärden. När samhällsutmaningarna blir allt större måste nya lösningar hittas. Det kan t.ex. handla om att förebygga framtida social och ekonomisk marginalisering under barn och ungas uppväxt eller att förmedla jobb för unga som man ger de unga kompletterade utbildning. ternativ föreslår vi att ett statligt initiativ tas för att uppmuntra och driva på det kommunala och landstingskommunala arbetet med sociala investeringar. Vi anser att regeringens jobbpolitik har misslyckats. Allt för många unga står utan arbete. Vad som behövs är en ekonomisk politik som skapar jobb på kort sikt, långsiktigt stärker ekonomi och som inte ytterligare urholkar statens finanser. I stället för skattesänkningar vill se ökade investeringar i infrastruktur, klimatåtgärder, energieffektivisering, och i miljö och bostäder. Genom dessa samhällsnödvändiga investeringar skapas många arbetstillfällen. Vi anser emellertid att ytterligare åtgärder behövs, varför vi genomför en storsatsning på skola och utbildning. I vårt budgetalternativ föreslår vi ökade anslag för bl.a. fler platser inom komvux och yrkesvux. Förskolan är ett område av stor vikt inte bara för våra allra yngsta utan även för hela samhället. En väl fungerande förskola är centralt för de ungas utvecklingsmöjligheter, varför vi vill förstärka förskolan med ytterligare medel. Vi vill också satsa på en jämställdhetssamordnare för att bl.a. höja pojkarnas resultat i skolan och därmed minska rekryteringsgrunden för både extremistiska rörelser i synnerhet och främlingsfientliga värderingar i allmänhet. anser att det är bra att regeringen äntligen lägger fram förslaget om ett nytt kommunalt utjämningssystem. Vi är dock mycket kritiska till det sätt på vilket regeringens förslag avviker från det förslag som den eniga parlamentariska utredningen lade fram 2011. I vårt budgetalternativ föreslår vi att ska besluta utifrån utredningens förslag och att kompensationen på ska fördelas inom ramen för utjämningssystemet till alla kommuner och landsting och inte endast till de tio rikaste kommunerna i landet, som regeringen föreslår. I vårt budgetalternativ föreslår vi ökade anslag som vi reglerar statsbidragen till kommunsektorn för våra förslag om en förbättrad arbetslöshetsersättning och en slopad nedsättning av arbetsgivaravgiften för unga som påverkar kommunsektorns inkomster och utgifter. Med vårt budgetalternativ hade bl.a. kvaliteten inom välfärden kunnat stärkas och skulle ha tagit steget mot ett tryggare, varmare och medmänskligare land. 3.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (SD) (SD) anför: väntas ställa sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattar beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 93 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. skrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen väntas ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslags- fördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas sepa- Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 25 väntas falla vidhål- ler vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som nu väntas besluta om. har i olika motioner förordat en annan inriktning på politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala är ett parti för välfärd. Vår vision är ett återupprät- tat folkhem, där samhörigheten inte är baserad på klass utan nationstillhö- Det finns flera åtråvärda projekt och idéer att satsa offentliga medel på, till gagn för människors välbefinnande. Våra offentliga medel är dock begränsade och av den anledningen är det också angeläget att prioritera. Vi prioriterar reformer för att den svenska skolan åter ska bli en skola i Bland annat ska skolan förstatligas, s.k. kommunala avknopp- ningar ska förbjudas, undervisning i svenska ska förstärkas och studieväg- ledningen såväl i grund- och gymnasieskolan som på komvux ska stärkas målsättning är att den svenska hälso- och sjukvår- den ska hålla en hög internationell kvalitet. Vi prioriterar därför bl.a. en akut- och tillgänglighetsmiljard för en fungerande akutsjukvård i . Vi Sverigedemokrater vill underlätta livet och vardagen för våra äldre bl.a. genom att sänka skatten för pensionärer och genom att höja garanti- En stor del av skillnaden mellan vår ram och den som har beslutat om är att vi investerar i utökad rätt till En stor andel av dem som arbetar inom den offentliga sektorn åter- finns hos kommunerna. Dessa personer arbetar deltid trots att de hellre skulle vilja arbeta heltid. Vi anser att alla deltidsanställda ska erbju- das möjlighet till heltid inom hela den offentliga sektorn. skapa ca 25 000 nya helårsarbetskrafter inom vården, skolan och omsor- Det kan jämföras med regeringens sänkta moms på catering- och restaurangtjänster som kostar ungefär lika mycket och som antas ha skapat högst ca 3 000 nya jobb. Vi Sverigedemokrater prioriterar annorlunda. återställer den sänkta mervärdesskatten på catering- och restaurangtjänster och föreslår i stället att ett stimulansbidrag införs så att alla som vill kan erbjudas heltidsarbete inom den offentliga sektorn. Vi vill också förbättra arbetsmiljön inom den offentliga sektorn samt införa tydligare karriärvägar och stimulera kompetensutveckling. Vi avsätter därför i vårt budgetalternativ ytterligare medel för bl.a. fler platser på komvux. gör en rad andra annorlunda prioriteringar jämfört med regeringen bl.a. när det gäller invandring. I vårt budgetalternativ föreslår vi en kraftig minskning av den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen som vi moderniserar arbetskraftsinvandringen. Utgångspunkten är att den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen ska begränsas med åtminstone från nuvarande nivåer. När det gäller arbetskraftsinvandringen ska fokus flyttas från låg till högkvalificerad arbetskraft. Vi föreslår också att regeringens ineffektiva reformer av arbetsgivaravgifterna återställs. Den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften och nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga återställs därmed. Detta påverkar kommunernas utgifter, varför vi kompenserar kommunerna för detta så att förslagen genomförs neutralt för kommunsektorn. Med vårt budgetalternativ hade kommunsektorn bl.a. fått bättre förutsättningar att bygga en gedigen välfärd, jämfört med vad den får utifrån den ram som fattat beslut om. 4.Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (V) (V) anför: väntas ställa sig bakom regeringens budgetförslag . Det innebär att beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattar beslut om de skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Därmed gäller att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25 inte får överstiga 93 under fortsatta behandling, i enlighet med riksdagsordningen. Vårt förslag överskrider denna nivå med , och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen väntas ge budgetpolitiken en annan inriktning än den vi förespråkar, avstår vi från att redovisa ett formellt motförslag till anslagsfördelningen inom utgiftsområdet. Vårt budgetförslag bör ses som ett sammanhållet paket där olika delar inte kan brytas ut och behandlas separat. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 25 väntas falla vidhåller vi vår politik och anser att anslagen borde ha varit högre än den ram för utgiftsområdet som nu väntas besluta om. har i olika motioner förordat en annan inriktning på politiken när det gäller den kommunala sektorn och den kommunala ekonomin. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Den svenska ekonomin präglas av hög arbetslöshet som stora investeringar måste till. Det saknas inte arbetsuppgif- Offentliga investeringar är av avgörande betydelse för såväl näringsli- vets utveckling som kvaliteten på den offentliga konsumtionen i form av t.ex. välfungerande sjukhus och skolor. I vårt budgetalternativ lägger vi fram förslag som får fler människor i arbete, ökar jämlikheten och jäm- ställdheten samt skapar förutsättningar för en hållbar utveckling. föreslår stora offentliga investeringar som skapar jobb. vill se gröna jobb för miljön och klimatet, bl.a. genom en storsatsning på förnybar energi och grön infrastruktur. Vi vill kraftigt höja ambitionsnivån Genom breda samhällsnyttiga investeringar i grön infra- struktur skapar vi förutsättningar för att både miljö- och klimatmål uppnås. Med satsningar på järnvägen skapas utrymme för en kraf- tigt ökad kapacitet och därmed ökad punktlighet för resenärerna och gods, som det skapas jobb. Vi anser att bostadsbristen ska byggas bort. Därför vill vi införa ett lång- siktigt investeringsstöd för byggande av hyresrätter till rimliga hyror som bidrar till energiomställningen. Vårt mål är att det ska byggas 40 000 bostä- der där en majoritet ska vara hyresrätter. Vi vill också att det befintliga bostadsbeståndet rustas upp. Genom ett särskilt investeringsstöd ska tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning byggas bort. Med våra förslag bedömer vi att 60 000 bostäder kan upprustas och renoveras energieffektivt. Vår ståndpunkt är att alla invånare bör garanteras en likvärdig och hög kvalitet på sjukvård, skola, barn- och äldreomsorg m.m. fördelas efter behov och finansieras solidariskt via skattsedeln. ter oss att det privata vinstintresset tillåts styra i välfärden och att gemen- samma skattemedel förslösas. har den kommunala sysselsättningen utveck- lats negativt som befolkningen har ökat med 440 000 personer. Detta har resulterat i minskad personaltäthet och försämrad kvalitet på en Behoven av fler anställda och ökade resurser till kommuner och landsting är därför stora. I vårt budgetalternativ föreslår vi därför omfat- tande satsningar på välfärdssektorn. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar även för ett stort antal riktade sats- ningar på vården, skolan och omsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna. Vi satsar också på fort- bildning inom vård och omsorg. Våra stora satsningar på kommunsektorn sker genom utgiftsområden som behandlar utbildningsfrågor och sociala frågor och till en mindre del inom utgiftsområde 25. förslag inom utgiftsområde 25 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Vi vill se följande inrikt- ning av politiken inom detta utgiftsområde. En stor del av skillnaden mellan vår ram och den som har beslutat om består i att vi avsätter för en värdesäkring av de generella statsbidragen genom att automatiskt räkna upp dem för pris- och löneförändringar. Härigenom förbättras kommunernas långsiktiga planering. mål är att skolan ska vara likvärdig, men de senaste decenniernas skolreformer har fört oss allt längre från det målet. Bland annat lämnar alltför många elever respektive gymnasiet utan fullständiga betyg. I vårt budgetalternativ föreslår vi ökade medel för att antalet lärare i ska kunna öka. Huruvida man får omsorg och stöd ska inte komma an på den enskildes ekonomi, varför vi anser att taxan för hemtjänst bör ha ett tak. Glasögon till barn i åldern 2–ska subventioneras så att inga föräldrar tvingas avstå att köpa glasögon på grund av dålig ekonomi. Vi vill också att det införs en maxtaxa på kulturskolorna så att barn från alla familjer kan delta och inte bara de som har en god ekonomi. För att underlätta för ensamstående föräldrar inleder vi en försöksverksamhet med barnomsorg i hemmet. I vårt budgetalternativ avvisar vi de höjningar och indexregleringar av högkostnadsskyddet som regeringen genomfört och kompenserar kommunsektorn för detta. Regeringens politik med en urholkning av arbetslöshets- och sjukförsäkringen har lett till att allt fler människor har tvingats ansöka om ekonomiskt bistånd. Vi vill att försäkringarna förbättras så att fler människor får en stabilare försörjning vid arbetslöshet och sjukdom. kompenserar kommunsektorn för skatte- och transfereringsförslag så att de genomförs neutralt för kommunsektorn. Vi anser också att det ska finnas lokala servicekontor i varje kommun där Arbetsförmedlingen, och delar av kommunernas service kan samlas i en enda organisation. I vårt budgetalternativ avsätter vi för detta ändamål . När det gäller regeringens förslag till förändringar i det kommunala utjämningssystemet är vi kritiska till att förslaget avviker från det lagförslag som den parlamentariskt tillsatta kommittén lämnade i sitt slutbetänkande SOU 2011:39. I vårt budgetalternativ föreslår vi att ska besluta utifrån utredningens förslag, varför vi minskar anslaget med . Med vårt budgetalternativ hade kommunsektorn bl.a. fått bättre förutsättningar att långsiktigt planera sin verksamhet. Dessutom hade kvaliteten kunnat höjas och fler hade kunnat anställas inom de viktiga välfärdsverksamheterna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning (avsnitt 2.1 och 3.6). 2.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fi249 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övervältringseffekter på kommunerna. 2013/14:Fi257 av m.fl. (V): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag (2044:733) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar av 7, 11 och 12 §§ som föreslogs i slutbetänkandet Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). 2013/14:Fi259 av Per m.fl. (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprättande av en social investeringsfond. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättandet av en statlig utredning med syfte att utreda hur ett fortsatt strukturerat arbete med sociala investeringar kan genomföras. 2013/14:Fi277 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av resurser för att anställa fler inom vård, skola och omsorg. 2013/14:Fi284 av Per m.fl. (MP): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av tabellen under avsnitt 3. 2013/14:Fi294 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda en finansieringsmodell för försörjningsstödet som tar hänsyn till sysselsättningen. 2013/14:Fi295 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökade statsbidrag. 2013/14:Fi308 av m.fl. (S): 23.Riksdagen antar regeringens förslag till ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar som anges i motionen. 2013/14:Fi310 av m.fl. (S): 1.Riksdagen antar regeringens förslag till ändring av lagen (2044:733) om kommunalekonomisk utjämning med de ändringar som anges i motionen. 2.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår i tabellen i motionen. 2013/14:Fi320 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre skolklasser. 2013/14:Fi321 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. 2013/14:Fi322 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuners skyldighet erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:C419 av m.fl. (MP): 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sociala investeringar. 2013/14:Sf231 av m.fl. (V): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att glasögon för barn med synfel ska subventioneras. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en pott för sänkt arbetstid i äldreomsorgen. 2013/14:Sf266 av m.fl. (V): 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att det inleds försöksverksamhet med barnomsorgsstöd i hemmet vid barns sjukdom. 2013/14:So400 av m.fl. (V): 24.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa vårdavgifterna i den psykiatriska tvångsvården. 2013/14:So456 av m.fl. (V): 19.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med psykisk funktionsnedsättning inom personkrets 3 bör ges rätt till daglig verksamhet. 2013/14:So594 av m.fl. (V): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett tak på hemtjänstavgifter om . 2013/14:So616 av m.fl. (V): 34.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med psykisk funktionsnedsättning, inom personkrets 3, bör ges rätt till daglig verksamhet. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2013/14:Ub360 av (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnomsorgen bör utökas till att omfatta även kvällar, och nätter. 2013/14:Ub502 av m.fl. (S): 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . 2013/14:Ub569 av m.fl. (S): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre klasser i lågstadiet. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidiga insatser i lågstadiet. 2013/14:A398 av m.fl. (MP): 10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler komvuxplatser. 11.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fler platser på yrkesvux. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisatio- REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 4 BILAGA 4 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 4 BILAGA 4 REGERINGENS LAGFÖRSLAG De länsvisa skattesatserna ska för bidragsberättigade kommuner fastställas utifrån av medelskattesatsen och för bidragsberättigade landsting utifrån av medelskattesatsen som reducerats med 10 procent.För avgiftsskyldiga kommuner ska de länsvisa skattesatserna i stället fastställas utifrån av medelskattesatsen och för avgiftsskyldiga landsting utifrån av medelskattesatsen som reducerats . Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Regeringen fastställer för varje län de skattesatser (länsvisa skattesatser) som ska tillämpas vid beräkning av bidrag enligt 5 § och avgifter enligt 6 §. De länsvisa skattesatserna ska för bidragsberättigade kommuner fastställas utifrån av medelskattesatsen och för bidragsberättigade landsting utifrån av medelskattesatsen . För avgiftsskyldiga kommuner och landsting ska de länsvisa skattesatserna i stället fastställas utifrån 2003 för den del av det uppräknade skatteunderlaget som utgör högst av den uppräknade medelskattekraften, multiplicerad med antalet folkbokförda invånare i kommunen respektive . För överstigande del ska den länsvisa skattesatsen fastställas utifrån Vid fastställandet av de länsvisa skattesatserna ska hänsyn tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting i respektive län . En kommun har rätt till ett strukturbidrag enligt följande. En kommun som haft en beräknad standardkostnad för svagt befolkningsunderlag har rätt till bidrag med motsvarande belopp. En kommun som fått strukturbidrag för näringslivs- och sysselsättningsfrämjande åtgärder eller för bidragsminskning har rätt till ett bidrag motsvarande den del av summan av dessa belopp som överstiger av det uppräknade skatteunderlaget . BILAGA 5 RESERVANTERNAS LAGFÖRSLAG En kommun som , vid en tillämpning av bestämmelsen om länsvisa skattesatser i 7 § tredje stycket, sammantaget skulle ha fått minskade intäkter från bidrag eller ökade kostnader för avgifter enligt denna lag har rätt till ett bidrag med motsvarande belopp. Ett landsting har rätt till ett strukturbidrag enligt följande.