bet · H001SkU16 · 2013-03-19 00:00:00 — För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger (från ). Avdrag medges för kostnaden för det billigaste färdsättet och vanligtvis för en resa till och en resa från arbetsplatsen per arbetsdag. Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet är avsett att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) används för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och andra biobaserade bränslen). Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderar inte eventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen. En sådan kostnad anses utgöra en icke avdragsgill levnadskostnad. Inte heller medges avdrag för att det blir dyrare att resa till och från ett sommarställe. Har cykel använts för resor mellan bostaden och arbetsplatsen eller del av sträckan kan avdrag medges med . I likhet med vad som gäller för resor med andra färdmedel medges avdrag endast om den sammanlagda kostnaden för resor överstiger (allmänna råd och meddelanden, SKV A 2009:1, SKV M 2009:01). En idrottsdomare/funktionär anses normalt ha sitt tjänsteställe på respektive plats för den match eller tävling han eller hon dömer. Idrottsdomare som är anlitade av idrottsförbund på riks- eller distriktsnivå för att döma i matcher eller tävlingar får normalt anses ha sitt tjänsteställe i bostaden och inte på de platser där idrottstävlingarna äger rum. Detta gäller även om den lokala arrangören betalar ut en mindre del av ersättningen till domaren, t.ex. reseersättning. Om en resa inte bedöms som en tjänsteresa och domaren blir beskattad för reseersättningar och traktamenten etc. finns det normalt sett möjlighet att få avdrag för resekostnader enligt reglerna om avdrag för resor till och från arbetet. I kommittémotion 2012/13:Sk246 av m.fl. (MP) föreslås att regeringen utreder ett nytt reseavdrag som avser resor på landsbygd där kollektivtrafik inte finns och att reglerna ska gynna de som åker kollektivt eller cyklar där den möjligheten finns. I motion 2012/13:Sk316 av (M) föreslås att det görs en översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden. Kostnaderna för att inneha bil har enligt motionären ökat dramatiskt, och det vore därför önskvärt med ett system som utjämnar de merkostnader som finns på lands- och glesbygden. I kommittémotion 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 6 yrkas också på en utredning av ett nytt reseavdrag som även gynnar resande med kollektivtrafik och cykel, baserat på avstånd. I motion 2012/13:Sk301 av (FP) anförs att personer som vid idrottsarrangemang tjänstgör som domare och funktionärer, i skatterättslig mening borde anses ha hemmet som tjänstgöringsställe. I motion 2012/13:Sk302 av och (båda FP) föreslås att regeringen utreder möjligheterna att inräkna transporter till och från barnomsorgen i sträckan reseavdrag. I motion 2012/13:Sk377 av (C) yrkandena 1 och 2 föreslås att reseavdraget såväl som den skattefria milersättningen blir färdsättsneutrala, för att gynna de som väljer miljövänliga och hälsosamma färdsätt. Enligt motionären bör avdraget baseras på den faktiska sträckan. Utskottet har avstyrkt yrkanden om ett avståndsbaserat färdmedelsneutralt reseavdrag och finner inte något skäl att nu ställa sig bakom ett tillkännagivande om en översyn av frågan. Eftersom det finns en möjlighet att få avdrag för resor med cykel till och från arbetet, finns det enligt utskottets mening ingen anledning att tillmötesgå motionsförslag om att utreda en sådan avdragsmöjlighet. När det gäller förslaget om att räkna in tiden för att lämna barn på daghem, förskola och liknande eller att dra av kostnaden för sådana resor har utskottet vid upprepade tillfällen uttalat att det finns skäl att hålla gränsdragningen kring avdragsrätten för resor till och från arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Utskottet har anfört att de bedömningar som måste göra vid beräkningen av tidsvinsten skulle kompliceras om hänsyn också skulle tas till resan för att lämna och hämta barn inom barnomsorgen. Vidare har utskottet åberopat fördelningspolitiska skäl som argument mot åtgärder som innebär att endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sina levnadskostnader. Utskottet finner inte något skäl att ompröva detta ställningstagande. Utskottet är inte heller berett att medverka till ändrade regler när det gäller tjänsteställe och möjlighet till bl.a. reseavdrag för domare och funktionärer inom idrotten, eller till förändrade avdragsregler till boende i glesbygd. Med detta avstyrker utskottet samtliga motioner som behandlats i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion med yrkande om ändring av det nordiska dubbelbeskattningsavtalet avseende sjömän. Jämför reservation 14 (SD). Skatteavtal med andra länder är av stor vikt för att undanröja dubbelbeskattning, skapa goda konkurrensförhållanden och förhindra skatteflykt. Informationsutbytesavtalen har en stor betydelse när det gäller arbetet mot internationell skatteflykt. Avtalen bör ge goda villkor såväl för utländska investeringar i som för svenska investeringar utomlands. När två eller flera stater utövar sin rätt att beskatta samma skattesubjekt för en och samma inkomst, och den slutliga skatten därmed överstiger den skatt som tas ut på sådan inkomst i den stat som har den högsta skattenivån, uppkommer internationell dubbelbeskattning. En sådan dubbelbeskattning kan lindras genom ensidiga åtgärder, t.ex. sexmånaders- och ettårsregeln (3 kap. 9 § inkomstskattelagen (1999:1229)), rätt till omkostnadsavdrag för utländsk skatt (16 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229)) och genom bestämmelserna om rätt till avräkning av utländsk skatt enligt lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Vidare kan internationell dubbelbeskattning undvikas genom bilaterala eller multilaterala skatteavtal. Dessa avtal utgör ett viktigt medel för att förhindra dubbelbeskattning genom att de avtalsslutande staterna ömsesidigt avstår från sina skatteanspråk. Med sjöinkomst avses i skattelagstiftningen inkomst (lön, förmåner, drickspengar och annan ersättning till , 64 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229)) ombord på ett svenskt fartyg som av klassificerats till närfart eller fjärrfart eller är registrerat i ett fartygsregister i en annan stat än inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och som används till handelssjöfart eller befordran av passagerare eller till något annat ändamål som har samband med handelssjöfart. Sådan inkomst ger rätt till sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst. I det nordiska dubbelbeskattningsavtalet är huvudregeln (art. 15.1) att hemviststaten har beskattningsrätten. Det finns dock undantag i artikel 15.3, i vilken föreskrivs att utan hinder av föregående bestämmelser i denna artikel får inkomst av arbete som utförs ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt, norskt eller svenskt skepp i internationell trafik beskattas i den avtalsslutande stat vars nationalitet skeppet har; vid tillämpningen av denna bestämmelse likställs utländskt skepp, som befraktas på s.k. bareboat basis av en person med hemvist i en avtalsslutande stat, med danskt, färöiskt, finskt, isländskt, norskt respektive svenskt skepp. Enligt artikel 3.1 h i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet åsyftar Internationell trafik i avtalet transporter med skepp eller luftfartyg utom då dessa används uteslutande mellan platser i en avtalsslutande stat. I motion 2012/13:Sk218 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att det nordiska dubbelbeskattningsavtalet måste ändras så att svenska sjömän inte diskrimineras. Enligt bedömning av artikel 3.l h i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet ska annan sjöfart än gods- eller passagerartransporter inte anses gå i internationell trafik. bedömning medför att undantagen i dubbelbeskattningsavtalen inte blir tillämpliga, och svenska sjömän på utflaggade fartyg blir fullt skattskyldiga i . Detta medför att svenska rederier måste flagga ut sina fartyg och använda sig av utländsk arbetskraft för att uppnå likvärdiga villkor som konkurrenterna. Den svenska handelsflottans konkurrensvillkor har utretts genom utredningsbetänkandet Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar (SOU 2010:73), och beredning pågår i . Regeringen presenterade en handlingsplan för att förstärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utskottet finner inte något skäl att föregripa det fortsatta arbetet med denna fråga och avstyrker motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av skattesystemet, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk209 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk253 av (S) och 2012/13:Sk438 av m.fl. (MP) samt 2012/13:Sk207 av (KD) i denna del och 2012/13:Sk241 av (M) i denna del. Ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Ett effektivt skattesystem talar för en strävan mot breda skattebaser och låga skattesatser inom ramen för bibehållna skatteintäkter. Skattesystemet bör även vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Möjligheter att skjuta upp beskattning och flytta inkomster (beskattning) mellan olika inkomstslag bör motverkas. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den offentliga välfärden samt att verka utjämnande och mellan grupper. En värdeburen tillväxt behövs för att få mer resurser att fördela. En växande befolkning och ändrad åldersstruktur påverkar tillväxten. Det både skapar och använder resurser. Skattesystemets design och skatteuppbörden framstår som allt viktigare instrument för den ekonomiska politiken. Vi ser ut över ett där ineffektiva skattesystem och bristfällig skatteuppbörd försätter stater i kris. Kriserna skapas inte av för mycket välfärd i sig, utan av att det självklara sambandet mellan välfärd och skatteuppbörd separerats. Även den borgerliga regeringen har brutit detta samband. Delvis ofinansierade och föga jobbskapande skattesänkningar har genomförts. Den föreslagna bolagsskattesänkningen kostar och är inte fullt finansierad, utan regeringen lånar till skattesänkningen. Den prognostiserade BNP-tillväxten har tagits som utgångspunkt för utrymmen för skattesänkningar, inte beräkningar av de långsiktiga behoven. Det har gått den omfattande skatteutredningen och skatteuppgörelsen 1990/91 mellan Socialdemokraterna och liberalerna vilken senare också fått stöd av . Det behövs nu en ny, bred och parlamentariskt sammansatt skatteutredning. Det är viktigt att översynen blir bred och parlamentarisk. Förutsättningarna är inte att alla partier redan innan översynen måste enas om målen utan att översynen har som målsättning att gemensamt komma fram till konkreta förslag som sedan kan läggas fram för beslut i . En framkomlig väg för att lösa det politiska dödläget i denna viktiga fråga kan vara att genomföra en inledande probleminventering av det svenska skattesystemet. En sådan inventering skulle även innehålla en beskrivning av utvecklingen i vår omvärld och inte minst beakta de utmaningar som klimatomställningen ställer oss inför. På grundval av denna probleminventering kan sedan en parlamentarisk utredning tillsättas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk233 av och (båda S), 2012/13:Sk267 av m.fl. (S), 2012/13:Sk406 av och (båda S) och 2012/13:Sk408 av (S) samt 2012/13:Sk207 av (KD) i denna del, 2012/13:Sk214 av (SD), 2012/13:Sk222 av (M), 2012/13:Sk234 av (FP), 2012/13:Sk241 av (M) i denna del, 2012/13:Sk273 av (S), 2012/13:Sk281 av (M), 2012/13:Sk312 av (M), 2012/13:Sk314 av (M), 2012/13:Sk323 av (SD), 2012/13:Sk344 av (M), 2012/13:Sk356 av (M), 2012/13:Sk357 av och (båda M), 2012/13:Sk376 av och (båda C), 2012/13:Sk389 av (S), 2012/13:Sk392 av (M), 2012/13:Sk422 av (M), 2012/13:Sk431 av i (M), 2012/13:Sk436 av och (båda MP), 2012/13:C208 av (SD) yrkande 1 och 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 12. I har vi satt en ära i vår jämlikhet och den jämlikheten uppnår man bl.a. genom så rättvisa och väl genomtänkta regler som möjligt. Något som går i rakt motsatt riktning är våra nuvarande beskattningsregler för pensionärernas skatt. får man en sänkning av sin tidigare inkomst när man går i pension då staten beskattar dessa människor hårdare än när de hade ett arbete. Detta är inte ett bra sätt att behandla människor och det bidrar också till att skillnaderna mellan människor ökar. Alliansregeringens politik har helt fel inriktning. Pension är inget bidrag, det är uppskjuten lön. Det har funnits en pensionsöverenskommelse som beslutades i av fem partier; det var ett viktigt beslut som helt plötsligt rivits upp genom dessa skatteregler. Det är en viktig princip att olika inkomstslag ska beskattas lika. Vad vi nu har anfört om skattepolitikens inriktning och grundläggande principer för skattesystemet bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna Sk233, Sk267, Sk406 och Sk408. Övriga motionsyrkanden på området bör avslås av . Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk214 av (SD), 2012/13:C208 av (SD) yrkande 1 och 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 12 och 2012/13:Sk207 av (KD) i denna del, 2012/13:Sk222 av (M), 2012/13:Sk233 av och (båda S), 2012/13:Sk234 av (FP), 2012/13:Sk241 av (M) i denna del, 2012/13:Sk267 av m.fl. (S), 2012/13:Sk273 av (S), 2012/13:Sk281 av (M), 2012/13:Sk312 av (M), 2012/13:Sk314 av (M), 2012/13:Sk323 av (SD), 2012/13:Sk344 av (M), 2012/13:Sk356 av (M), 2012/13:Sk357 av och (båda M), 2012/13:Sk376 av och (båda C), 2012/13:Sk389 av (S), 2012/13:Sk392 av (M), 2012/13:Sk406 av och (båda S), 2012/13:Sk408 av (S), 2012/13:Sk422 av (M), 2012/13:Sk431 av i (M) och 2012/13:Sk436 av och (båda MP). Det ska löna sig att arbeta, men det måste också löna sig att ha arbetat. Pension bör behandlas som uppskjuten lön, men så är det inte utan pensionärer betalar högre skatt än löntagare. Att behandla människor som jobbat hårt ett helt liv på detta sätt är inte rimligt. Det är orättvist. är nu enligt en undersökning från PRO ett av få länder i världen där pension beskattas hårdare än lön. Pensionen är ett avstått löneutrymme för tidigare utfört arbete. Avskaffandet av pensionärsskatten handlar enkelt uttryckt om att jämna ut skatteskillnaderna mellan löntagare och pensionärer. Bostadsbristen är betydande på många håll, inte minst i storstadsregionerna. För att lösa de mest akuta problemen vill göra det skattefritt att hyra ut upp till halva bostaden. Den statsfinansiella kostnaden skulle bli liten, och det skulle vara ett lågt pris att betala för att frigöra många bostäder. Mycket talar för att de bostadstillfällen som förslaget genererar skulle uppstå just i storstäderna där vi har störst bostadsbrist. De samhällsekonomiska vinsterna skulle helt enkelt bli stora om vår bostadsyta nyttjades på ett mer effektivt sätt. En bidragande orsak till att många avstår från att hyra ut i andra hand är att det inte lönar sig och att oförutsägbarhet råder om avtalad hyra eftersom hyresgästen kan överklaga och att detta kan resultera i återbetalningsskyldighet. Handelskammaren vill liksom se mer flexibla regler och skattebefrielse vid andrahandsuthyrning. finns ingen väl fungerande marknad för andrahandsuthyrning, där personer som har ett förstahandskontrakt på en hyreslägenhet kan hyra ut sin bostad. Regelverket för andrahandsuthyrning måste ses över i syfte att förbättras och underlätta andrahandsuthyrning. I vårt grannland är det skattefritt att hyra ut av den egna bostaden. Enligt är det möjligt att pröva samma modell i med skattefrihet vid delvis uthyrning av bostad. var emot införandet av det nya personalförsörjningssystemet inom Försvarsmakten, men så länge det är aktuellt ska det optimeras. Det bör därför bl.a. utredas, såväl lämplighetsmässigt som ekonomiskt, om kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält. Pensionsförsäkring m.m., punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk414 av och (båda SD) och 2012/13:Sk213 av (C), 2012/13:Sk226 av (FP), 2012/13:Sk251 av (M), 2012/13:Sk310 av (M) och 2012/13:Sk320 av Skånberg (KD). Reglerna om förmånstagare till pensionsförsäkringar kan ibland få orimliga konsekvenser. En försäkringstagare, vars barn avlidit, kan inte göra sitt barnbarn (barnet till den avlidne) till förmånstagare. Det rimliga vore att pensionsförsäkringen tillfaller dödsboet så att barnbarnet i exemplet ovan jämställs med den avlidnes syskon. Det ovan anförda bör ges regeringen till känna. Personalvårdsförmåner m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T249 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Sk208 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk210 av (KD), 2012/13:Sk225 av och (båda M), 2012/13:Sk236 av (M), 2012/13:Sk334 av (M), 2012/13:Sk371 av och (båda M), 2012/13:Sk428 av (MP) och 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 6. Nästan hälften av alla bilresor i är kortare än . Arbets- och tjänsteresorna utgör ungefär hälften av resorna. Ett sätt att stimulera människor att ställa bilen och ta cykeln till arbetet är att ge en cykel till de anställda. En möjlig åtgärd för att stimulera en sådan utveckling kan vara slopad arbetsgivaravgift och förmånsbeskattning för cykel i de fall där arbetsgivare stimulerar sin personal att ta cykel till arbetsplatsen. Regeringen bör utreda hur arbetsgivare och anställda genom ändrad beskattning kan gynnas för ökad arbetspendling med cykel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förmånsvärde för vissa miljöbilar, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 17. Försäljningen av bilar som kan drivas med förnybara drivmedel har minskat kraftigt. var av alla nya miljöbilar fossildrivna. Av de nya lastbilar som såldes var fossildrivna och av bussarna var fossildrivna. För personbilarna som såldes är siffrorna ännu sämre. Av alla nya miljöbilar var fossildrivna. Regeringen saknar styrmedel för att öka antalet förnybart drivna bilar sedan den avskaffat miljöbilspremien och tagit bort reduktionen av förmånsbeskattningen för etanolbilar. Detta påverkar inte bara de svenska klimatmålen utan också de problem med partikelhalter som finns i de svenska storstäderna och som kritiserats av EU. Tjänstebilsmarknaden är ofta styrande för hur personbilsparken ska se ut . Därför är stimulanser för bilar med lägre klimatpåverkan i tjänstebilssektorn väsentliga. beslutade att ta bort nedsättningen av förmånsvärdet för etanolbilar. Nedsättningen var tidigare av förmånsvärdet. Ett tak på fanns dock. Vi menar att detta är en del av förklaringen till den kraftigt minskade försäljningen av etanolbilar i . Men det påverkar också biltillverkarnas intresse av att ta fram etanolanpassade fordon till den svenska marknaden. Nedsättningen (max ) för gasbilar och ladd-hybridbilar finns kvar. Att ensidigt ta bort nedsättningen för etanol riskerar att ge en för stor belastning på det redan hårt ansatta nätet för fordonsgas. Vi vill i stället ha ett system där nedsättningen av förmånsvärdet för etanoldrivna fordon ingår, men regeringen bör också ta fram en långsiktig plan för hur nedsättningen av förmånsvärdet ska förändras så att systemet blir långsiktigt förutsägbart för bilbranschen och bilköparna. Gåvor och bidrag till ideella ändamål, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 24 och 2012/13:Sk203 av (KD), 2012/13:Sk265 av (KD) yrkande 2, 2012/13:Sk295 av (M), 2012/13:Sk366 av de (M) och 2012/13:Sk386 av och (båda KD). Regeringen har infört att gåvor till ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning ska kunna ge rätt till skattereduktion. Möjligheten till skattereduktion gäller privatpersoners gåvor till organisationer som godkänts av . Att enskilda medborgare, vid sidan av vad samhället gör, bidrar till olika välgörande ändamål är ett välkommet tillskott för många verksamheter. Vår uppfattning är dock att samhällets insatser ska beslutas i demokratisk ordning. Frågan man ska ställa sig är varför vissa medborgare ska bekosta andras skattereduktion? För varje skattekrona som försvinner på grund av en införd avdragsrätt måste allt annat lika andra medborgare betala bortfallet. har uttryckt farhågor om att det kommer att bli svårt att avgöra vilka organisationer som ska godkännas, dvs. vad som ska definieras som hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning. Systemet upplevs också som krångligt av organisationer. Det är något motsägelsefullt i tanken att givaren måste uppmuntras med ett avdrag för att ge sina gåvor. Risken är att vi får en alltmer privatiserad välgörenhet och att offentligt stöd, som vi fattat beslut om i demokratiska forum, till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning, ersätts med privat finansiering via gåvor. Vi socialdemokrater anser därför att skatteavdrag för gåvor ska avskaffas. HUS-avdrag, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk274 av och (båda S), 2012/13:Sk276 av m.fl. (S) och 2012/13:Sk405 av och (båda S) samt 2012/13:Sk206 av (KD), 2012/13:Sk221 av (M), 2012/13:Sk229 av och (båda KD), 2012/13:Sk242 av (KD), 2012/13:Sk245 av (M), 2012/13:Sk257 av (FP), 2012/13:Sk272 av (KD), 2012/13:Sk319 av och (båda C) yrkandena 13, 2012/13:Sk330 av (M), 2012/13:Sk337 av (M), 2012/13:Sk339 av (M), 2012/13:Sk340 av (M), 2012/13:Sk352 av och (båda M), 2012/13:Sk361 av (FP), 2012/13:Sk370 av (M), 2012/13:Sk374 av m.fl. (S), 2012/13:Sk382 av (C), 2012/13:Sk402 av (M), 2012/13:Sk425 av (M), 2012/13:C303 av (MP) yrkande 2, 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14 samt 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 7. Bostadspolitiken är en av de viktiga framtidsfrågorna i . På många håll i är det en enorm bostadsbrist, och speciellt unga har svårt att få en egen bostad. Bostadssegregationen är också ett stort problem på vissa orter, då den har ökat i och mellan bostadsområden. I större städer saknas hyresrätter som har ombildats till bostadsrätter.