bet · H001AU7 · 2013-03-12 00:00:00 — Jag hoppas att utskottsmajoriteten är konsekvent och att man, när man nästa gång träffar representanter för till exempel den samiska, romska, judiska, eller kurdiska gruppen, är beredd att se dem i ögonen och säga att varken de eller deras kultur egentligen existerar eftersom de inte alla tänker och agerar likadant.Med samma logik skulle man också kunna säga att eftersom inte alla som bor i känner till eller delar de värderingar som uttrycks i regeringsformen finns egentligen inte regeringsformen. Åtminstone är den inte så pass relevant att man bör inkludera den i samhällsorienteringen.Herr talman! Vid sidan av förslaget om en utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen föreslår regeringen också en ändring i lagen om den så kallade sfi-bonusen. uppfattning är att den här lagen i stället borde avskaffas helt.Att ta sina skattefinansierade studier på allvar och att som nyanländ i göra vad man kan för att så snabbt som möjligt lära sig svenska anser vi vara en skyldighet och inte en extraordinär inställning som förtjänar en stor bonus som studerande inom andra ämnen inte erbjuds.Även om utvärderingen fortfarande pågår kan man redan nu konstatera att reformen med största sannolikhet inte har haft några avgörande positiva effekter. Precis som förväntat är det nästan uteslutande redan resursstarka elever som ändå hade klarat sig bra som får ta del av bonusen.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga några ord om regeringens analys kring integrationens tillstånd och utveckling. Trots att texten i vissa avseenden är friserad är det uppenbart att inga avgörande förbättringar har skett på området. Snarare är det tvärtom.Trots alla miljarder och trots flera decennier av påhittiga integrationsåtgärder och utlovade revolutionerande lösningar från såväl rödgröna som borgerliga regeringar blir situationen till och med sämre i vissa avseenden.Den enkla förklaringen till det här är att mångkulturalism helt enkelt är en dålig idé och att man envist vägrar att erkänna att invandringens omfattning och karaktär har en enorm inverkan på förutsättningarna att bedriva en lyckosam integrationspolitik.Den enskilt viktigaste åtgärden för förbättrad integration är en övergång till assimilering och en mer ansvarsfull invandringspolitik.Jag beklagar djupt att är det enda parti i den här kammaren som har insett det. Migrationsministern tycks förvisso ha insett att storleken faktiskt spelar roll, men det hjälper inte så mycket när han blir bakbunden och belagd med munkavle av sin egen statsminister.I sitt svar på vårt förslag om en övergång till en mer ansvarsfull invandringspolitik försöker utskottsmajoriteten ge sken av att invandringspolitik i själva verket är ganska normal i ett europeiskt och nordiskt perspektiv. Jag hade kunnat stå här i och rabblat siffror och statistik som visar hur felaktig den bilden är. Men jag nöjer mig med att citera den före detta statssekreteraren som, när han i förklarade varför hade lyckats så dåligt med att få gehör för sina ståndpunkter i förhandlingen om en gemensam migrationspolitik inom EU, sade följande:Alla politiska partier i har varit överens om att vi ska ha en mycket liberal asyl- och migrationslagstiftning. Där skiljer vi oss från i stort sett alla andra medlemsstater i . Effekten blir då att de andra ser oss som lite tokiga extremister. Tillsammans är vi . Vi kan vara födda i , , eller . Till skillnad från föregående talare är jag helt medveten om att det innebär att vi kan vara skära eller mörkbruna. Våra ögon är blå eller bruna. Vi hejar på olika fotbollslag, ber till olika gudar och tittar på olika tv-program. Tillsammans är vi , vi som råkar vara här.Det vi pratar om är att skapa förutsättningar för oss alla, oberoende av födelseort och oberoende av om vi hejar på AIK eller . Det handlar om lika förutsättningar och rättigheter att leva och bo i . Det handlar om rätten till arbete, rätten till utbildning och rätten till bostad. För tillsammans är vi Sverige.Herr talman! Låt mig börja med det lilla som är bra. ställer sig positivt till förslaget att målgruppen för samhällsorientering ska vidgas. Men vi vill se en bredare definition. Samhällsorientering bör erbjudas alla nyanlända enligt likabehandlingsprincipen. Vi föreslår att målgruppen omfattar alla invandrare som fyllt och som antingen är folkbokförda i eller har uppehållstillstånd på minst ett år.Vänsterpartiet anser att invandrare så fort som möjligt ska få möjlighet att delta i samhällsorientering, och det behöver tydliggöras att kommunernas ansvar att erbjuda orientering även gäller för dem som bor på anläggningsboende eller inväntar kommunplacering.En bredare målgrupp för samhällsorientering medför naturligtvis också ökade kostnader för kommunerna. föreslår därför att regeringen i sin vårändringsbudget återkommer med förslag på ekonomiskt stöd.Vänsterpartiet håller med om att huvudansvaret för att rekrytera och motivera deltagande i samhällsorientering bör ligga på kommunerna samt att dessa själva ska kunna välja utförare av utbildningen. Vi tycker att det är viktigt att kommunerna samarbetar med föreningslivet för att nå så många som möjligt i målgruppen och för att anpassa innehållet efter deltagarnas behov. Här kan studieförbunden och andra ideella organisationer spela en viktig roll.Vi har nästan sett konsekvenserna av de nya regeländringarna kring arbetskraftsinvandring, och det är bedrövligt. tycker att det är självklart att denna mycket utsatta grupp också ska inkluderas i samhällsorienteringen. Det är en grupp som riskerar att utnyttjas på arbetsmarknaden, och vi ser ett behov av att betona den delen av samhällsorienteringen som behandlar just arbetsmarknadsfrågor.Det bör anordnas i samarbete med arbetsmarknadens parter. Facklig information om den svenska arbetsmarknadsmodellen, med en fördjupning i frågor kring arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter på svensk arbetsmarknad bör vara en naturlig och självklar del.Herr talman! Människor har väldigt olika förutsättningar att lära. Bland de personer som kommer hit och blir en del av oss i finns det både akademiker och de med kort eller ingen skolgång alls. Utfallet av sfi-bonusen speglar mycket väl de skilda förutsättningarna. Vi ser att de som får bonus är de som har akademisk bakgrund, de som redan är vana vid att ta till sig kunskap på det här sättet och ofta de som dessutom lever tillsammans med någon som redan pratar svenska.För att se till att invandrare med olika förutsättningar och behov så snabbt som möjligt lär sig svenska krävs helt andra insatser än en bonus. Vad som behövs är en bättre individuell anpassning av undervisningen. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med ett förslag med innebörden att sfi-bonusen avskaffas, att vi börjar prata om innehåll i stället.Herr talman! Enligt mening är det staten som ska ha det övergripande ansvaret för att ta emot flyktingar och migranter till . Flyktingmottagandet ska ha en tydlig nationell styrning och tillräcklig statlig finansiering. Däremot menar vi att det är kommunerna som ska stå för genomförandet av introduktionen, mot bra ersättning från staten. Det är i landets kommuner de nyanlända ska bo, verka och bygga sig en framtid.Därför ska kommunerna enligt vårt förslag ha en tydlig roll i utförandet av introduktion och mottagande. Vilka krav detta ställer på kommunerna i praktiken måste tydliggöras och fastställas i en särskild förordning, där det bland annat ska framgå att kommunerna är skyldiga att behandla alla lika oavsett ekonomisk ställning. Ansvarsfördelningen och skyldigheten för alla inblandade aktörer och individer ska vara tydliga och uttryckliga. Individerna ska ha möjlighet att göra tydliga, fria och rationella val.Herr talman! Etableringsreformen, som vi pratar om , infördes och har omfattat ca 10 000 personer. Bland annat innebär reformen att Arbetsförmedlingen har tagit över ansvaret för att underlätta och skynda på nyanlända invandrares etablering i arbetslivet och att så kallade etableringslotsar har fått i uppdrag att hjälpa nyanlända att snabbare komma in på arbetsmarknaden.Det är ännu ett försök från regeringen att leka affär på så många områden som möjligt. Reformen har fått omfattande kritik. presenterade Statskontoret en utredning av reformen.Vänsterpartiet instämmer i flera av Statskontorets slutsatser. Vi tycker att de berörda myndigheterna - Arbetsförmedlingen, , och - samt kommuner och landsting verkligen behöver förstärka samordningen av sina insatser. Vi tycker att nyanlända invandrare som saknar person- eller samordningsnummer ska kunna få en etableringsplan av Arbetsförmedlingen och att landstingen ska få ett tydligare uppdrag, så att de nyanländas förmåga och möjligheter kan utredas mycket snabbare.Vänsterpartiet anser att nyanlända ska kunna få ersättning för sitt deltagande i aktiviteter i etableringsplanen i förskott, för att kunna betala löpande utgifter. Det är praktiska, basala saker. Vi anser även att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet och bostadsbrist. Det rör oss alla. Bristen på mindre hyresrätter utgör ett stort hinder för nyanlända att etablera sig. Vi ser en marknad forma sig som är helt orimlig, där människor inhyses i bostäder som inte är skäliga för någon av oss.Med detta, herr talman, ställer jag mig bakom samtliga yrkanden, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3 och 5 och påminner återigen om att det är vi tillsammans som är , oberoende av vilket lag vi hejar på eller var vi är födda. I detta betänkande behandlas propositionen Utvidgad målgrupp för samhällsorientering. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 31 motionsyrkanden om integration från den allmänna motionstiden i höstas.I propositionen föreslås en ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Enligt den föreslagna lagen ska kommunerna vara skyldiga att erbjuda samhällsorientering för vissa nyanlända som inte inkluderas i målgruppen i lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förslaget rör främst anhöriginvandrare som är skrivna i en kommun och som har fyllt 18 men inte . I propositionen föreslås också en följdändring i tidigare lag om vissa kommunala befogenheter som innebär att det ska vara möjligt för kommunerna att samverka med varandra om samhällsorientering även när det gäller den utvidgade målgruppen.Propositionen innehåller även ett förslag till ändring i lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning för svenska för invandrare. Förslaget innebär att beteckningen på betygskravet för att få sfi-bonus anpassas så att den överensstämmer med den nya skollagen. Därutöver innehåller propositionen ett fördjupat kunskapsunderlag som syftar till att redovisa och analysera tillståndet och utvecklingen av integrationen.Herr talman! Vi har viktiga utmaningar framför oss på integrationsområdet. Vi välkomnar regeringens förslag till ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända. Det är ändringar som innebär en förbättrad och bredare samhällsorientering. Vi vill ge människor som kommer till bästa möjliga förutsättningar att komma in i det svenska samhället.Etableringsreformen, som infördes , kräver att samhällsorientering sker. Det ställer krav på kommunerna, som därmed ibland kan behöva samverka med andra för att eventuellt kunna köpa tjänster. Arbetsförmedlingen är som bekant den samordnande myndigheten, och det är kommunerna som ska se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering.I dag är det enbart nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen som har rätt till samhällsorientering. Utskottet har ställt sig positivt till att målgruppen för samhällsorienteringen nu utvidgas. Att detta även regleras i lag är välkommet.Enligt den föreslagna lagen kommer vi närmare målet. Den är ett ytterligare steg som tas för att vi ska få en mer effektiv och bra integrering. Det gynnar alla: individerna, familjerna och samhället i stort.Syftet med samhällsorientering primärt är att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet, med den värdegrund som regeringsformen och våra grundlagar ger uttryck för. Det handlar om kunskaper om hur det svenska samhället fungerar, de krav som ställs och de möjligheter som finns i vårt land.För oss handlar det om att samhällsorientering ska vara ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration. Det är därför angeläget att fler nyanlända invandrare nu får möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället.För många anhöriginvandrare kan samhällsorienteringen bidra med viktig kunskap om nyanländas rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. Samhällsorientering kan bidra till att den nyanlände snabbare kan etablera sig i samhället. På så sätt sänker vi också trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden och i den gemenskap som ett arbete ger möjlighet till. Man får möjligheter till en egen försörjning.Vi delar regeringens uppfattning att samhällsorienteringen i första hand bör utvidgas till att omfatta de nyanlända som har för avsikt att etablera sig i och som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Därför bör samhällsorientering erbjudas invandrare som kommer till i egenskap av anhöriga. Dessa personer tillhör den grupp som har störst behov och nytta av densamma. Gemensamt för anhöriginvandrare är i många fall att de saknar en naturlig koppling till arbetsmarknaden och att deras sociala nätverk ofta är nära sammankopplat med anknytningspersonen.Herr talman! I de tre följdmotioner som har väckts med anledning av propositionen skriver oppositionspartierna Socialdemokraterna, och även att en utökad samhällsorientering är bra men att samhällsorienteringen bör utvidgas ytterligare.Dessa krav har också framförts här från talarstolen . Vi känner igen kraven på mer till allt och alla. Det hör vi ofta från inte minst Socialdemokraterna. politik på detta område är väl känd. Det är inte oväntat att de vill ha en, som de skriver, samhällsorientering i assimilationsfrämjande syfte. Företrädare för Socialdemokraterna, anser att en utvidgad målgrupp för samhällsorientering också bör omfatta arbetskraftsinvandrare och medborgare som tillhör det europeiska samarbetet eller kommer från . Det finns således partier som önskar att samhällsorienteringen ska omfatta alla. Vi har valt att se annorlunda på detta. Staten, kommunerna och andra aktörer ska göra insatser där de behövs allra mest och där de gör mest nytta. Det finns grupper som vi anser har bättre förutsättningar och därför inte är i samma behov av samhällsorientering. Först och främst har vi en grupp som har lyckats etablera sig mer än väl i arbetslivet, vilket är målet för Alliansens politik, och det är arbetskraftsinvandrare. Denna grupp har redan arbete i och har därför uppnått ett viktigt syfte med samhällsorienteringen. Denna grupp kan givetvis också behöva samhällsorientering. Men har gruppen via sitt arbete möjligheter att skaffa sig sociala kontaktnät och därmed etablera sig snabbare även i samhällslivet. En annan grupp är invandrare med medborgarskap i andra europeiska länder inom EES-samarbetet eller . De har ofta en högre sysselsättningsgrad och en lägre arbetslöshet än tredjelandsmedborgare. Med andra ord har denna grupp egentligen inte några nämnvärda svårigheter att etablera sig. Vi har gäststuderande, vi har forskare och deras familjemedlemmar. Dessa personer är oftast i vårt land . Vi har personer, vilket diskuterades här tidigare, där åldern är orsaken till att vi sätter en gräns. Oppositionen vill utvidga denna grupp. Det handlar om personer och under . Förvisso är det så att nyanlända personer också kan behöva stöd och information för att bli delaktiga i samhällslivet och inte riskera att isoleras. Men vi är av den uppfattningen att det är fokus på individer där åtgärderna i första hand leder till en arbetsmarknadsetablering. Slutligen: Visst har vi nyanlända som är och som kommer till oss. Där vet vi att utbildningsinsatserna behövs. Men där finns det kommunala uppföljningsansvaret för att erbjuda studier för dem som inte har slutfört dessa. Därför är vi övertygade om att det är rimligt att utgå från att vi ska klara av detta inom det reguljära utbildningssystemet. En grupp som också nämnts här är personer som bor på ett anläggningsboende och som väntar på kommunplacering. Givetvis är denna grupp också viktig. Men vi anser att denna grupp redan ingår i etableringsinsatserna och därför inte bör ingå i den utvidgade målgruppen. För anhöriginvandrare kan samhällsorientering bidra med viktig kunskap om det praktiska vardagslivet. För dessa nyanlända invandrare kan samhällsorientering bidra med viktig kunskap om den enskildes rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. För dessa nyanlända invandrare kan samhällsorientering vara en viktig insats för att de ska uppnå förutsättningar för att kunna vara delaktiga i samhället och etablera sig på arbetsmarknaden. Tanken är vidare att erbjudandet om samhällsorientering ska komma i gång direkt och upphöra . Kommunernas möjligheter att samverka kan i många fall vara viktiga. Vi menar dock att kommunernas skyldighet inte ska omfatta nyanlända invandrare som går i gymnasieskola eller som är medborgare i ett land som är anslutet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Vi välkomnar att samhällsorienteringen får ett medborgarperspektiv. Vi kan konstatera att detta sammanfaller väl med målet för den svenska integrationspolitiken som beslutade om 2008, nämligen lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. De moment som bör ingå har sin utgångspunkt i den värdegemenskap som grundlagarna ger uttryck för. Propositionen innehåller också ett fördjupat kunskapsunderlag om integration. Av kunskapsunderlaget framgår det att en av de största samhällsutmaningarna är att bekämpa utanförskap som utrikes födda har fastnat i. En av regeringens övergripande prioriteringar är därför att minska utanförskapet genom satsningar på sysselsättning och genom satsningar på utbildning. Statliga insatser som syftar till att skapa en positiv socioekonomisk utveckling i stadsdelar med ett brett utanförskap betonas också. I kunskapsunderlaget betonas även vikten av goda villkor för nyanlända att starta och driva företag. Det ger arbetstillfällen och bidrar till en bättre integration. Det är viktigt att komma ihåg att många nya företag startas av personer med utländsk bakgrund. Det gäller vart femte nytt småföretag. Detta är viktiga frågor. Vi kom in på frågan om deltagande i sfi. Det är viktigt att denna möjlighet finns. Vi måste kombinera sfi med praktik och arbete. Det finns skyldigheter för dem som kommer till vårt land, och skyldigheterna måste tydliggöras. Vi har genomfört reformer på arbetsmarknaden. För att underlätta etableringen är det viktigt att vi har en bra tillväxt och kan ordna nya jobb och förbättra möjligheterna att ge en bra integration. Vi måste också betona människors rörlighet i detta sammanhang. Det är naturligt och i grunden positivt att människor rör sig över gränser. Vi måste också vara en för dem som flyr undan krig och förföljelse. Vi har viktiga utmaningar framför oss. Vi välkomnar regeringens förslag till en ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända som framgår av propositionen. Det är ändringar som innebär en förbättrad och bredare samhällsorientering för människor som kommer till vårt land. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Som jag sade i mitt anförande tycker vi socialdemokrater att det är bra att gruppen för samhällsorientering utökas. Men vi förstår inte riktigt varför regeringen och utskottsmajoriteten inte ser möjligheterna och faktiskt ger fler invandrare som kommer till en chans att under ordnade former få ta del av kunskap om och om hur vårt samhälle fungerar. Det måste faktiskt bara finnas saker att vinna på att man erbjuder samhällsorienteringen bredare. Kommunerna ska tillhandahålla samhällsorienteringen, och det kan inte vara så att till exempel arbetskraftsinvandrarna eller människor är så många och tar så stor plats. Till saken hör att vi också ska komma ihåg att den samhällsorientering som vi talar om och som erbjuds inte är någon lång utbildning. Vi talar om 60 timmars utbildning. Varför anser och inte att till exempel en människa som kommer till som arbetskraftsinvandrare ska kunna få ta del av samhällsorienteringen när den ändå erbjuds i kommunerna? Anser ni verkligen att arbetsgivare, arbetsplatser och arbetskamrater ger den kunskap till arbetskraftsinvandrare som samhällsorienteringen innehåller? Det är viktigt att vi har god kvalitet i mottagandet och att vi förenklar vägen in i det svenska samhället. Här har vi ett ansvar, men den enskilde har också ett ansvar. Det gäller att se till att vi ger bra möjligheter till dem som kommer till vårt land - att de läser svenska och att de får möjlighet att också komma in på arbetsmarknaden. En av de största samhällsutmaningar som vi har är att se till att minska utanförskapet. Här gör regeringen mycket stora insatser för att fler ska kunna få ett jobb och att vi därmed också ska kunna trygga välfärden. Samhällsorienteringen är en viktig del när den nyanlända kommer till vårt land. Det ingår också i etableringsreformen att man ska ha rätt till samhällsorientering, praktik och arbetsförberedande insatser, som det heter. Vi är överens med Socialdemokraterna om att vi behöver ta ett steg och ytterligare utvidga detta så att fler som kommer till vårt land får möjlighet till samhällsorientering. Men jag nämnde tidigare i mitt anförande att det finns grupper som inte har samma behov av att få samhällsorientering. Det kan finnas individuella inslag. Men om man har ett jobb lär man sig mycket på sin arbetsplats. Så är det faktiskt. Om man studerar ska det reguljära utbildningssystemet ta sitt ansvar. Sedan finns det naturligtvis personer som behöver ha en samhällsorientering, och det ligger också på den enskildes ansvar att klara detta. Vi vill ha denna nivå på reformen. Det handlar om dem som kommer hit som anhöriginvandrare och om att vi snabbt ska kunna slussa ut dem i arbetslivet, så att de får känna delaktighet i samhället. Det är det jag tycker är så trist, alltså utskottsmajoritetens och den borgerliga regeringens inställning till samhällsorientering. Man väljer att uteslutande se den som en arbetsmarknadsetablering. Det innebär till exempel att man helt blundar för att till exempel skogsarbetare från eller bärplockare från faktiskt i grund och botten hade behövt en samhällsorientering som var organiserad via kommunerna. Jag ska inte och vill inte raljera, men jag skulle bli jätteglad om kunde berätta för mig vilka arbetsgivare och kanske framför allt vilka arbetsplatser som berättar om de svenska socialförsäkringarna, inklusive arbetslöshetsförsäkringen, och hur de är konstruerade. Vilka arbetsgivare berättar om hur en svensk begravning går till eller hur åsiktsbildningen i samhället - inklusive våra politiska partier, massmedier, föreningar och organisationer - fungerar i ? Tror verkligen själv på att svenska arbetsgivare som tar hit människor från tredjeland som arbetskraftsinvandrare sätter sig ned kring fikabordet och berättar om de faktiskt åtta delar som finns i samhällsorienteringen och som omfattar väldigt mycket information om och det svenska samhället? Det blir för mig obegripligt varför man så aktivt väljer att sätta upp hinder och barriärer för människor när vi vet att till exempel arbetskraftsinvandrare från tredjeland verkligen skulle behöva ha rätt till den samhällsinformation som gavs av kommunerna.