bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter verka i enlighet med den svenska linjen och menar att ett riksdagsuttalande därmed kan besparas. Därmed avstyrker utskottet motion 2012/13:N206 (V) i här aktuella delar. I motion 2012/13:N206 (V) krävs ett tillkännagivande om att regeringen ska rapportera till om utvecklingen inom den internationella handeln och ställningstagande i frågor som rör WTO och andra internationella handelsfrågor. 2009/10:NU13) behandlade utskottet ett likalydande yrkande. I det sammanhanget redogjorde utskottet för den återrapportering som förekommer, bl.a. regeringens löpande information i utskottet inför konkurrenskraftsrådets möten och allmänna rådet, samråd med samt regeringens årliga skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen där en redogörelse över handelspolitiken ingår. Liksom vid det tillfället kan utskottet konstatera att det i olika sammanhang förekommer en löpande och årlig återrapportering till kring utvecklingen på handelsområdet. Kravet i motionen kan enligt utskottets mening därför anses vara tillgodosett och motionen kan således avstyrkas i här aktuell del. I motion 2012/13:N206 (V) förordas ett riksdagsuttalande som innebär att ska verka för att olika internationella handelsavtal ska utformas och utvärderas utifrån FN:s millenniemål om fattigdomsbekämpning. Utskottet vill med anledning av detta yrkande anföra följande. Utvecklingsperspektivet är och bör även framöver vara av särskild betydelse för svenska prioriteringar inom handelspolitiken. Utskottet instämmer i motionärernas beskrivning av att det är ett problem att inte alla kan ta del av globaliseringens fördelar. Därför bör genom handelspolitiska instrument verka för att globaliseringens fördelar även kommer låg- och medelinkomstländer till del. Öppna, enkla och icke-diskriminerande regler för internationell handel är i detta sammanhang viktigt. Som utskottet uttryckt inledningsvis är den svenska linjen att såväl EU som andra industriländer ska erbjuda så generösa marknadstillträden som möjligt för fattiga länder i såväl multilaterala som regionala och bilaterala förhandlingar. Friare handel och bättre integrering av de fattiga länderna i det internationella handelssystemet är viktigt för att bekämpa världsfattigdomen och nå FN:s millenniemål. Utskottet vidhåller dock sin tidigare deklarerade uppfattning, till skillnad från motionärerna, att internationella handelsavtal inte bör utvecklas till att enkom bli ett verktyg för genomförandet av FN:s millenniemål. När det gäller det som sägs i motionen om ett överordnat mål för handelspolitiken anser utskottet att det inte behöver föreligga någon motsättning mellan å ena sidan målet om att handel ska bidra till minskade klyftor, ökad jämställdhet, hållbar utveckling och å andra sidan principen om fri handel. Det finns många exempel på länder som tack vare ökande handel och minskade handelshinder lyft sig ur fattigdom och gått från att vara biståndsmottagare till att bli intressanta exportmarknader. Därmed avstyrks motionen i här aktuella delar. I motion 2012/13:N206 (V) förordas ett riksdagsuttalande om att regeringen ska verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska inkludera en analys av hur avtalet förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Cedawkonventionen. Utskottet har tidigare uttalat vikten av att stödja insatser på det handelspolitiska området av särskild betydelse för ökad jämställdhet (bet. 2009/10:NU13). I det sammanhanget lyfte utskottet fram de tidigare nämnda hållbarhetsmässiga konsekvensanalyserna (s.k. SIA-rapporter). framhöll utskottet dock att bristande jämställdhet i första hand bör angripas med andra åtgärder närmare orsaken till problemet än genom handelsåtgärder, t.ex. genom att förändra strukturer och sociala förhållanden i olika länder som medför bristande jämställdhet. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och vill i detta sammanhang även framhålla arbete med jämställdhetsperspektivet. Därmed avstyrks det här aktuella motionsyrkandet. Övrigt om internationell handel I motion 2012/13:N206 (V) förordas flera riksdagsuttalanden om handelsavtalens utformning. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. Utskottet har i tidigare sammanhang (bet. 2011/12:NU13) framhållit att handelspolitiken ska medverka till att stärka respekten för grundläggande arbetsvillkor och att såväl internationella som regionala och bilaterala handelsavtal bör bidra till att rättighetskonventioner, och andra viktiga vägledande principer och riktlinjer som riktlinjer för multinationella företag och Global Compact genomförs och efterlevs. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det är angeläget att även fortsättningsvis verkar för grundläggande arbetsvillkor men anser inte att bör uppmana regeringen att handelsavtal ska innehålla krav på ratificering av kärnkonventioner eller att regeringen ska verka för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner. Mot bakgrund av det motionärerna framhåller om handelsavtal och miljö- och klimathänsyn samt de eventuella konflikter som kan uppstå mellan handelsavtal och internationella miljökonventioner vill utskottet anföra följande. Utskottet instämmer i vikten av att inkludera ett klimat- och miljöperspektiv i handelspolitiken. Klimat- och miljöhänsyn ingår i de internationella konventioner och bestämmelser som reglerar hållbart eller ansvarsfullt företagande. Utskottet konstaterar att och EU var drivande för att miljöfrågorna fördes in i Doharundan och vill framhålla vikten av att fortsättningsvis driver miljöfrågor inom ramen för WTO såväl som i andra sammanhang. När det gäller respekten för varje enskilt lands rättighet att föra en restriktiv alkoholpolitik med ett folkhälsoperspektiv konstaterar utskottet att det enligt GATS redan finns en sådan möjlighet då de åtgärder som normalt används för att begränsa och minska alkoholkonsumtionen inte omfattas av förhandlingar gällande frihandelsavtal. Vidare kan ett enskilt land välja att helt undanta försäljningen av alkoholhaltiga drycker från avtalet. Utskottet delar uppfattningen att alkohol i huvudsak är en nationell angelägenhet. I motion 2012/13:U237 (MP) förordas tillkännagivanden om FN:s vägledande principer för företag och uppdaterade riktlinjer. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av dessa frågor och menar att dessa vägledande principer och riktlinjer genomsyrar den svenska handelspolitiken. var har varit drivande i att förhandla fram FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, och engagemang i frågan bidrog även till att för företag och mänskliga rättigheter nu också utgör en viktig del av kommissionens nya meddelande om CSR som lades fram . Utskottet välkomnar uppgifterna om att det initierats ett arbete inom i linje med det som efterfrågas i motionen och framhåller vikten av att detta arbete fortgår. Vidare vill utskottet betona att det i alla sammanhang, inte minst inom handelspolitiken, är av vikt att värna de mänskliga rättigheterna. När det gäller kravet i ovan nämnda motion om att , inom EU, ska verka för att respekten för mänskliga rättigheter sätts främst i förhandlingarna kring nytt handelsavtal mellan EU och (), vill utskottet framhålla att EU:s målsättning, som tidigare framgått, är att integrera klausuler om respekt för de mänskliga rättigheterna i samtliga associations- och frihandelsavtal. Detta gäller även i förhandlingarna med GCC. I motion 2012/13:N206 (V) framhålls vidare att ska verka för att det i större utsträckning riktas uppmärksamhet och åtgärder mot korruptionens källa i fall av grov bestickning. Som nämns i det föregående har ratificerat en rad internationella konventioner för att bekämpa korruption, däribland konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden. Genom tillträdet till dessa anti-korruptionskonventioner har en skyldighet att verka för att bekämpa korruption och sprida kunskap om den skada som korruption leder till. Det ligger också i intresse att verka för minskad korruption internationellt, då korruption har stora skadeverkningar på många områden. Utskottet delar givetvis motionärens uppfattning om vikten att bekämpa korruption och instämmer i beskrivningen att korruption tenderar att drabba de fattigaste människorna värst. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att 2012 enhälligt antog en ny reformerad mutbrottslagstiftning där straffansvaret är anpassat till de internationella anti-korruptionskonventionerna. Utskottet vill även framhålla att fastställt en s.k. Näringslivskod som är en svensk kod för gåvor, belöningar och andra förmåner i näringslivet. Utskottet menar att näringslivets självreglering utgör ett viktigt komplement till de straffrättsliga bestämmelserna och ser positivt på att dessa ställer högre krav än de som följer av bestämmelser. Utskottet konstaterar att i sina granskningar av efterlevnad av ovan nämnda konvention riktat kritik mot och uttalat att behöver vidta större ansträngningar för att aktivt övervaka efterlevnaden av anti-korruptionslagstiftningen. Utskottet noterar att den reformerade mutbrottslagstiftningen var på plats först efter det att genomfört sin granskning. Utskottet konstaterar att regeringen följer upp kritiken och att man initierat ett analysarbete på gällande företagsböter och det pågående myndighetsarbetet. Regeringen kommer att avlämna en ny rapport varefter kommer att fatta beslut om eventuell ytterligare granskning. Utskottet kommer att följa detta arbete. När det gäller vad som sägs i motion 2012/13:N206 (V) om att ska verka för att problemet kring begränsningar med s.k. tvångslicensiering får en lösning vill utskottet anföra följande. Utskottet delar uppfattningen att det finns ett stort behov av läkemedel, t.ex. bromsmediciner mot hiv/aids, i länder som inte klarar av att betala det pris som patentbelagda läkemedel betingar. Som utskottet i andra sammanhang påpekat (bet. 2009/10:NU13) både kan och bör tillämpas på ett sätt som stöder WTO-medlemmars, särskilt fattiga länders, rätt att skydda folkhälsan och främja tillgången på läkemedel. Vidare har utskottet i dessa sammanhang framhållit vikten av att stärka det förebyggande arbetet vad gäller sjukdomar som hiv/aids, malaria, tuberkulos och mässlingen, som framför allt drabbar utvecklingsländer, t.ex. genom arbete med frågor som utbildning, forskning, jämställdhet, stärkande av hälsosystem och byggande av infrastruktur. Det är också av vikt att hitta politiska lösningar som inte innebär att patentsystemet undermineras då utvecklingen av läkemedelsprodukter kräver stora investeringar i forskning och utveckling. När det gäller det pågående frihandelsavtalet mellan och ser utskottet positivt på att inom EU verkar för att avtalstexten uttryckligen ska ange att ingenting i avtalet ska försämra möjligheter att främja tillgången till kvalitetssäkrade generiska läkemedel samt att EU i förhandlingarna föreslagit en klausul enligt den linjen. Vidare konstaterar utskottet att kommissionen menar att dataexklusivitet inte kommer att hindra en effektiv användning av en tvångslicens. uppger kommissionen att den är redo att visa flexibilitet i frågan och ta hänsyn till rättsystem. Vid en eventuell konflikt mellan regler och dataexklusivitet å ena sidan och tvångslicensiering å den andra framhåller kommissionen att den senare skulle åsidosätta de förra. I några av de här aktuella motionerna lyfts ytterligare frågor som tidigare behandlats av utskottet, det gäller bl.a. motion 2012/13:N206 (V) om Singaporefrågorna samt demokratiseringen av WTO och motion 2012/13:U327 (V) om och miljöteknik. Dessa motioner kan avslås av med hänvisning till vad utskottet anfört när dessa frågor senast behandlades. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:U237 (MP), 2012/13:U327 (V) och 2012/13:N206 (V) i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svenska exportorgan. Utskottet framhåller att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, ansvarsfullt företagande och den av beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra det arbete som utförs av olika aktörer på detta område, men ser inte något skäl till ett riksdagsuttalande. Vidare avslår motionsyrkanden om statens stöd till företag, export av miljöteknik samt exportförbudet för snus. Utskottet hänvisar bl.a. till olika insatser som görs och ser inget behov av riksdagsuttalanden. avslår även motioner om musikexport och behovet av att motverka olika former av digitala handelshinder. Jämför reservationerna 7 (MP, V), 8 (S), 9 (MP, V), 10 (S, MP, V) och 11 (MP, V). Enligt vad som framhålls i motion 2012/13:N254 av (S) finns det anledning att känna oro över förmåga att hävda sig i den internationella konkurrensen. För att ska kunna öka sina affärsförbindelser föreslår motionären att det kontinuerligt görs översyner av statens stöd till företag och organisationer för att främja handel. Motionären lyfter även fram de sammanslutningar som finns mellan företag för erfarenhetsbyte som något positivt som ska uppmuntras samt efterlyser en ökad samordning mellan olika organisationer för handelsfrämjande. I motion 2012/13:N265 av m.fl. (S) yrkande 9 framhålls att behöver investeringar i ökad produktivitet, förstärkt innovationskraft och global konkurrenskraft. Eftersom rådgivning kan vara det som gör att ett företag vågar bli exportör behövs fler regionala exportrådgivare, menar motionärerna. I motion 2012/13:N311 av m.fl. (S) yrkande 2 framhåller motionärerna de framtida exportmöjligheter som finns inom förnybar energi och energieffektivisering. Efterfrågan på miljöteknik på världsmarknaden beskrivs vara större än någonsin och här finns stora expansionsmöjligheter för svenska företag som befinner sig i framkant. Därför bör regeringen se över behovet av satsningar på miljöteknikbranschen. I motion 2012/13:N319 av (S) betonas vikten av att staten uppmuntrar och stöder företag som är beredda att ta ett ökat ansvar för t.ex. miljön eller sina medarbetares hälsa. Eftersom små företag ofta saknar de resurser som krävs för detta arbete bör regeringen se över möjligheten att stödja de mindre företagens arbete, i synnerhet de som är verksamma på den internationella marknaden, med en eventuell CSR-licensiering. I motion 2012/13:N322 av (S) framhålls behovet av strategiska exportutvecklingsprogram för att ett litet exportberoende land som ska lyckas i den allt tuffare globala konkurrensen. Strategiska exportutvecklingsprogram är enligt motionären framsynta och exportfrämjande och bör därför föreslå regeringen att ta initiativ i frågan. Enligt vad som framförs i motion 2012/13:T341 av (M) finns en rad hinder för att åstadkomma en effektiv europeisk digital inre marknad. Motionären menar att dessa hinder måste motverkas så att handel med varor och tjänster på den digitala marknaden blir en naturlig del av EU:s inre marknad. Med anledning av detta vill motionären att möjligheten för att ta en ledande roll i detta arbete, särskilt inom ramen för EU-samarbetet, ses över. I motion 2012/13:N220 av och (båda MP) påpekas att det av beslutade målet om att alla politikområden, inklusive handelspolitiken, ska främja mänskliga rättigheter och utgå från fattiga människors behov och perspektiv inte har fått genomslag inom det svenska export- och investeringsfrämjandet. bör därför tillkännage för regeringen behovet av en övergripande översyn av export- och investeringsråds verksamhet med syftet att upprätta tydliga människorättskriterier på handelsområdet och säkerställa att främjandet sker i samstämmighet med den beslutande politiken för global utveckling. I motion 2012/13:N333 av och (MP) betonar motionärerna vikten av att företagens arbete med socialt ansvar (CSR) utökas till att även omfatta transportledet. Motionärerna framhåller att det finns en avsaknad av krav på rimliga anställningsvillkor i transportledet. bör därför uppmana regeringen att verka för att företagens CSR-arbete även omfattar transportledet. Detta arbete ska ske genom att ge CSR-ambassadör, vid sekretariatet för Globalt ansvar, tydliga direktiv att driva på företagens arbete med CSR i transportledet (yrkande 1). Vidare bör särskilda åtgärder vidtas för att stödja de företag som har som mål att inkludera transportledet i sitt CSR-arbete (yrkande 2). Slutligen anser motionärerna att genom ett uttalande bör framhålla att endast de företag som aktivt arbetar med CSR även i transportledet ska få del av det statliga exportfrämjandet via och (yrkande 4) Enligt motion 2012/13:N251 av (FP) bör uppmana regeringen att fortsatt driva att exportförbudet för svenskt snus till övriga EU-länder ska hävas. Motionären framhåller att den fria rörligheten av varor är en av EU-samarbetets grundpelare, och att omotiverade exporthinder inte får förekomma. I ljuset av detta och med tanke på att andra muntobaksprodukter får säljas och exporteras mellan länderna i EU framstår regeln om att svensk snus inte får exporteras till övriga EU-länder enligt motionären som märklig. För att fullt ut ta tillvara på musikexporten bör staten enligt motion 2012/13:N282 av (FP) ta fram en gemensam strategi för fortsatta musikexportframgångar i samverkan med berörda branscher. Motionären framhåller att insatser bör koordineras och att satsningarna bör utvärderas och följas kontinuerligt. I motion 2012/13:N285 av Per Åsling och (båda C) betonas vikten av att även fortsättningsvis är ett föredöme för andra länder inom miljöarbetet. Miljöteknikexporten beskrivs som en snabbt expanderande sektor där motionärerna menar att har mycket att bidra med. För att fortsatt ska vara en ledande förebild anser motionärerna att regeringens aktiva politik inom ramen för det internationella miljötekniksamarbetet även, vid sidan av tillväxtländerna, ska omfatta globalt ledande länder. För att säkerställa att följer internationella konventioner och överenskommelser om mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsrätt krävs det enligt motion 2012/13:N203 av (KD) en ökad insyn i den verksamhet som bedrivs av och (yrkande 1). Vidare anser motionären att nämnda exportorgan i sina etiska riktlinjer för rättvis och hållbar utveckling även bör beakta de sociala förhållandena i transportsektorn och transportens miljöpåverkan (yrkande 2). I kommittémotion 2012/13:U206 av m.fl. (V) påminner motionärerna om att bl.a. har riktat kritik mot exportfrämjande verksamhet. Motionärerna poängterar att exportfrämjande aldrig får bidra till att brott mot mänskliga rättigheter begås. Därför bör tydliga kriterier för mänskliga rättigheter tas fram för exportfrämjande och verksamheten behöver bli mer transparent (yrkande 5). I kommittémotion 2012/13:N206 av m.fl. (V) föreslår motionärerna en bred översyn av export- och investeringsfrämjande där tydliga människorättskriterier upprättas för verksamheten. Detta ska ske i samstämmighet med den av beslutade utvecklingspolitiken där målet är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling (yrkande 23). Motionärerna vill även se förtydligade riktlinjer för och där politik för global utveckling och åtaganden rörande mänskliga rättigheter tydligt genomsyrar verksamheterna (yrkande 24). Regeringens åtgärdsprogram för exportvisionen lanserade handelsminister ett program med 40 åtgärdspunkter för att nå visionen om en fördubblad export. Åtgärderna spänner över fem fokusområden: global frihandel, riktade handelsförbättringar mot enskilt strategiska marknader, en öppnare och bättre EU-marknad, en tydligare och mer positiv bild av i världen samt bättre tillvaratagande av expertresurser på hemmaplan. Åtgärderna omfattar åtaganden om agerande inom ramen för WTO och EU, uppdrag till , , Invest , arbete inom och utvecklingen av olika projekt (t.ex. Projekt , Främjandekalendern och Exporttåget). publicerade regeringen en lägesrapport där aktuell status jämte regeringens bedömning av genomförande redovisas för var och en av åtgärdspunkterna. Regeringen bedömer att man har genomfört 26 av åtgärderna medan övriga är pågående. Flertalet av de åtgärder som gäller internationell handel är pågående men det finns även exempel på åtgärder som regeringen bedömer är genomförda, t.ex. arbetet med att genomföra avtalet om offentlig upphandling i WTO och verka för att inkludera fler sektorer och att fler länder, framför allt , ansluter sig till avtalet. Det reviderade avtalet antogs . Bland de, enligt regeringens bedömning, genomförda åtgärderna vad gäller export- och investeringsfrämjande återfinns uppdrag till att föreslå riktade insatser för internationell marknadsföring av affärssektorer på strategiska marknader samt att genomföra riktade exportfrämjande insatser för att underlätta svenska företags handel med de s.k. BRIK-länderna. Vidare nämns uppdrag till och att analysera och föreslå rekommendationer för hur handelspolitiken och främjandet bäst kan utformas mot bakgrund av framväxten av nya ekonomiska centrum. har vidare fått i uppdrag att förstärka den regionala exportrådgivningen tillsammans med extra resurser. Under pågående arbete återfinns en vidareutveckling av Projekt genom att skapa en sammanhållen organisation för företagare med utländsk bakgrund. På uppdrag av har flera aktiviteter genomförts inom nätverket, såsom delegationsresor, workshoppar, seminarier och affärsmatchningar. Vidare uppges att och fortlöpande arbetar med att förbättra kännedomen om deras tjänster, t.ex. genom seminarier, träffar med företag och bankkontor samt särskilda utbildningar för bankernas företagsrådgivare. I betänkandet behandlas ett flertal motioner som rör svenska exportorgan i relation till deras arbete med ansvarsfullt företagande (CSR) och politik för global utveckling. antog propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3) och genom beslut fick en ny samlad politik för global utveckling, med syftet att en rättvis och global utveckling ska genomsyra politikens samtliga områden, såsom handel, jordbruk, miljö, säkerhet och migration. Nedan återges information från regleringsbrev och exportorganens egna beskrivningar av sin verksamhet i relation till dessa frågor. I regleringsbrevet för avseende () har regeringen angett att myndigheten i sin verksamhet ska vidareutveckla arbetet med frågor rörande mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, korruption och frihet på nätet i enlighet med på dessa områden (Common Approaches respektive Bribery and Credits). Myndigheten ska även informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. I detta sammanhang kan även nämnas att i regleringsbrevet för avseende EKN har regeringen angett att myndigheten inom ramen för den egna verksamheten och i samarbetet med andra aktörer ska bidra till genomförandet av politik för global utveckling. Enligt uppgifter på EKN:s webbplats arbetar nämnden aktivt med att ta fram tydligare CSR-riktlinjer inom för exportkrediter. använder man Internationella finansieringsbolagets (IFC) riktlinjer vid utvärderingar av hållbarhetsaspekter vid lånefinansiering i samband med exportaffärer och Protect, Respect and Remedy (skydda, respektera och åtgärda) för att utvärdera företags hänsyn till mänskliga rättigheter. Styrelsen för EKN antog dessutom en ny policy för ansvarsfullt företagande. Enligt denna ska myndigheten främja ansvarsfullt företagande i exportaffärer och i investeringar. Inför garantigivning ska EKN ta hänsyn till miljö, mänskliga rättigheter och arbetsförhållanden. Vidare ska EKN främja hållbar långivning till fattiga länder och motverka korruption. I riktlinjer för för (Business ) för såväl exportfrämjande som investeringsfrämjande verksamhet står att rådets rådgivning till företag och verksamhet i övrigt ska bidra till politik för global utveckling.