bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 6 och 7 och avslå motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 2, 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 3 samt 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 2. Skolbibliotekariens roll, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 2, 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 6 och 7. I propositionen konstateras att flera utvärderingar pekar på att elever i skolor med skolbibliotek med utbildade bibliotekarier har mellan resultat i standardiserade lästest än elever i skolor med sämre biblioteksresurser. Trots det går propositionen inte vidare med förslag. anser att skolbiblioteken är viktiga när det gäller att främja läsandet både i och i vuxenutbildningen. Det är i första hand inte samlingen böcker som skolan har tillgång till som är avgörande utan tillgången till en skolbibliotekarie. För att underlätta elevers lärande behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Därför bör det i skollagen formuleras krav på att alla skolbibliotek också ska ha utbildade bibliotekarier. Genom det blir skolbiblioteken ett forum för eleverna att stärka sin läsning, och de får också möjlighet att med hjälp av bibliotekarien utveckla förmågan att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. Vad som här har anförts om att skolbiblioteken bör ha utbildad personal, bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 2, delvis bifalla motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 2 och 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 3 och avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 6 och 7. Skolbibliotekariens roll, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 6 och 7. En viktig förutsättning för att säkra en god tillgänglighet och en jämbördig kvalitativ ingång till litteratur och läsande för landets unga är att det finns bra skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Vi instämmer därför i förslag om att det i skolförordningen (2011:185) och i gymnasieförordningen (2010:2039) ska införas bestämmelser som anger att huvudmännen ska eftersträva att skolbiblioteken ska vara bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att samtliga skolbibliotek ska vara bemannade med utbildade bibliotekarier. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 2 och delvis bifalla motionerna 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 3 och 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 2 samt avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 6 och 7. Samordning av läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse, punkt 6 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 8. Vi instämmer i regeringens förslag om att ska få i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. I budgetpropositionen ökas Statens kulturråds anslag med för läsfrämjande på nationell nivå. Tyvärr är det svårt att förstå exakt vad dessa medel i praktiken ska användas till. Vår uppfattning är att dessa medel huvudsakligen ska användas för läsfrämjande projekt. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 8. Nationell handlingsplan för läsfrämjande, punkt 7 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 14. Vi föreslår att regeringen tar fram en nationell handlingsplan för läsfrämjande. Alla krafter måste samlas för att genomföra ett Läslyft för . Handlingsplanen ska samordnas av Kungl. i samverkan med och i nära dialog med folkbildningens organisationer, bibliotekshuvudmännen, upphovsmännen samt andra organisationer och aktörer som arbetar med litteratur, läsfrämjande och läsning. Satsningen ska inbegripa såväl barn som vuxna. För att öka utväxlingen på de insatser som görs, bör det tas initiativ för att se hur man ska kunna samla och tillgängliggöra forskningen om såväl barns som vuxnas läsande. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 14. Läsfrämjande insatser, punkt 8 (S, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 1 och 10, 2013/14:Kr249 av och (båda S), 2013/14:Kr252 av (S) och 2013/14:Kr268 av i och (båda S), 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 2. När läsandet minskar och barns och ungas läsförmåga försämras blir skolans kompensatoriska roll allt viktigare. Vi vill att alla barn i ska kunna få hjälp och stöd med sina läxor och att de som lämnar eller riskerar att lämna utan fullständiga betyg ska gå i sommarskola där de får mer undervisningstid med professionella lärare. Vi har också föreslagit ett nytt mål för läsning i : alla elever ska kunna läsa och förstå enklare texter senast i årskurs 1. Eleverna ska få det stöd de behöver för att klara det. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång. Därför ger fokus på läsning möjlighet att vända kunskapsresultaten i skolan. För att förbättra elevernas läsförmåga krävs stora investeringar i skolan. Om vi ska kunna förbättra läskunnigheten i måste satsningar på läsfrämjande och uppsökande åtgärder göras, och frågan måste politiskt prioriteras. Det är angeläget att se över hur behovet av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses på flera sätt, utanför folkbildningens nuvarande anslag, för att öka barns och vuxnas lärande och inte minst förbättra elevers resultat i skolan. Det bör också finnas ett statligt ansvar för att ge inte bara människor med diagnos utan även svaga läsare god tillgång till litteratur och information. Tillgången till lättläst både inom offentliga myndigheter, kommuner och landsting måste därför utvecklas liksom tillgången till lättläst skönlitteratur och lättlästa nyheter och andra skrifter. Det framstår som alltmer angeläget att främja läsning hos såväl barn som vuxna. Vi ser med oro att läsandet minskar. Det råder också stora skillnader i läsvana mellan olika grupper i befolkningen. Läsning leder till ökad förståelse för språket och ger också människor möjlighet att aktivt forma sitt språk. Det är angeläget att se över hur läsfrämjande åtgärder kan öka barns och vuxnas läsande. Vi föreslår därför att de läsfrämjande insatser som svarar för ska stärkas och att insatser med dokumenterat goda resultat ska prioriteras. Bibliotekens roll för att främja läsande bör stärkas och det bör göras särskilda insatser för att främja läsandet bland barn och unga. Vi vill i detta sammanhang lyfta fram alla de viktiga läsfrämjandeprojekt som har genomförts och visat sig fungera och som saknar finansiering på nationell nivå: t.ex. Vägkrogsbiblioteket, Läs för mig pappa och En bok för alla. Vi vill även ge En bok för alla ett förnyat och breddat uppdrag. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 1 och 10, 2013/14:Kr249 (S), 2013/14:Kr252 (S) och 2013/14:Kr268 (S) delvis bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 2 samt avslå motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 2. Läsfrämjande insatser, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 10, 2013/14:Kr249 av och (båda S), 2013/14:Kr252 av (S) och 2013/14:Kr268 av i och (båda S). Skolan har en viktig roll att fylla när det gäller att nå de nationella målen. Skolan har daglig kontakt med barn och unga och även uppgiften att se till att dessa grupper får fullgoda färdigheter i att ta till sig text och uttrycka sig i skrift. Skolan lägger också grunden för den fortsatta läsningen hos vuxna och äldre. innehåller relevanta kursplaner förvisso lämpliga skrivningar om strategier och mycket om problematiseringen kring texter och deras bakgrund. Undertecknad anser dock att det vore lämpligt, möjligen tillsammans med en av framtagen litteratur- och författarkanon, att undervisningen även inkluderar ett läskrav med t.ex. två skönlitterära verk per termin. Bokens innehåll bör givetvis vara anpassat till de olika årskurserna. För detta ändamål borde presentera mål om vilken mängd böcker som det är lämpligt att läsa beroende på vilken årskurs eleven hör till. I sammanhanget bör påpekas att i sin budget har avsatt ytterligare till . Om dessa medel används till t.ex. författarbesök i skolorna kan detta ge synergieffekter med läskravet. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 2 samt avslå motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 1, 2 och 10, 2013/14:Kr249 (S), 2013/14:Kr252 (S) och 2013/14:Kr268 (S). Litteratur- och läsfrämjande på regional och lokal nivå, punkt 9 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 4. Vi har inget att invända mot att pröva att litteratur- och läsfrämjande ingår som ett av de områden som kan tilldelas statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Vi tycker dock det är viktigt att de litterära upphovsmännens organisationer blir involverade i denna process. Vi ser det dock som en prövotid och anser att det ska finnas möjlighet att kontinuerligt utvärdera denna process, och om det visar sig att utfallet inte blir det önskade återgå till nuvarande ordning. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 11 och avslå motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 4. Litteratur- och läsfrämjande på regional och lokal nivå, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 4 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 11. anser att regeringen agerar kontraproduktivt, då den föreslår att pengar ska sättas av för läsfrämjande insatser inom ramen för kultursamverkansmodellen men inte vill öronmärka satsningen. Må så vara att syftet med kultursamverkansmodellen är att tillåta flexibilitet och lokalt ägande, men därmed inte sagt att satsningen för att stärka litteratur- och läsfrämjande på regional och lokal nivå är det. En öronmärkning kan mycket väl strida mot intentionerna med modellen, men är helt i linje med intentionerna med främjandet av läsning och litteratur. För att satsningen ska göra mesta möjliga nytta fordras att varje krona i satsningen verkligen går till läsfrämjande åtgärder. Det är därför angeläget att regeringen, genom fördelningsnyckel eller särskilda anslag, öronmärker pengarna som satsas inom projektet så att de verkligen används till läsfrämjande åtgärder. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 4 och avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 11. Folkbildningens roll, punkt 10 (S, V) av i (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 12 och 13. Regeringen hyllar i ord folkbildningen men underkänner ändå dess fria och oberoende ställning. Regeringen har tidigare urholkat folkbildningsanslaget genom att ta av anslaget för utvärdering av folkbildningen. Man föreslår nu att av folkbildningsanslaget ska öronmärkas för läsfrämjande åtgärder. Dessa medel ska fördelas av i enlighet med förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Denna satsning innebär alltså att folkbildningen i särskild ordning ska ansöka om sina egna pengar. Desto mer absurt ter sig detta förslag då folkbildningen sammantaget använder betydligt mycket mer än för läsfrämjande insatser. En stor del av den folkbildande verksamheten är per definition läsfrämjande, folkbildningen stärker den enskildes förmåga att uttrycka sig, att skriva texter, förstå skeenden och påverka. Därför blir detta bara ett slag i luften. En bättre ordning vore om regeringen tog initiativ till samtal och dialog med folkbildningen om ett gemensamt läslyft. Det är med respekt man bör närma sig den fria och frivilliga folkbildningen, inte genom pekpinnar och administrativa åtgärder. Vi motsätter oss således regeringens förslag att öronmärka av folkbildningsanslaget. Det är också förvånande att regeringen avser att ge Myndigheten för kulturanalys uppdraget att utvärdera kulturverksamheten inom folkbildningen som man inte har några förslag när det gäller utvärdering av hela folkbildningen, t.ex. centrala områden som livslångt lärande och demokrati. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 12 och 13. Folkbibliotekens möjligheter att arbeta aktivt med e-böcker, punkt 11 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 15 och 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 5, 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 6 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 30. Att tillgängliggöra e-böcker via våra folkbibliotek erbjuder en fantastisk möjlighet att bredda och tillgängliggöra läsandet. Detta under förutsättning att frågor som rör upphovsrätt och ersättningar blir lösta. Det finns tecken som tyder på att möjligheten att låna e-böcker på bibliotek har ökat läsandet. Bland nya e-bokslånare finns många pojkar och män. Systemet är dock kostsamt för folkbiblioteken. Folkbiblioteken ska kunna erbjuda både fysiska böcker och e-böcker, men måste den kommersiella e-boksmarknaden få möjlighet att växa. Det finns två perspektiv som det gäller att kunna hantera . Vi vill se en lösning på problemet med att tillgängliggöra e-böcker på folkbiblioteken till en rimlig kostnad för biblioteken och ge en skälig ersättning till upphovsmännen. Vi instämmer i regeringens förslag att Kungl. bör ges i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med syfte att möjliggöra för externa distributörer att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen. Vi tycker det är ett bra förslag att Kommuner och Landsting som bibliotekshuvudmännens samarbetsorganisation träder in som avtalspart gentemot upphovsmännen/rättighetsinnehavarna. Dialog bör föras med organisationer som t.ex. och . Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 15 och avslå motionerna 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 5, 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 6 och 2013/14:N441 (MP) yrkande 30. Folkbibliotekens möjligheter att arbeta aktivt med e-böcker, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 6 och 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 5, 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 15 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 30. E-böcker fyller en funktion i litteraturutbudet som ett viktigt komplement till traditionella böcker. Digitaliseringen av samhället skapar otroligt många möjligheter, och inte minst e-böckerna har en potential att öka litteraturens tillgänglighet. Försäljningen av e-böcker ökar, men så länge varje enskilt lån innebär en kostnad för biblioteken på blir utlåningskostnaderna orimligt höga, vilket hämmar litteraturens spridning och tillgänglighet. Det innebär också en ekonomisk belastning på folkbiblioteken. Detta får den märkliga konsekvensen att ju mer populär litteratur, desto större blir kostnaden för biblioteken. Den måste enligt mening ta initiativ för en hållbar lösning för e-boken i . I har staten gått in och utformat ett digitalt biblioteksavtal. Böcker som publicerats i ska läggas ut fritt på ett digitalt bibliotek. Äldre böcker ska kunna laddas hem och upphovsrättsskyddade verk kommer att finnas för läsning på skärmen. Samtliga norska förlag finns med i det digitala , som drivs av norska Nasjonalbiblioteket. Sammanlagt beräknas digitaliseringsprojektet kosta . För att skapa en hållbar lösning i bör regeringen ta ett initiativ till en bred utredning eller parlamentarisk beredning runt e-boken och framtiden, inte minst bibliotekens roll. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14: Kr8 (MP) yrkande 6 och avslå motionerna 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 5, 2013/14:Kr7 (S) yrkande 15 och 2013/14:N441 (MP) yrkande 30. Folkbibliotekens möjligheter att arbeta aktivt med e-böcker, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 5 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 15, 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 6 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 30. Som framgår av och propositionen är utlåningen och försäljningen av e-böcker något som troligen kommer att öka . Om man bortser från eventuella frågor om blandade verk som kan vara såväl litterära som audiovisuella, torde det stå klart att e-böcker endast är litterära verk som distribueras i en annan form än vanliga böcker. Till detta kommer att distribution och framställning av en e-bok borde vara betydligt lägre än för ett fysiskt exemplar. anser att det är av vikt att folkbiblioteken kan ge så många som möjligt möjligheten att kunna ta del av den tillgängliga litteraturen kostnadsfritt. Det som lägger hinder i vägen är en arkaisk skrivning i upphovsrättslagen som på intet sätt är teknikneutral. Regeringen borde sträva efter att biblioteken inte i onödan belastas med extra kostnader enbart för att en bok levereras till en låntagare elektroniskt. Innehållet i den upplevda texten är ändock detsamma och kostnaderna för förlaget lägre. I första hand anser att överenskommelser borde kunna slutas mellan parterna, men ställer sig inte heller främmande till en förändring av upphovsrättslagen med åtföljande inskränkning i upphovsrätten. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 5 och avslå motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkande 15, 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 6 och 2013/14:N441 (MP) yrkande 30. Nationella minoritetsspråk och teckenspråk m.m., punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Kr272 av de (M), 2013/14:Kr292 av och (båda S), 2013/14:Kr314 av och (båda SD), 2013/14:Kr329 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Kr330 av och (båda SD). vill på olika sätt stärka tillgänglighet och delaktighet för alla grupper i samhället. Det gäller såväl för människor med olika språkkulturell bakgrund som för personer med funktionsnedsättning. För att skapa en långsiktig och hållbar minoritetspolitik är språket en avgörande faktor. Den som förlorar sitt modersmål, också om det enbart gäller att läsa eller skriva det, tappar en viktig del av sin identitet som individ och som del av samhället. Minoritetsspråkens ställning och utveckling är mycket viktig. Såväl lagstiftning som lokala insatser används för att stärka dessa språk. förlorar minoritetsspråken i ställning därför att färre och färre ungdomar kan utveckla kunskaper i sitt modersmål. Ett av skälen till detta kan vara att det saknas bra undervisningsmaterial och bra ungdomslitteratur. Det finns kommuner som därför har gjort vissa insatser för att översätta och utveckla läromedel. Bredvidläsning i form av ungdomslitteratur lyser däremot med sin frånvaro. För att få ungdomar att utveckla kunskaper i minoritetsspråken är det viktigt att det finns litteratur som är bra och intressant ur ungdomarnas perspektiv. För att bevara och utveckla minoritetsspråken behövs särskilda insatser. Regeringens ökade anslag på i budgetpropositionen är inte tillräckligt. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som säkerställer tillgången till ungdomslitteratur på minoritetsspråk respektive teckenspråk. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 5 och avslå motionerna 2013/14:Kr272 (M), 2013/14:Kr292 (S), 2013/14:Kr314 (SD), 2013/14:Kr329 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Kr330 (SD). Nationella minoritetsspråk och teckenspråk m.m., punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr314 av och (båda SD), 2013/14:Kr329 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Kr330 av och (båda SD) och 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:Kr272 av de (M) och 2013/14:Kr292 av och (båda S). Jag finner det anmärkningsvärt att riksdag och regering, trots upprepade påpekanden, valt att ignorera det faktum att språklagen inte garanterar synskadades rätt till det svenska språket i form av punktskrift. Som motiv har angivits att punktskrift inte kan anses vara ett eget språk, vilket i sak är korrekt. Det är dock omöjligt att bortse från att skriften är en del av ett språk, och att synskadades rätt till denna del av det svenska språket inte är skyddad i svensk lagstiftning. Jag föreslår också tillsättning av en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600). Jag menar att det svenska språket bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang. För att försöka komma till rätta med en allt sämre nordisk språkförståelse föreslår jag också att regeringen tillsätter en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr314 (SD), 2013/14:Kr329 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2013/14:Kr330 (SD) samt avslå motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 5, 2013/14:Kr272 (M) och 2013/14:Kr292 (S). Biblioteksersättningen och upphovsmännens villkor, punkt 13 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkandena 3 och 5 samt