bet · H001SoU6 · 2013-02-13 00:00:00 — Regeringen gav , och i uppdrag att ta fram ett förslag till ett nationellt strategidokument för SRHR-området. är huvudansvarig för uppdraget som ska särskilt inriktas på att stärka det förebyggandet arbetet mot oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar. Samråd ska äga rum med berörda myndigheter och organisationer som t.ex. , och Kommuner och Landsting. , och ska bl.a. identifiera formerna för det förebyggande arbetet på olika nivåer, vilka aktörer som finns och vilka roller och ansvar de har samt redogöra för vilka redskap som är möjliga att använda. En lägesrapport ska lämnas och uppdraget ska slutredovisas . fick ett regeringsuppdrag att i samverkan med initiera och ansvara för en nationell samverkansfunktion samt utarbeta en tvärsektoriell handlingsplan för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner samt en övergripande kommunikationsstrategi för området. Arbetet ska knytas ihop med läkemedelsstrategin och patientsäkerhetsstrategin. Arbetet ska redovisas och uppdraget löper . Utskottet konstaterar att och har uppföljnings- och analysuppdrag inom antibiotikaområdet som ska rapporteras . Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So557 (S) yrkande 24 och 2012/13:So253 (MP) yrkande 1 avstyrks. Utskottet ser positivt på regeringens fortsatta internationella engagemang i frågan och det initierade arbetet med att att få till stånd system för utvecklandet av nya antibiotika samt att regeringen kommer att driva på antibiotikaresistensarbetet inom WHO, i enlighet med strategin för samarbete med WHO för 20112015 och dess årliga arbetsplaner. Inte heller i fråga om det internationella arbetet mot antibiotikaresistens bör ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So253 (MP) yrkande 3 och 2012/13:So458 (M) avstyrks. Utskottet noterar socialminister redogörelse för regeringens målinriktade insatser för att bekämpa diskriminering och stigmatisering av personer som lever med hiv/aids. Med detta avstyrker utskottet motion 2012/13:So558 (S) yrkande 6. Utskottet konstaterar att , och har i uppdrag att ta fram ett nationellt strategidokument för SRHR-området och att arbetet särskilt ska inriktas på att stärka det förebyggande arbetet mot oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas och avstyrker motion 2012/13:So587 (MP) yrkandena 1 och 2. Förutsättningar för fysisk aktivitet och bra matvanor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en samlad politik mot övervikt. Regeringen bedömer att fysisk aktivitet och bra matvanor främjar hälsa och förebygger sjukdom. Eftersom många aktörer och sektorer har betydelse för dessa levnadsvanor bör därför åtgärder genomföras inom ett flertal politikområden. I skrivelsen framhåller regeringen att hälsovinsterna av att regelbundet ägna sig åt någon form av fysisk aktivitet är stora. Bra matvanor, i kombination med framför allt fysisk aktivitet, kan förebygga en rad hälsoproblem, t.ex. hjärt-kärlsjukdomar, typ 2-diabetes, stroke, sjukdomar i rörelseorganen, vissa cancerformer och även psykisk ohälsa. Den snabba moderniseringen av samhället, med ökad bilism, mediekonsumtion och mekanisering av produktionen, påverkar förutsättningarna för fysisk aktivitet i vardag och arbetsliv. Dessutom har utvecklingen på livsmedelsområdet inneburit att tillgången till energirik mat har ökat. Detta innebär att det är en större utmaning än tidigare att leva på ett sätt som främjar hälsa och motverkar sjukdom. I motion 2012/13:So511 av Shadiye Heydari och (båda S) begärs ett tillkännagivande om en samlad politik mot övervikt. Motionärerna framhåller att en utredning i syfte att arbeta fram ett övergripande politikområde om övervikt och fetma är angelägen. I utredningen ska alla aspekter belysas, från folkhälsa till hur ett skattesystem främjar mindre övervikt och fetma. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 136) framhåller regeringen att hälsoaspekten bör tas i beaktande inom de många områden som har betydelse för vår hälsa. Med denna utgångspunkt har samordnat en uppmärksamhetsvecka kring matvanor och fysisk aktivitet Ett friskare . Arbetet genomförs som ett samverkansprojekt med syftet att hos allmänheten främja bra matvanor och fysisk aktivitet och deltagande i hälsofrämjande aktiviteter. I arbetet har aktörer från flera olika områden deltagit: centrala statliga myndigheter, kommuner, landsting, frivilligsektorn och den privata sektorn. Genom kontakter mellan länen skapas en stödjande struktur för medverkan på lokal nivå med målet att de aktiviteter som genomförs långsiktigt ska främja hälsa genom bra matvanor och fysisk aktivitet. fick i uppdrag (S2011/8070/FS [delvis]) att samordna en tredje uppmärksamhetsvecka vilken genomfördes . Av uppdraget framgår att ska se till att låta genomföra en oberoende utvärdering av arbetet med uppmärksamhetsveckorna 2010, 2011 och 2012 med syfte att belysa resultat och effekter. Av redovisningen ska utformningen och resultaten för de särskilt utpekade målgrupperna barn och unga, äldre och personer med intellektuella funktionsnedsättningar framgå. Utvärderingen ska överlämnas till . använder utomstående aktörer för genomförandet av utvärderingen, så att den i enlighet med uppdragets formulering blir oberoende. Utskottet noterar det pågående arbetet för att främja bra matvanor och fysisk aktivitet och deltagande i hälsofrämjande aktiviteter. bör inte ta något initiativ på området. Motion 2012/13:So511 (S) avstyrks. Skapa förutsättningar för psykisk hälsa m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om föräldrastöd, nätkurator samt självmord och självskadebeteende. Jämför reservationerna 10 (SD), 11 (S) och 12 (S, MP, V). Psykisk hälsa är en grundläggande beståndsdel både i en människas upplevelse av sin egen hälsa och i den övergripande bilden av befolkningens hälsa. God psykisk hälsa är en ovärderlig tillgång i första hand för den enskildes möjligheter att leva ett gott liv men också, ur ett samhällsperspektiv, för människors möjligheter att bidra till samhällets fortbestånd och utveckling. Enligt regeringens bedömning bör åtgärder som främjar psykisk hälsa och förebygger psykisk ohälsa ha hög prioritet. Hälsoperspektivet behöver integreras som en självklar aspekt att ta hänsyn till inom alla områden som på olika sätt har betydelse för psykisk hälsa och ohälsa i befolkningen. Detta bör särskilt uppmärksammas inom områden som rör barn och unga. Regeringen har gjort omfattande satsningar för att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar i vården och omsorgen av personer med psykisk ohälsa. Hur det arbetet fortsätter och intensifieras framgår av regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa 20122016. Insatser som främjar psykisk hälsa och förebygger psykisk ohälsa återfinns emellertid i hög grad inom andra samhällssektorer än vård och omsorg. Regeringen anser därför att det finns skäl att i skrivelsen redogöra för och ge exempel på insatser som görs inom några av de politikområden som har störst betydelse för den psykiska hälsan i befolkningen och att lyfta fram hälsoperspektivet i dessa områden. Följande områden redovisas i skrivelsen: insatser för att främja psykisk hälsa hos barn och unga insatser för att öka den allmänna kunskapen om psykisk ohälsa och motverka stigmatisering arbetets roll för den psykiska hälsan hälso- och sjukvårdens betydelse för den psykiska hälsan levnadsvanor och psykisk ohälsa missbruk, beroende och psykisk ohälsa psykisk ohälsa bland äldre psykisk ohälsa till följd av våld. Insatser för att främja psykisk hälsa hos barn och unga Föräldrarna har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. För att stärka och utveckla stödet till föräldrar under barnets hela uppväxttid presenterade regeringen Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd en vinst för alla. Strategin syftar till att dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i föräldraskapet, dels utgöra ett praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. Målet är att alla föräldrar ska erbjudas stöd under barnets uppväxt upp till . Med föräldrastöd avses en aktivitet som ger föräldrar kunskap om barns hälsa och barns emotionella, kognitiva och sociala utveckling och som stärker föräldrars sociala nätverk. För att uppnå målet i föräldrastödsstrategin har regeringen för perioden 20092013 avsatt sammanlagt i stimulansmedel till kommuner i syfte att vinna nytt kunnande på området och stimulera det lokala föräldrastödet i enlighet med strategins definition. avsatte regeringen ytterligare för att ge större spridning av föräldrastödjande aktiviteter baserade på kunskaper och erfarenheter som vunnits i strategiarbetet. Pågående projekt inom ramen för strategin ska redovisas . Skolans roll i det hälsofrämjande arbetet är att i första hand undanröja hinder för lärande och utveckling för varje elev. Regeringen har bl.a. genomfört en rad insatser för att stödja skolornas arbete med elevernas kunskapsutveckling och att tidigt upptäcka elever som är i behov av särskilt stöd. Regeringen har i samarbete med Kommuner och Landsting genomfört särskilda satsningar för att förbättra barns och ungdomars tillgång till vård och stöd vid psykisk ohälsa. enades regeringen och Kommuner och Landsting om en satsning för att utveckla och samordna insatserna för att minska antalet unga med självskadebeteende. Satsningen består av ett handlingsprogram som syftar till att utveckla kunskapen om och vården av unga med självskadebeteende. Målsättningen med handlingsprogrammet är att förebygga självskadebeteenden och skapa ett bättre tidigt omhändertagande genom att skapa en struktur som bättre tillgodoser dessa personers behov av vård och på så sätt minska antalet unga med självskadebeteende. Att vara arbetslös ökar risken för psykisk ohälsa. Inom arbetsmarknadspolitiken genomförs t.ex. satsningar för att få fler unga utan fullständiga grundskole- eller gymnasiebetyg att återuppta studierna och insatser för att höja kvaliteten och aktiviteten i jobbgarantin för unga. Insatser för att öka den allmänna kunskapen om psykisk ohälsa och motverka stigmatisering För att motverka negativa attityder, värderingar och fördomar har Myndigheten för handikappolitisk samordning i uppdrag att bedriva ett befolkningsinriktat kunskaps- och attitydarbete kring psykisk ohälsa. Genom den virtuella ungdomsmottagningen finns möjlighet för ungdomar att få kunskap bl.a. i frågor som rör psykisk hälsa. Ökad kunskap i befolkningen om psykisk ohälsa och psykisk sjukdom kan också ha en självmordsförebyggande effekt. Regeringen har därför tagit initiativ till att i pröva ett självmordsförebyggande program som utvecklats i , The Mental Health First Aid Training and Research Program (MFHA). Syftet är att undanröja de tabun och som självmord och psykisk sjukdom ofta omgärdas av genom en kunskapssatsning riktad till allmänheten, den ideella sektorn och personer som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med människor med psykisk ohälsa eller med personer som är självmordsnära. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa vid genomför på regeringens uppdrag en pilotstudie för att pröva metoden i . Pilotstudien pågår till . ansvarar för utvärderingen. MFHA finns också i en version som är särskilt inriktad på psykisk ohälsa och självmordsproblematik hos barn och unga. Regeringen anser att det, inom ramen för regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa 20122016, finns skäl att även pröva denna version av programmet i . Ett arbete för att på ett bestående sätt främja hälsa och förebygga sjukdom måste vara systematiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt. En viktig uppgift för staten är att verka för en effektiv kunskapsstyrning, dvs. att utveckla, analysera, sammanställa och sprida kunskap om effektiva metoder för att stödja individer som vill förändra sina levnadsvanor och för att främja utvecklingen av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande miljöer. Enligt regeringens bedömning bör folkhälsoarbetet vara kunskapsbaserat för att uppnå en långsiktig förbättring av befolkningens hälsa. Det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete som bedrivs på såväl nationell som regional och lokal nivå bör därför söka stöd i såväl forskning som praktisk erfarenhet. Kunskap om vad som är tillämpbart och praktiskt möjligt att genomföra är av stor betydelse. Kunskapen om effektiva åtgärder bör öka. I motion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om utvecklat föräldrastöd med särskild inriktning på att lära föräldrar med bakgrund i hederskulturer hur de bör agera för att vara goda föräldrar i enlighet med svenska värderingar. I motion 2011/12:So253 av (KD) begärs ett tillkännagivande om barns och ungas psykiska hälsa och en analys av behovet av lokalt förankrade nätkuratorer. I motion 2011/12:So322 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att tillsammans med berörda myndigheter och organisationer vidta nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med problemet så att kvinnor som skadar sig själva snabbt får vård och behandling. Ett liknande yrkande finns i motion 2012/13:So410 av (M). I kommittémotion 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att det bör tas fram en nationell handlingsplan för att minska dödligheten i självmord i . I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att det bör tas fram ett nationellt program för efterlevande till den som har tagit sitt liv. I motion 2012/13:So330 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en nationell strategi och kommunala handlingsplaner med uttalade mål att förebygga självmord. Motionsyrkanden om självmordsprevention behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor. Utskottet uttalade då följande (s. 26, 1 res. Utskottet vidhåller att samhällets förmåga att förebygga självmord måste förbättras. Ett effektivt självmordspreventivt arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. Ingen människa ska behöva hamna i en situation där den enda utvägen upplevs vara att ta sitt liv. Utskottet noterar att slutbetänkande ännu bereds inom . Detta arbete bör inte föregripas. Vidare pågår inom ett projekt med ett självmordsförebyggande program. Utskottet ser positivt på detta projekt, vilket ska redovisas . Vidare konstaterar utskottet att det i nationella riktlinjer för behandling av depression och ångest (2010) ingår rekommendationer om psykosocialt stöd till efterlevande vid självmord. Mot bakgrund av det pågående arbetet avstyrker utskottet motion []. Av överenskommelsen Stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2013 mellan staten och Kommuner och Landsting framgår att parterna är överens om att Kommuner och Landsting ska beviljas ett statligt stöd på för att med hjälp av it-baserade lösningar utveckla tillgänglighet och kvalitet i hälso- och sjukvårdens och insatser till både barn och unga och personer med omfattande eller komplicerad psykisk ohälsa. Det exakta innehållet i arbetet preciseras då även datum för rapporteringen till regeringen fastställs. Av Överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting om rehabiliteringsgaranti 2013 framgår att målsättningen är att öka invånarnas tillgång till kvalitetssäkrat internetbaserat stöd och behandling och möjliggöra internetbaserad KBT-behandling inom ramen för rehabiliteringsgarantin . Inom ramen för rehabiliteringsgarantin ska betalas ut till Kommuner och Landsting för att stödja en teknisk lösning, en förvaltningsorganisation och förberedelsearbete i berörda landsting. En rapport ska redovisas till och en slutrapport inklusive en ekonomisk redovisning ska överlämnas till () . beviljade 2009 i kommun medel till projektet . "Nätkuratorn" är en socionomutbildad kurator som ska arbeta i cybervärlden där barn och ungdomar finns. Syftet är att öka tillgängligheten till vuxenstöd för barn och ungdomar men också att kunna agera uppsökande i de fall det behövs. Det kan handla om mobbning, hotelser, ryktesspridning och dåliga råd från ungdom till ungdom. När kontakt etablerats slussas, vid behov, ungdomen vidare via föräldrar till lämplig vårdgivare. Enligt regleringsbrevet för för har myndigheten i uppdrag att redovisa statistik över olycksfall bland barn, övergrepp mot barn och skador bland barn till följd av avsiktligt självdestruktiv handling. Rapportering ska lämnas (S2011/11229/VS). Att minska förekomsten av självskadande beteende, självmordsförsök och självmord hos barn och unga är ett av delmålen i regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 20122016. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att klargöra och analysera förutsättningarna för att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord (S 2009:06). presenterade delbetänkandet Första hjälpen i psykisk hälsa (SOU 2010:31) med förslag om att genomföra pilotförsök av självmordsförebyggande utbildningsprogram (S2010/3655/FH). Utredningen överlämnade slutbetänkandet Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och (SOU 2010:45) . Utredningen föreslår att dagens skyldighet för hälso- och sjukvården att göra en händelseanalys vid självmord utmönstras från lex Maria-systemet och att en motsvarande skyldighet införs i en ny lag. Skyldigheten att göra en händelseanalys föreslås gälla även . Därutöver föreslår utredningen att får rätt att genomföra en egen samlad händelseanalys i det fall den avlidne haft kontakt med både hälso- och sjukvården och eller flera verksamheter inom samma sektor och verksamheterna därför gjort var sin händelseanalys av ett och samma självmord. Rapporteringsskyldigheten för respektive verksamhets personal m.fl. ska kompletteras med en underrättelseskyldighet för och polismyndigheterna. Alla självmord som inträffat efter kontakt med hälso- och sjukvården eller föreslås bli föremål för en händelseanalys. Slutbetänkandet har remitterats och bereds inom . I Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom 2010 stöd för styrning och ledning, ingår bl.a. rekommendationer vid självmord och självmordsnära tillstånd. I rekommendationerna ingår att hälso- och sjukvården bör erbjuda psykosocialt stöd till efterlevande vid självmord. Föräldrarna har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. För att stärka och utveckla stödet till föräldrar under barnets hela uppväxttid presenterade regeringen Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd en vinst för alla. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionen 2012/13:A394 (SD) yrkande 27. Utskottet konstaterar att Kommuner och Landsting ska beviljas ett statligt stöd för att med hjälp av it-baserade lösningar utveckla tillgänglighet och kvalitet i hälso- och sjukvårdens och insatser till både barn och unga och personer med omfattande eller komplicerad psykisk ohälsa. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:So253 (KD). Utskottet vidhåller att samhällets förmåga att förebygga självmord måste förbättras. Ett effektivt självmordspreventivt arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. Ingen människa ska behöva hamna i en situation där den enda utvägen upplevs vara att ta sitt liv. Utskottet noterar att slutbetänkande ännu bereds inom . Detta arbete bör inte föregripas. Utskottet erinrar om regeringens satsning för att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar i vården och omsorgen av personer med psykisk ohälsa. beslutade regeringen den fortsatta inriktningen på satsningen i handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 20122016. Att minska förekomsten av självskadande beteende, självmordsförsök och självmord hos barn och unga är ett av delmålen i handlingsplanen. Utskottet noterar också att Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa vid har haft i uppdrag att pröva ett självmordsförebyggande program. Vidare konstaterar utskottet att det i Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom 2010 stöd för styrning och ledning, bl.a. ingår rekommendationer om att hälso- och sjukvården bör erbjuda psykosocialt stöd till efterlevande vid självmord. Utskottet välkomnar att regeringen och Kommuner och Landsting har enats om en satsning för att utveckla och samordna insatserna för att minska antalet unga med självskadebeteende. Satsningen ska slutredovisas . Utskottet noterar även att har i uppdrag att redovisa statistik över olycksfall bland barn, övergrepp mot barn och skador bland barn till följd av avsiktligt självdestruktiv handling. Mot bakgrund av det arbete som pågår avstyrker utskottet motionerna 2011/12:So322 (M), 2012/13:So268 (V) yrkandena 12 och 13, 2012/13:So330 (KD) yrkande 2 och 2012/13:So410 (M). Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:166 till handlingarna. Utskottet anser att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP), 4 (SD) och 5 (V). De motionsyrkanden som är upptagna i bilaga 2 tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken m.m., 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor, 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor, 2011/12:SoU20 Ny ordning för nationella vaccinationsprogram och 2011/12:SoU23 Ändrad könstillhörighet. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för folkhälsan m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So2 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:So2 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi anser att det ur ett folkhälsoperspektiv är angeläget att minska de sociala och ekonomiska klyftor som finns i . Ojämlikhet i ekonomiska resurser bidrar till ojämlikhet i hälsa, och omfördelning av ekonomiska resurser påverkar graden av ojämlikhet i hälsa. En omfördelning av inkomster ökar därmed folkhälsan mätt som genomsnitt. Man vet också från Marmotrapporten och dess uppföljning i att inte bara inkomst och förmögenhet utan även utbildning och samhällsklass har steg-för-steg-samband med hälsa. Regeringen bör utreda frågan och återkomma till med ett förslag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Mål för folkhälsan m.m., punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So2 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi anser att det ur ett folkhälsoperspektiv är angeläget att minska de sociala och ekonomiska klyftor som finns i . Ojämlikhet i ekonomiska resurser bidrar till ojämlikhet i hälsa, och omfördelning av ekonomiska resurser påverkar graden av ojämlikhet i hälsa. En omfördelning av inkomster ökar därmed folkhälsan mätt som genomsnitt.