bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden om att en grundläggande utgångspunkt för EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att skatter primärt är en fråga som ska beslutas nationellt. Vad gäller förslaget om att införa en skatt på finansiella transaktioner noterar utskottet att det är fråga om att införa ett fördjupat samarbete, varför kommissionens ursprungliga förslag om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner inte längre har något syfte. Kommissionen avser därför dra tillbaka förslaget. Utskottet har tidigare, liksom skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet i frågan, motsatt sig kommissionens förslag om att införa en skatt på finansiella transaktioner som en del av EU-budgetens egna medel. Utskottet är överens med regeringen om att egna medel till EU inte ska komma från skatter som lägger fast. Enligt utskottet finns det andra lämpliga åtgärder än en finansiell transaktionsskatt för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. driver exempelvis på för att stabilitetsavgifter och tillhörande stabilitetsfonder ska inrättas både internationellt och inom EU, och har varit vägledande när det gäller att införa stabilitetsavgifter för banker och kreditinstitut. Liksom regeringen anser utskottet att det finns bättre sätt att påverka finanssektorns agerande, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler, än att införa en skatt på finansiella transaktioner. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 14 i motion 2012/13:U12 om en skatt på finansiella transaktioner. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD) och (V). Finansiella stabilitetsmekanismer (SD) (SD) anför: åtaganden i EFSM är en viktig fråga. Skapandet av krismekanismer för att hantera de ökade räntor som mött flera europeiska länder kan ha saknat rättsligt stöd i fördragen. Den finns anledning att ifrågasätta huruvida artikel 122 verkligen gav EU rätt att inrätta EFSM, oavsett om det var villkorat och tillfälligt. Mekanismerna borde inte ha antagits förrän en grundlig juridisk prövning gjorts. borde ha hänskjutit frågan till för en prövning av den rättsliga grunden för EFSM-förordningen. Om detta gjorts hade kunnat komma ifrån sitt borgensåtagande i EFSM. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar bör regeringen driva linjen att EFSM ska avskaffas. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 14. och EMU (SD) (SD) anför: har i enlighet med den nuvarande förordningen och i enlighet med medlemskap i en formell och legal skyldighet att gå med i det tredje steget i EMU och införa euron som valuta. har till skillnad från och inget formellt undantag från detta, varför måste förhålla sig till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje steg. Jag är starkt negativ till att , i en eventuell framtid som euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. För mig är det otänkbart att låta någon annan än det svenska folkets valda företrädare förfoga över stora summor av vad som i grunden är svenska skattepengar. Det rimliga för svensk del är att förhandlar fram ett formellt undantag från att införa euron som valuta. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 15. Skatt på finansiella transaktioner (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), Per (MP) och (V) anför: Vi anser att någon form av beskattning av finanssektorn är önskvärd. Finanskrisen har resulterat i stora kostnader för medborgare och statskassor runt om i världen. är finansbranschen underbeskattad, varför frågan om en bättre beskattning av finanssektorn är viktig även av detta skäl. Vi anser att en bred och helst global skatt på detta område är intressant. Den kan ge avsevärda belopp till budgetar runt om i världen, också i . Vi kan tänka oss att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive stat. Vi anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U12 (S) yrkande 14. Den europeiska terminen för stärkt ekonomisk styrning (SD) (SD) anför: Den europeiska planeringsterminen har utvecklats till ett av de starkaste styrmedel EU har till sitt förfogande för att styra EU-ländernas interna politik. Jag ser med oro på att den här utvecklingen får fortgå och på att fler politikområden plockas in under den europeiska planeringsterminen. Detta sker även under en demokratisk övervakning som endast är en chimär. Enligt mig bör det i första hand undersökas om kan gå ur samarbetet med den europeiska planeringsterminen. Fram till dess bör allt arbete inom ramen för den europeiska planeringsterminen ske med fördjupad dialog med . Framför allt bör de nationella reformprogrammen behandlas av i särskild ordning. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 24. Utvecklingen inom den Europeiska unionen (V) anför: I skrivelsen redogörs bl.a. för det pågående arbetet med att komma till rätta med den finansiella och ekonomiska krisen i EU. Men anledning av detta vill jag framföra följande. Den ekonomiska och finansiella krisen i EU har dels ändrat karaktär, dels skjutits . Det ska inte förväxlas med att krisen eller dess orsaker är borta. Enligt min mening är inte bristande budgetdisciplin orsaken till den ekonomiska krisen, utan i hög grad en konsekvens av densamma. Jag tar avstånd från en utveckling som beskär den nationella beslutanderätten över finanspolitiken i EU. Den överordnade strategin tycks vara att isolera viktiga finans- och penningpolitiska intressen från demokratins krav på öppenhet och ansvarsutkrävande. Priset för denna s.k. krishantering är i stället att krisen blir allt djupare som social, demokratisk och politisk kris. Eurokrisen är en strukturell kris som har sin grund i att valutaunionen låser fast länderna i en gemensam penning- och valutapolitik. Detta har resulterat i privata sparandeobalanser och stora skillnader i konkurrenskraft inom valutaunionen. Därtill har frånvaron av nationella centralbanker som kan garantera ländernas statsskulder kraftigt förvärrat krisen. En balanserad politik för att komma till rätta med obalanserna i valutaunionen borde innebära att man också lägger kraft på att minska överskotten i de nordeuropeiska länderna. Den förda politiken har förlängt och fördjupat den ekonomiska krisen. Politiken har resulterat i minskad tillväxt och ökad arbetslöshet, vilket leder till statsfinansiella problem och nya krav på besparingar. Som ett litet exportberoende land påverkas i högsta grad av den ekonomiska utvecklingen i euroområdet. Krisen visar en brist på demokratisk legitimitet när det gäller EU- och EMU-länderna. Krisen hanteras över huvudet på dem vars liv påtagligt påverkas av de beslut som fattas. I de flesta av de berörda länderna fick medborgarna inte fatta beslut om huruvida de skulle vara med i , men de får nu betala priset. Därför är inte en ökad överstatlighet lösningen. Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen har beslutat att ge justitieutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2012/13:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen och de följdmotioner som har väckts med anledning av skrivelsen i de delar dessa berör justitieutskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde och över motion 2012/13:U12 (S) yrkande 2 som bl.a. handlar om människohandel, narkotika, informationsutbyte vid brottsbekämpning, gränsövervakning och skydd av brottsmisstänktas grundläggande rättigheter. Utskottet uttrycker sin otillfredsställelse över att alla medlemsstater ännu inte har genomfört direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel i sin lagstiftning. Beträffande motionsförslaget om att undanta brottet köp av sexuell tjänst från kravet på dubbel straffbarhet kan utskottet konstatera att det är en fråga som avgörs på nationell nivå. Utskottet framhåller vidare att det är viktigt att det råder balans mellan behovet av att förebygga och bekämpa brott och skyddet av grundläggande rättigheter, rättssäkerhet och den personliga integriteten. Utskottet anser också att det är viktigt att upprätthålla principen om att varje medlemsstat ska ha ansvar för sin egen gränsbevakning. Utskottet, som avstyrker motionsyrkandet, har i övrigt ingenting att anföra i fråga om regeringens skrivelse. I yttrandet finns en avvikande mening (S). I skrivelsen ger regeringen en övergripande beskrivning av EU:s utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt EU:s institutioner . Redogörelsen följer i stort de olika rådskonstellationerna. De frågor som berör justitieutskottet finns främst i del 5 om rådskonstellationen rättsliga och inrikes frågor (RIF) under avsnitt 20 som handlar om polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete. I detta avsnitt redogör regeringen bl.a. för EU:s arbete mot organiserad brottslighet, terrorism, it-brott, människohandel, narkotika samt de åtgärder som vidtagits för att effektivisera gränskontrollen och förvaltningen av . EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. Regeringen framhåller att bevakar att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respekterar den personliga integriteten. Inom området organiserad brottslighet arbetar EU utifrån en särskild policycykel för arbetet mot allvarlig organiserad brottslighet, vilken utgår från EU:s inre säkerhetsstrategi. Inom ramen för policycykeln antas prioriteringar som sedan bryts ned till ett antal operativa projekt med tematiskt eller geografiskt tema. har Den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI) aktivt följt upp genomförandet av dessa projekt. Bland de områden som är aktuella finns åtgärder för att försvaga kriminella grupper, i och utanför EU, som ägnar sig åt människohandel, narkotikasmuggling eller smuggling av och handel med andra olagliga varor. Andra åtgärdsområden är bekämpande av kringresande organiserade kriminella grupper, att minska produktionen och distributionen av syntetiska droger och att intensifiera kampen mot it-brottslighet och kampen mot organiserade kriminella grupper som missbrukar internet. COSI har inlett arbetet med att uppdatera befintliga projektplaner och förbereda en ny policycykel för kommande period. Europol förväntas komma med sin nya flerårsbedömning av hotet från den grova organiserade brottsligheten . Kommissionen presenterade en heltäckande strategi mot människohandel. Strategin fokuserar bl.a. på ett förstärkt förebyggande arbete mot människohandel, mer samordning och samarbete mellan nyckelaktörer och en sammanhållen politik samt ökad kunskap och effektivare åtgärder mot nya trender inom alla former av människohandel. antog slutsatser om strategin. Kommissionen föreslog att ett europeiskt it-brottscenter inrättas vid Europol. Centret ska fungera som ett stöd till medlemsstaterna i deras brottsutredningar och bidra till kapacitetsuppbyggnad bl.a. genom expertkunskap och utbildning. Avsikten är att centrets verksamhet ska starta och centret ska ha uppnått sin fulla kapacitet . välkomnade inrättandet av ett it-brottscentrum vid Europol och anser att ett sådant center är motiverat med tanke på att it-brott ofta är gränsöverskridande och innebär särskilda utmaningar för polisen. Under rubriken för att förebygga och bekämpa brott redogör regeringen bl.a. för genomförandet av det s.k. Prümrådsbeslutet. Av redogörelsen framgår att fick rätt att inleda det automatiserade utbytet av fordonsuppgifter med övriga medlemsstater. väntas rådet besluta om att låta ta emot och översända dna- och fingeravtrycksuppgifter. Vidare redogör regeringen för de pågående förhandlingarna med om ett dataskyddsavtal, genomförandet av EU:s rambeslut om medlemsländernas utbyte av uppgifter ur kriminalregister och det fortsatta arbetet med ett effektiviserat informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter. Kommissionen föreslog en genomgripande reform av . Kommissionen föreslog dels en allmän dataskyddsförordning som ska ersätta det s.k. dataskyddsdirektivet, dels ett nytt direktiv med särregler för det brottsbekämpande området som ska ersätta det s.k. dataskyddsrambeslutet. har subsidiaritetsprövat förslagen och såväl som regeringen anser att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen i de delar som reglerar nationell behandling av personuppgifter som medlemsländernas behöriga myndigheter utför i brottsbekämpande syfte. Av skrivelsen framgår vidare att arbetet med att ta fram en ny EU-strategi mot narkotika har fortsatt. Kommissionen presenterade ett förslag till strategi och rådet antog sluttexten . Strategin ska gälla för perioden 20132020. ska ordförandeskapet presentera ett förslag till handlingsplan med konkreta förslag till operativa åtgärder och lagstiftningsåtgärder. I skrivelsen redogör regeringen för EU:s arbete med att förebygga och bekämpa terrorism. Ett viktigt instrument vid terrorismbekämpning är behandling av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter. EU förhandlar om ett nytt med , och förhandlingar pågår om ett direktiv om användningen av PNR-uppgifter för brottsbekämpande ändamål inom unionen. Regeringen anger att i dessa sammanhang bevakar frågan om balansen mellan å ena sidan behovet av att bekämpa brott och å andra sidan skyddet av den enskildes integritet och dataskydd. Vidare pågår ett arbete med att utveckla förmågan att förebygga, upptäcka och hantera terroristattacker med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Kommissionen fortsatte också förberedelserna med att ta fram ett förslag till en ram för administrativa åtgärder för att förebygga och bekämpa terrorism. har bidragit till kommissionens arbete med att ta fram en förstudie. antog slutsatser som bl.a. handlade om att förbättra ansträngningarna att förebygga terrorism, motverka dess grogrunder och bistå de som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. Beträffande processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade personer antogs direktivet om rätten till information i straffrättsliga förfaranden. Direktivet föreskriver att den som är misstänkt eller tilltalad för brott ska ha rätt till information om sina rättigheter och om brottsanklagelsen. Vidare enades rådet om en allmän inriktning om kommissionens förslag till direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommunicera vid frihetsberövande. har det förts förhandlingar mellan rådet och . När det kommer till och övervakningen av de yttre gränserna redogör regeringen i skrivelsen för de pågående förhandlingarna om förslaget om ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur), utvecklingen och förberedelserna av den andra generationen av Schengens informationssysten (SIS II) och etableringen av Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Vidare redogör regeringen för uppdateringen av gränskodexen och diskussioner i rådet om ett nytt strategidokument för tullsamarbetet. Regeringen redogör också för förhandlingarna om det s.k. lagstiftningspaketet om förvaltning av . Av redogörelsen framgår att rådet nådde en politisk överenskommelse . Därefter har informella diskussioner förts mellan , kommissionen och ordförandeskapet, men förslagen har inte kunnat antas . I kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. (S) yrkande 2 anförs bl.a. följande. bör inom EU verka för att stoppa alla former av människohandel. För att uppnå detta bör samarbetet mellan ländernas polis-, tull- och åklagarmyndigheter förstärkas. Vidare bör sambandet mellan prostitution och människohandel tydliggöras. Kravet på dubbel straffbarhet bör tas bort ur den svenska lagstiftningen och regeringen bör inom EU verka för att köp av sexuella tjänster kriminaliseras i fler medlemsstater. Vidare bör även i fortsättningen vidhålla en restriktiv inställning till narkotika. Snabba och gemensamma profilanalyser av narkotika bör införas för att förhindra att nya syntetiska droger får fäste i . De brottsbekämpande myndigheterna bör få resurser och verktyg för att förbättra sin förmåga att förebygga extremism och terrorism. Motionärerna anser vidare att upprätthållandet av den fria rörligheten för personer är en av de starkaste legitimitetsgrunderna för EU. Ett starkt gränsskydd är en förutsättning för detta, men det får inte innebära att Frontex eller andra EU-organ får avgöra hur medlemsstaterna fördelar sina övervakningsresurser. Det vore inte acceptabelt ur subsidiaritetssynpunkt. Motionärerna anser att det är viktigt att vidmakthålla principen att varje medlemsstat ska ha ansvar för sin egen gränsbevakning. Avslutningsvis anser motionärerna att skyddet av brottsmisstänktas grundläggande rättigheter behöver stärkas. De menar att det är viktigt att står upp för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och driver denna fråga i EU. Vid beredningen av de föregående årens skrivelser om verksamheten i EU (2010/11:JuU6y och 2011/12:JuU7y) har utskottet uttalat att människohandel är en allvarlig kränkning av den enskilda individens människovärde och rätt att få bestämma över sitt liv och sin kropp. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser att insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste präglas av internationell samverkan. Utskottet välkomnar en heltäckande strategi mot människohandel och ser positivt på det arbete som bedrivs på uppdrag av regeringen såväl nationellt som internationellt. I yttrande 2010/11:JuU6y uttryckte utskottet tillfredsställelse över att direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer har antagits. Direktivet skulle ha varit genomfört i medlemsstaternas lagstiftning , men vid tidsfristens utgång är det fortfarande många medlemsstater som ännu inte har genomfört det. Utskottet anser detta vara otillfredsställande och förutsätter att de medlemsstater som ännu inte genomfört direktivet skyndsamt gör det. Beträffande motionsförslaget om att undanta brottet köp av sexuell tjänst från kravet på dubbel straffbarhet kan utskottet konstatera att det är en fråga som avgörs på nationell nivå. Frågan har prövats , senast i betänkande 2012/13:JuU20. När det gäller de brottsbekämpande myndigheternas informationsutbyte på unionsnivå delar utskottet motionärernas uppfattning att det är viktigt att det finns ett fungerande och rättssäkert internationellt regelverk som värnar den enskildes integritet. Det är också viktigt att reglerna är förenliga med principerna om proportionalitet och subsidiaritet. Utskottet noterar att flera av de prioriteringar som görs inom ramen för policycykeln mot allvarlig organiserad brottslighet syftar till att stoppa smuggling av narkotika och andra olagliga varor, att försvaga de organiserade kriminella grupper, i och utanför unionen, som ägnar sig åt smuggling och att minska produktionen och distributionen av syntetiska droger i EU. Utskottet noterar och välkomnar även antagandet av en ny EU-strategi mot narkotika som kommer att ligga till grund för det narkotikapolitiska arbetet . I fråga om terrorismbekämpning anför utskottet följande. Utskottet anser att det är angeläget att verka för en väl avvägd balans mellan behovet av åtgärder för att kunna bekämpa terrorism på ett effektivt sätt och respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt den personliga integriteten. Utskottet noterar att regeringen bevakar dessa aspekter i EU-arbetet. Utskottet anser vidare att det är viktigt att rekryteringen till extremistiska organisationer motverkas och att de som vill hoppa av sådana verksamheter ges stöd. Utskottet ser därför positivt på det arbete som pågår på EU-nivå vad gäller att förebygga terrorism, motverka dess grunder och att hjälpa de som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. Det är viktigt att värna den fria rörligheten för personer och möjligheten att förflytta sig inom unionen utan inre gränskontroller. Ett starkt och väl fungerande yttre gränsskydd är en förutsättning för detta, men precis som motionärerna skriver är det viktigt att vidmakthålla principen att varje medlemsstat ska ha ansvar för sin egen gränsbevakning. Detta är något som utskottet framförde i sitt utlåtande (2011/12:JuU29 s. 7) om förslaget om att inrätta ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur): Utskottet anser att kommissionens förslag om att inrätta Eurosur är så oklart och ofullständigt att det inte med tillräcklig tydlighet framgår att målen för åtgärderna inte kan nås på nationell nivå. Det framgår inte heller att målen för åtgärderna bättre kan uppnås genom att åtgärderna vidtas på unionsnivå. Det faktum att regeringen inte klart har uttalat sin åsikt i subsidiaritetsfrågan bidrar ytterligare till oklarheten. Utskottet menar att regeringen borde ha utrett dessa oklarheter så att kunde ha haft ett fullgott beslutsunderlag. Kommissionens förslag innebär bl.a. att medlemsstaterna ska fördela sina gränsövervakningsresurser i enlighet med effektnivåer som fastställs av Frontex (artikel 14). Enligt förslaget blir det således Frontex som ytterst ska avgöra hur medlemsstaterna ska fördela sina övervakningsresurser. Detta är enligt utskottet en alltför långtgående utökning av Frontex befogenheter, och det är inte acceptabelt ur subsidiaritetssynpunkt. Utskottet anser även att förslaget i de delar det avser de åtgärder som medlemsstaterna ska vidta vid olika effektnivåer (artikel 15) är alltför detaljerat. Målen med dessa åtgärder kan uppnås lika bra om medlemsstaterna ges större utrymme att inom en något vidare ram själva bestämma de närmare åtgärder som ska vidtas. Utskottet anser sammanfattningsvis att kommissionens förslag till och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur), KOM(2011) 873, i dess helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet konstaterar avslutningsvis att regeringen driver frågan om stärkandet av misstänktas och tilltalades processuella rättigheter. Bland annat var det en högprioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU . Utskottet, som avstyrker motionsyrkandet, har i övrigt ingenting att anföra i fråga om regeringens skrivelse. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (MP), (KD), (SD), (S), (V) och (FP). Människohandel, prostitution och narkotika (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (S) och (V) anför: Vi vill att EU ska agera kraftfullt för att sätta stopp för alla former av människohandel. Vi vill därför se ett förstärkt samarbete mellan polis, tull och åklagare i EU. En viktig grund för att bekämpa människohandel för sexuella ändamål är att bekämpa prostitution. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster bekämpas minskar också människohandeln. Sambandet mellan människohandel och prostitution måste därför tydliggöras och erkännas. Vi anser att regeringen bör lyfta fram den svenska sexköpslagen som ett föredöme när det gäller att minska prostitution och att komma åt människohandel för sexuella ändamål. Vidare föreslår vi att kravet på dubbel straffbarhet för sexköp tas bort i svensk lagstiftning så att sexköp i ett annat land ska kunna lagföras i även om det inte är kriminaliserat i det andra landet.