bet · H001MJU10 · 2013-02-28 00:00:00 — 2012/13:MJU10 Landsbygdspolitik m.m. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlas 46 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör bl.a. landsbygdsprogram, svensk livsmedelsproduktion, reformering av EU:s jordbrukspolitik och de areella näringarna. Flertalet motionsyrkanden rör frågor där har delegerat beslutanderätten till regeringen och till de myndigheter som har särskild sakkunskap på området. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen eller att frågan är under utredning. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns nio reservationer och tre särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:MJ221 av (S) och 2012/13:MJ447 av och (båda MP). Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) 2012/13:MJ240 av och (båda S), 2012/13:MJ276 av och (båda S) och 2012/13:MJ454 av (SD). Reservation 3 (S) Reservation 4 (SD) Ökad odling av proteingrödor i 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 5 (S, MP) Åtgärdsplan för minskat oljeberoende inom svensk matförsörjning 2012/13:MJ399 av Per m.fl. (MP). Reservation 6 (S, MP, V) 2012/13:MJ205 av och (båda C), 2012/13:MJ228 av (S) och 2012/13:MJ417 av (KD). Reservation 7 (S) 2012/13:MJ409 av (SD) yrkande 2 och 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Reservation 8 (MP) Reservation 9 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 46 motionsyrkanden om jordbruk och landsbygdens utveckling m.m. från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor som rör landsbygdsprogram, reformering av EU:s jordbrukspolitik, svensk livsmedelsproduktion och de areella näringarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen eller att frågan är under utredning. Av dessa tar 34 yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Verksamheten inom jordbruks- och fiskerinäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamheten inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt naturresurser som brukas utan att förbrukas. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder inom ramen för landsbygdsprogram 20072013. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamheten genom att regler utarbetas och kontroll utövas enligt livsmedelslagen samt att goda matvanor främjas. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och att öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering samt rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Verksamheten inom sameområdet syftar till att verka för en levande samisk kultur, inklusive det samiska språket, byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Området omfattar också anslag under andra utgiftsområden. Landsbygdsdepartementet har samordningsansvaret för frågor som rör samerna. Verksamheten inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna samt om människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Inom utgiftsområdet ingår följande myndigheter: , , och sjukvård, , , () samt vissa verksamheter vid länsstyrelserna och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). redovisas under utgiftsområde 1 . Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska fiskerifonden. En stor del av EU-stöden avser obligatoriska stöd såsom gårdsstöd och intervention. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, i huvudsak nationell finansiering av landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4) Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet beslutade att genomföra en gemensam uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljningen har inriktats på tre delar av programmet, nämligen stöd till mikroföretag, grundläggande tjänster (t.ex. dagligvaruhandel och bredbandsutbyggnad) och stöd till biogasproduktion. Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets och näringsutskottets gemensamma uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen gör följande bedömningar. Landsbygden är en resurs för hela utveckling. Det är viktigt med ett långsiktigt, uthålligt och kontinuerligt arbete för landsbygdsutveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av statens viktigaste verktyg för detta. Det är viktigt med lokalt deltagande och engagemang, regional anpassning och en bred inriktning på landsbygdsprogrammet. Det är bra att staten har en bred syn på landsbygdsutveckling och att insatserna kan se olika ut i olika län. Landsbygdsprogrammet har gjort att landsbygdsfrågor uppmärksammas på olika sätt. Det behövs också i fortsättningen insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Det är viktigt att landsbygdsprogrammet används för att aktivt motverka en negativ utveckling på landsbygden. Landsbygdsprogrammet kan förenklas och antalet åtgärder minskas. Myndigheternas handläggning kan vidareutvecklas och det administrativa krånglet minskas. Det är ännu för tidigt att slå fast vilka resultat som landsbygdsprogrammet har gett. Utifrån de fallstudier som har genomförts upplevs dock resultaten som positiva för landsbygdens utveckling, även om programmet antagligen inte kommer att nå ända fram när det gäller målkriterierna. Det är viktigt att uppmärksamma resultat som inte är enkelt mätbara. Det är viktigt att regeringen redovisar och bedömer landsbygdsprogrammets resultat till . Det är angeläget att landsbygdsprogrammet stöder näringslivets fortsatta utveckling. Mikroföretagsstödet är viktigt för företagsutvecklingen på landsbygden, men det är svårt att peka på kvantifierbara resultat. Det var inledningsvis svårt att få in ansökningar som passade in i stödet till grundläggande tjänster. Omorienteringen mot bredbandsutbyggnad bidrog till ökat intresse. Det är positivt att stödet till biogas har fått en viktig roll i landsbygdsprogrammet. Många län prioriterar biogassatsningen, och intresset för biogasinvesteringar är på uppgång. Biogasstödet är i flera fall avgörande för investeringsbeslut, men det finns problem med lönsamheten. Landsbygdsfrågor är komplexa och breda, varför det finns behov av samverkan och samordning mellan myndigheternas insatser för landsbygden. Det kan vara svårt att få en överblick över de stöd som kan gå till landsbygden. Samordningen mellan de olika stöden till landsbygden måste förbättras. som gränsdragningen mellan åtgärderna ska vara tydlig måste möjligheter till synergieffekter lyftas fram. Det är viktigt med uppföljning och utvärdering av landsbygdsprogrammets resultat. Det är viktigt att de finansiella felen minskar när det gäller beviljade stöd. Det är dyrt att göra fel eftersom det leder till stora återbetalningsbelopp för som förtroendet för denna stödform påverkas. Det är viktigt dels att förenkla ansökningsförfarandet så att risken att den sökande ska göra fel minskar, dels att och länsstyrelserna vidtar åtgärder för att förbättra myndigheternas hantering av stöden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om företagande och konkurrenskraft (S) och om miljöåtgärder i kommande landsbygdsprogram (MP). Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP). I fråga om företagande och konkurrenskraft i kommande landsbygdsprogram anförs i motion 2012/13:MJ221 av (S) att vid sidan av näringslivsfrågor bör miljöperspektivet få en central roll i utvecklingen av det nya landsbygdsprogrammet. En diskussion bör föras om ett nationellt mål för den svenska livsmedelsproduktionen. I motion 2012/13:MJ447 av och (båda MP) anförs att och i samband med en översyn av landsbygdsprogrammet inför perioden 20142020 har föreslagit att ett stort antal miljöåtgärder som finns i det nuvarande landsbygdsprogrammet stryks, t.ex. bidrag till restaurering av slåtterängar och betesmarker. Det skäl som åberopas är att programmet ska bli mindre krångligt och omfattande. Förenklad administration bör emellertid inte vara överordnat andra intressen. och påpekar själva i sitt förslag att förenklingarna leder till att flera miljömål blir svårare att nå. Denna förenkling bör inte genomföras. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 23) anges att regeringen gav i uppdrag att vidare analysera behoven och utformningen av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Uppdraget redovisades som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram. I kommande landsbygdsprogram avser regeringen enligt budgetpropositionen att fortsätta arbetet med att stärka landsbygdens utvecklingskraft, särskilt avseende primärproduktionen och klimat- och miljöprofilen. Primärproduktionen är mycket viktig för landsbygdens näringsliv, och dess konkurrenskraft kommer att vara av hög prioritet i kommande program. Av den kommenterade dagordningen inför jordbruks- och fiskerådet framgår att kommissionen presenterade lagförslag för den framtida inriktningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I förslaget till landsbygdsförordning anges regler för utformningen av medlemsländernas landsbygdsprogram för perioden 20142020. Förslaget har diskuterats ett flertal gånger i rådet. Förslaget om landsbygdsutveckling är omfattande. Förordningen behandlar frågor om jordbrukets och landsbygdsföretagandets konkurrenskraft och hur ett resurssnålt och uthålligt jordbruk ska kunna utformas, bl.a. genom s.k. miljö- och klimatersättningar och ekologiskt jordbruk. I regeringens förslag till svensk ståndpunkt anges att förslaget medför att såväl som andra medlemsstater har betydande möjligheter att välja utformningen av vilka åtgärder och insatser som kommer att ingå i sina program med utgångspunkt i de analyser som varje medlemsstat ska genomföra. Detta tillsammans med krav på medfinansieringen för pelare II och budgeten för pelare II kommer att vara avgörande för vilka satsningar som varje medlemsstat kommer att prioritera. Regeringen anser att förslaget i stort är en bra grund för den framtida politiken för landsbygdsutveckling och kan därför acceptera förslaget till förordning för landsbygdsutveckling även om det finns delar i förordningen där regeringen hade velat se en annan utformning. Det framgår av och 2012:15 Tekniskt underlag Landsbygdsprogram 20142020 att myndigheterna har haft i uppdrag att föreslå åtgärder med bl.a. mål, indikatorer och ersättningsnivåer. Myndigheterna presenterar tillsammans åtgärder och varianter på åtgärder som kan ligga till grund för det nya programmet. Syftet med rapporten är att föreslå åtgärder som kan bidra till EU:s mål för landsbygdspolitiken och målen för det nya svenska landsbygdsprogrammet för åren 20142020. Rapporten innehåller åtgärdsbeskrivningar och tekniska analyser. Bland förslagen finns både åtgärder från dagens program och nya förslag. För några åtgärder finns det olika alternativ. Utgångspunkten har varit att åtgärderna i nästa landsbygdsprogram i stort ska likna dem i nuvarande program för att de som ska söka ska känna igen sig. Man har dock gjort vissa förändringar, som man anser är både positiva och nödvändiga. Myndigheter och sökande har under den nuvarande programperioden varit överens om att landsbygdsprogrammet måste förenklas. I det här förslaget har förenkling varit styrande, och i många fall har åtgärderna gjorts om för att bli enklare. Exempel på förenkling är att det ska vara färre villkor som den sökande ska uppfylla, villkor som är lätta att förstå, mindre dokumentation och lättare att förstå om man har rätt till stöd. Det är också viktigt att minska risken att den sökande oavsiktligt gör fel och får avdrag. och förslag till förenklat landsbygdsprogram 20142020 (rapport 2012:16) är och förslag till ett enklare landsbygdsprogram inför perioden 20142020. Förslaget innehåller ett urval av de åtgärder som presenteras i det tekniska underlaget. Valet av åtgärder är huvudsakligen gjort utifrån regeringens mål om regelförenkling, men kriterierna samhällsekonomisk kostnadseffektivitet, ökad konkurrenskraft för jordbruket i skogsbygd och acceptans för åtgärden hos målgruppen har också använts. Förslaget innebär färre åtgärder än i nuvarande landsbygdsprogram. Denna rapport avslutas med en diskussion om myndigheternas uppdrag att nå mål och införa EU-direktiv i förhållande till det förenklade förslaget. I rapporten konstateras att det inte går att förenkla reglerna och nå alla mål, men och har uppdrag att uppfylla båda dessa. Urvalet av åtgärder påverkar arbetet med exempelvis miljökvalitetsmål, EU-direktiv och förbättrad djurvälfärd, och det konstateras att om landsbygdsprogrammet bara innehåller åtgärderna i det här förslaget måste andra pengar eller andra styrmedel användas för målområden där landsbygdsprogrammet har varit ett viktigt verktyg. Enligt Landsbygdsdepartementet innehåller huvudrapporten förslag till åtgärder som skulle kunna rymmas i kommande landsbygdsprogram. Denna rapport är beställd av regeringen. Förenklingsförslaget har och tagit fram på eget initiativ för att visa på effekten av ett långt gånget förenklingsperspektiv. I arbetet med kommande landsbygdsprogram arbetar departementet med utgångspunkt i huvudrapporten. Det bör noteras att frågan om enskilda åtgärder inte har börjat diskuteras ännu eftersom ännu inte är färdigförhandlat. Det anförda bör i allt väsentligt tillgodose syftet med motionerna 2012/13:MJ221 (S) och 2012/13:MJ447 (MP). Utskottet föreslår att motionerna lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mjölknäringen (S), om livsmedelsforskning (S) och om en målsättning för självförsörjningsgraden inom svenskt jordbruk (SD). Jämför reservationerna 3 (S), 4 (SD) och 5 (S, MP) samt särskilt yttrande 1 (S). De svenska mjölkbönderna har enligt motion 2012/13:MJ240 av och (båda S) en svår ekonomisk situation och pressas av såväl låga mjölkpriser som höga foderpriser. Det finns ett stort överskott av mjölk, och stiger foderpriserna. kan göra mer för att öka de svenska böndernas konkurrenskraft genom att stimulera produktionsutveckling och effektiviseringar, t.ex. genom att använda tillgängliga medel inom EU:s landsbygdsprogram för att stödja effektiviseringar och säkerställa att de satsningar som görs leder till mer konkurrenskraftiga företag. Det svenska mervärdet, där djurskyddet ingår, är en nödvändig konkurrensfördel. I fråga om livsmedelsforskning anförs i motion 2012/13:MJ276 av och (båda S) att den svenska livsmedelsproduktionen bör öka i både volym och värde de kommande tio åren. Svenska livsmedel behöver stärka sin konkurrenskraft på en alltmer konkurrensutsatt marknad. Det kan ske genom ökad kvalitet och breddat sortiment. Jordbruksforskning är en unik kompetens inom biologisk produktion och förvaltning av våra naturresurser. Regeringen bör enligt kommittémotion 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 21 ge i uppdrag att arbeta för stimulans av ökad odling av proteingrödor i . Köttuppfödningen i är beroende av import av soja till foder. har uppmärksamheten riktats mot att odla svenska proteingrödor, t.ex. åkerbönor, vilket ger lantbruket en större lönsamhet och gör det svenska köttet mer hållbart producerat. Det behövs statliga insatser och investeringar för att öka kunskapen om grödorna, utveckla nya grödor och konkret använda landsbygdsprogrammet för att stimulera odling. Enligt motion 2012/13:MJ454 av (SD) saknas politiska mål för den svenska självförsörjningsgraden inom livsmedelsproduktionen. En sådan målsättning bör antas, vilket skulle kunna fungera som en motvikt mot andra politiska mål som driver produktionen utomlands. Av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg. omr. 23) framgår att antalet mjölkkor minskade . minskade antalet mjölkkor med ca 1 600 djur. Ökad produktivitet har dock medfört att mjölkinvägningen inte har minskat i samma omfattning. minskade invägningen från 2 till 2 , vilket motsvarar en minskning på . minskade antalet mjölkföretag . Den genomsnittliga besättningsstorleken för företag med mjölkkor ökade från 52 till 62 mjölkkor . ökade den ytterligare till 65 mjölkkor. Som redovisas i propositionen har de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutvecklingen på jordbruksområdet. Exempel är generella åtgärder för företagen, såsom sänkningen av egenavgifterna, och de specifika åtgärderna för sektorn, t.ex. att handelsgödselskatten tagits bort och att slakteriavgifterna har sänkts. Vidare är förenkling av lagstiftningen för företag verksamma inom de areella näringarna en prioriterad fråga för regeringen. Målsättningen är att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Målet har utvecklats till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. För Landsbygdsdepartementets områden har målet satts till till utgången av 2014 jämfört med situationen 2006. Minskningen ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. För att få god effekt i regelförenklingsarbetet är det viktigt att arbeta med och tillämpningen av detta. Vidare anförs att de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Det är av stor vikt att fortsätta att arbeta för att öka konkurrenskraften i primärproduktionen. Flera åtgärder har vidtagits för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Förbättringen av styrningen och hanteringen av stödverksamheten har lett till både snabbare utbetalningar och säkrare material för jordbrukarna. Eftersom utvecklingen i vissa delar av primärproduktionen är oroväckande avser regeringen att utreda möjligheter och hinder för en framtida livskraftig primärproduktion, dock inte primärt i form av ekonomiskt stöd. Utskottet har fått information om att ett kommittédirektiv nu övervägs inom Landsbygdsdepartementet. tillfördes landsbygdsprogrammet ca , bl.a. på grund av den s.k. hälsokontrollen. De tillförda medlen har använts för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn och bredband. Syftet med visionen det nya matlandet är att skapa bättre förutsättningar för arbete och tillväxt. Det är en vision om att skapa fler jobb genom satsningar på mat- och livsmedelsproduktion samt på mat i kombination med upplevelser. Satsningen det nya matlandet innebär ett helhetsgrepp över flera branscher med målsättningen att skapa 20 000 nya jobb över hela landet till 2020. Utskottet anser i likhet med regeringen att arbetet med visionen bör bidra till att öka medvetenheten om mervärden i svensk mat och svenska måltider och ger förutsättningar för ökad turism. Inom ramen för en särskild satsning utvecklar sin rådgivning till livsmedelsföretag för att underlätta deras tillämpning av livsmedelslagstiftningen. Insatserna riktas främst till små företag eftersom behoven där har bedömts vara som störst. En viktig del i rådgivningen är att stötta arbetet med att ta fram branschriktlinjer. Andra insatser omfattar information till den som vill starta livsmedelsföretag och rådgivning via telefon och webb. I arbetet med en ny jordbruks- och fiskeripolitik är frågan om förenkling högt prioriterad. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet arbetar regeringen i förhandlingarna för förenkling, lika konkurrensvillkor, t.ex. förenkling av tvärvillkor, och en bättre betesmarksdefinition. I den tidigare nämnda kommenterade dagordningen inför jordbruks- och fiskerådet uttalas att regeringen anser att vägledande principer bör vara att överenskommelsen inte ska missgynna svenska bönder och svensk landsbygd och att den ska passa för svenska förhållanden samt att den administrativa bördan ska minimeras. Länsstyrelserna har tagit över kommunernas ansvar som tillsynsmyndigheter enligt djurskyddslagen (1988:534), vilket bör leda till att djurtillsynen blir mer enhetlig över landet (prop. 2007/08:63, bet. 2007/08:MJU17, rskr. 2007/08:234). Länsstyrelsernas djurskyddskontroll finansieras av allmänna medel. Landsbygdsminister fick vid frågestunden en fråga om vad som kan göras för att mjölkproduktionen ska kunna behållas i vårt land. Han svarade då att bonden är viktig för jobb och utveckling i hela landet och att det är viktigt att vi har en jordbruks- och matproduktion i vårt land för att vi ska ha en förädlingsindustri som ger arbetstillfällen. Målsättningen är inte att bara behålla den produktion vi har utan att öka produktionen. Detta bör vara möjligt men bygger självklart på att det finns en marknad för de produkter som produceras. Landsbygdsministern konstaterar att en halv liter buteljerat vatten oftast är dyrare att köpa i en affär än en hel liter högvärdig mat i form av mjölk. Självklart ska administration och regelbördor begränsas, och kostnader för att bedriva denna typ av verksamhet bör begränsas. I de EU-förhandlingar som pågår just nu strävar regeringen efter lika villkor mellan medlemsstaterna inom Europeiska unionen. I de kommande jordbrukspolitiska ställningstagandena kommer vi troligen att få större resurser till den aktiva produktionen. När det gäller djurskyddslagstiftningen finns ett förslag till förändringar i lagstiftningen om hur djur ska hållas. Regeringen har för avsikt att presentera en proposition i frågan för , och den berör självklart även mjölkkor och nötkreatur. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2012/13:MJ240 (S). Utskottet föreslår att motionen lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. I för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) regleringsbrev anges att anslaget 1:25 ska finansiera stöd till samfinansierad forskning och utveckling med för ett produktionsinriktat forskningsprogram för jordbrukets hållbarhet och konkurrenskraft samt hästforskning. Stödet till hästforskning ska omfatta .