bet · H101AU2 · 2013-12-10 00:00:00 — , som är en stödorganisation för personer med psykiska funktionsnedsättningar, driver samarbetsprojekt med ett antal arbetsgivare med s.k. övergångsanställningar. Enkelt uttryckt upprättas ett kontrakt mellan arbetsgivaren och om att ett visst arbete ska utföras. Flera personer delar på jobbet och tar arbetspass efter förmåga och dagsform. Denna form av varsam arbetsträning genom avlönat arbete har visat sig framgångsrik och uppskattad av alla parter. anser att det borde utvidgas till att omfatta fler personer med psykisk funktionsnedsättning. Arbetsförmedlingen bör därför få i uppdrag att tillsammans med intresseorganisationer se över förutsättningarna för att teckna avtal om övergångsanställningar för personer med psykisk funktionsnedsättning enligt Fountain House-modellen, med arbetsgivare över hela landet. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A295 (V) yrkandena 4 och 5 tillstyrks. som en gemensam arbetsmarknad, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP) yrkande 3. De nordiska länderna har valt olika sätt att ta itu med ungdomsarbetslösheten. Att ta del av varandras erfarenheter och samarbeta över landsgränserna är ett avgörande steg för att nå resultat. Ambitionen måste vara att ska fungera som en fullt ut gemensam arbetsmarknad. För att uppnå detta måste vi låta arbetslösa få ta med praktikersättning till ett annat nordiskt land, ändra utbildningsreglerna så att det blir möjligt att studera och få en examen som är godkänd i hela samt förtydliga a-kassereglerna och se till att de tolkas på samma sätt så att ingen hamnar mellan stolarna. Vidare bör det göras en översyn av studiemedels- och föräldrapenningsreglerna. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:U315 (MP) yrkande 3 tillstyrks. Dokumentation vid kommunala arbetsmarknadsinsatser, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A404 av (SD). har av landets kommuner en arbetsmarknadsenhet. Flera miljarder kronor av skattebetalarnas pengar satsas på arbetsmarknadspolitiska åtgärder i regi. Enligt IFAU och , forskare vid på , finns det mycket som tyder på att en majoritet av de kommunala insatserna är i det närmaste verkningslösa. Det är dock inte möjligt att dra några säkra slutsatser i frågan eftersom forskningen på området är mycket bristfällig. Detta beror i sin tur till stor del på att endast en begränsad del av verksamheterna dokumenteras och på att det saknas enhetlighet och systematik i de fall där dokumentation faktiskt sker. Jag anser att det är oerhört viktigt att kunna utvärdera och jämföra effekterna av skattefinansierade insatser, både av instrumentella skäl och av respekt för skattebetalarnas pengar. har tidigare framfört önskemål om införandet av ett lagstadgat krav på samlad och systematisk dokumentation med likvärdiga register, nationell rapportering etc. Ett lagstadgat krav på dokumentation av kommunala arbetsmarknadsinsatser bör införas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A404 (SD) tillstyrks. Anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: är ett bra land. Men någonting håller på att gå sönder. Arbetslösheten har bitit sig fast. De anställda i vården behöver ta hand om allt fler gamla och sjuka. Människor far illa av vinstjakten i välfärden. lovade lägre arbetslöshet och minskat utanförskap. Ambitionen var inte fel. Men verkligheten visar att deras svar på varje samhällsproblem – att sänka skatten och privatisera – inte fungerar. ser de inte längre vad som händer i vårt land. Vi socialdemokrater vill i stället se ett land där vi samlas för att utveckla vår samhällsmodell. Där vi ställer krav på varandra och hjälps åt. Där konkurrenskraft och anständighet går hand i hand. ska vara unikt. Vi ska bo i ett land där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Där unga som saknar arbete får en jobbigare morgon, men ett rikare liv. Därför finns ett mål som är viktigare än alla andra: Alla ska kunna försörja sig genom eget arbete. ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Det kräver mer samarbete och investeringar så att svenska företag kan växa och anställa. Så kan vi bäst ta oss an de stora framtidsutmaningarna, som att minska klimatförändringen och säkra tillväxten i den globala konkurrensen. Med fler jobb får vi också råd med en välfärd att vara stolta över. behöver en ny riktning. Våra prioriteringar är tydliga: Jobben är viktigast. Sedan skolan och välfärden. Mindre klasser och fungerande vård går före fler skattesänkningar. Eftersom riksdagsmajoriteten genom sitt beslut i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi hade önskat avstår vi från ställningstagande i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 14. Socialdemokraternas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Vi anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha ökats med 13 på det sätt som framgår av Socialdemokraternas motion 2013/14:409 yrkande 1 och av nedanstående tabell 7. Tabell 7 Socialdemokraternas förslag till anslag Avvikelse från regeringen (S) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser För oss socialdemokrater är arbetslinjen ett uttryck för en politisk värdering – alla ska göra rätt för sig och kunna känna delaktighet i samhället. Både omställning och trygghet är viktiga delar i den socialdemokratiska arbetslinjen. Det betyder att den som förlorat sitt jobb eller som vill byta arbete ska ha rätt till stöd. Arbetslinjen innehåller också skyldigheter, som att arbeta efter förmåga, aktivt söka jobb och utveckla sin kompetens. Den som är arbetslös ska ha rätt till ersättning när hon eller han söker jobb, men också ha ansvar att byta yrke om så behövs, vidareutbilda sig eller flytta för att få ett jobb. Det är inte genom regeringens politik med fler generella subventioner till företagen som arbetslösheten kan bekämpas utan genom en politik för nya jobb och en konsekvent satsning på människors kompetens. Det handlar om yrkesutbildning och högskoleutbildning för att möta arbetsmarknadens behov, men också om nya utbildningschanser för alla som hamnat långt från arbetsmarknaden. För alla ungdomar som tillåtits misslyckas i skolan krävs rejäla resurser för att de ska få gymnasiekompetens och ett riktigt jobb. En bra arbetslöshetsförsäkring lägger grunden för ordning och reda på arbetsmarknaden och är en viktig beståndsdel i ett modernt välfärdssamhälle. För att fler ska få ett rimligt inkomstskydd vid arbetslöshet föreslår vi att taket i arbetslöshetsförsäkringen höjs från dagens till per dag. Det innebär att den maximala inkomsten som berättigar till 80 procents ersättning höjs från till . Taket sänks med till per dag. Av dem som kvalificerar sig för ersättning ska de flesta ha i ersättning. För att uppnå detta måste vi förutom att höja taket i försäkringen också höja ersättningsnivån för alla till under hela ersättningsperioden. Vi vill utforma en satsning på bristyrken i nära samverkan med det privata näringslivet och andra arbetsgivare. Huvuddelen av utbildningen förväntas ske inom ramen för den arbetsmarknadsutbildning som finns, men vi vill därtill öppna upp mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. På så sätt blir det möjligt att ta större delar av utbildningssystemet i anspråk för en satsning på bristyrkesutbildning. Arbetsförmedlingen ska kunna upphandla platser inom yrkesvux, yrkeshögskola, vuxenutbildning och högskola för att skräddarsy kortare utbildningar som gör att arbetssökande hittar jobb. Vi investerar till sammantaget 6 000 nya platser inom bristyrkesutbildning. Ungdomsarbetslösheten är ett slöseri – både för den som drabbas och för hela . Därför vill vi införa en ungdomsgaranti. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Den som inte tar detta erbjudande förlorar rätten till ersättning. Vi föreslår ett första steg i 90-dagarsgarantin 2014. Unga arbetslösa som inte har avslutat gymnasiet ska göra det. Vi föreslår ett utbildningskontrakt som omfattar 10 000 platser inom komvux, yrkesvux och folkhögskola. Unga arbetslösa med gymnasiekompetens ska få bättre möjlighet att studera vidare efter gymnasiet. Vi föreslår 6 000 platser i högskola och yrkeshögskola inom ramen för 90-dagarsgarantin. Vi avsätter medel för inrättande av 21 000 yrkesintroduktionsjobb i privat och offentlig sektor utöver regeringens förslag, avsedda för långtidsarbetslösa ungdomar. Sammantaget innebär detta första steg i 90-dagarsgarantin minst 37 000 nya jobb och utbildningsplatser – vilket motsvarar alla unga som varit arbetslösa . Kostnaden för offentlig sektor är 2014. Fas 3 är ekonomiskt oansvarigt och ett slöseri med människors tid och handlingskraft. Det finns meningsfulla uppgifter i välfärden och i den ideella sektorn som behöver utföras och som skapar värde i samhället. Det finns en angelägen uppgift att höja boendekvaliteten i miljonprogramsområdena. Därför vill vi 2014 investera i extratjänster – riktiga jobb med riktig lön där den som jobbar får göra riktig nytta. Vi investerar också i , högskola och universitet. De fas 3-deltagare som bedöms kunna komma vidare genom eftergymnasiala studier ges möjlighet att studera med bibehållen ersättning. Vi föreslår dessutom att Arbetsförmedlingen ges mer resurser för att bedriva intensifierad arbetsgivarorienterad förmedlingsverksamhet för att ge deltagare i fas 3 ska få möjlighet att komma vidare på arbetsmarknaden. Vi föreslår att fas 3 avskaffas. I stället vill vi inrätta 20 000 extratjänster inrätta 5 000 nya platser inom intensifierad arbetsförmedling ge möjlighet till deltagare i fas 3 att komma vidare med bibehållen ersättning på 10 000 av de nya platserna inom bristyrkesutbildning, komvux, yrkesvux, yrkeshögskola samt högskola och universitet. Kostnaden för de offentliga finanserna att avskaffa fas 3 är . Regeringen har kraftigt minskat resurser. Resultatet blir att ett företag kan räkna med ett besök högst . Vi menar att det krävs mer resurser till , dels till fler inspektioner, dels för att det ska vara möjligt att förnya olika förordningar. De regionala skyddsombudens verksamhet måste också bli bättre. Därför krävs statligt stöd till avancerad utbildning. Vi vill ge de regionala skyddsombuden ett vidgat uppdrag som innebär att de får rätt att besöka och bygga upp ett strukturerat arbetsmiljöarbete på arbetsplatser där det finns kollektivavtal men där det saknas fackliga medlemmar. Med vårt budgetförslag får 100 miljoner extra i anslag. Anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 1 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . Eftersom riksdagsmajoriteten genom sitt beslut i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från ställningstagande i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha ökats med 5 på det sätt som framgår av motion 2013/14:365 yrkande 1 och av nedanstående tabell 8. Tabell 8 förslag till anslag Avvikelse från regeringen (MP) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ser arbetslösheten som ett samhällsproblem som måste hanteras gemensamt. En ny arbetslinje bör formuleras som bygger på en politik som gynnar framväxten av nya jobb. En sådan arbetslinje bygger på en politik som bidrar till nya jobb och en arbetsmarknad där fler inkluderas men färre slits ut. har en kraftfull politik för att bryta ungdomsarbetslösheten och sätta unga i arbete. Politiken spänner över flera utgiftsområden, eftersom det utöver rena arbetsmarknadsåtgärder handlar om att satsa på skolan, komvux, yrkeshögskola, yrkesutbildningar och företagande samt att förändra skattepolitiken. Sammantaget föreslår ett robust paket med potential att skapa över 50 000 nya jobb och utbildningsplatser till unga. förslag om arbetslivstrygghet kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Förslaget innebär i ett första steg ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen med . Därefter sänks nivån trappstegsvis . Den slutliga nivån läggs över dagens högsta ersättningsnivå. Sammantaget kan det här innebära en höjd ersättning för en normalinkomsttagare med vid tillfällig arbetslöshet. föreslår också att en allmän grundförsäkring vid sjukdom och arbetslöshet för alla utreds. Det bör anslås till förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen. När det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser bör säkerställas att alla unga mellan erbjuds sommarjobb. Sommarjobb ger ungdomar möjlighet till egen försörjning och något meningsfullt att göra när möjligheterna till fritidsaktiviteter minskar . I förlängningen kan sommarjobb bidra till att minska rekryteringen till extrema organisationer och motverka social oro. anslår till detta. Kommunerna ska också kunna sluta avtal med Arbetsförmedlingen om att bilda startcentraler som ska fungera som lokala arbetsförmedlingar för unga. Startcentralerna samlar all kompetens under ett tak. Näringslivssamordnare, traditionella arbetsförmedlare, socionomer etc. – alla resurser som en ung arbetslös person kan behöva. Till detta anslår . välkomnar att regeringen nu föreslår att parternas s.k. yrkesintroduktionsanställningar subventioneras. Regeringen underskattar emellertid behoven på arbetsmarknaden, och ytterligare bör därför avsättas för yrkesintroduktion. vill fasa ut fas 3 och i stället införa flexjobb enligt dansk modell, kompletterat med jobb i välfärden. Det danska systemet innebär en anställningsform där arbetsgivaren betalar det arbete som deltagaren utför, och det gemensamma fyller i med ersättning för den övriga tiden. menar också att det finns plats i välfärden, inte minst inom äldreomsorgen, för människor som kan göra det som ordinarie personal finner allt mindre tid för, t.ex. en promenad, ett samtal eller en extra kopp kaffe. Till detta anslås . föreslår därutöver fler platser på yrkesutbildningar för att förbättra matchningen mellan arbetsgivarnas behov och de arbetssökandes kompetens, till vilket anslås. lever inte längre upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendationer om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. vill se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. För att detta ska bli möjligt krävs ökade resurser till . Till detta bör anslås. Anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har varit grunden för framväxten av välfärdsstaten och fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Partiet eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av och är lika inför lagen. I höstbudget stakas de viktigaste visionerna för ut. Det måste inte finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Till skillnad från regeringen ser inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. Eftersom riksdagsmajoriteten genom sitt beslut i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från ställningstagande i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha ökats med 2 på det sätt som framgår av motion 2013/14:360 och av nedanstående tabell 9. Tabell 9 förslag till anslag Avvikelse från regeringen (SD) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd + 1 815 300 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Statligt stöd till fackförbund Statligt stöd till föreningsjobb Kunskapscenter för förbättrad arbetsmiljö Efter snart två mandatperioder av borgerligt regeringsinnehav kan man nu konstatera att Alliansen inte har lyckats infria sina löften om att komma till rätta med arbetslösheten och utanförskapet. Genom en ansvarslös invandringspolitik och genom att underminera grundtryggheten för arbetslösa och sjuka har regeringen skapat ett överutbud av arbetskraft och förvärrat sysselsättningsproblemen, utanförskapet och missmatchningen på arbetsmarknaden. En stor del av regeringens åtgärder har visat sig vara antingen helt verkningslösa eller ha en betydligt lägre verkningsgrad än beräknat. Vid sidan av detta har även arbetsmiljön och arbetstagarnas trygghet och välbefinnande på fler sätt försämrats som ett resultat av regeringens politik. vill vända den negativa utvecklingen. Genom att flytta resurser från regeringens verkningslösa åtgärder och genom besparingar inom verksamheter som är direkt negativa för samhällsutvecklingen skapas utrymme för offensiva satsningar på jobb, utbildning och ökad trygghet för såväl arbetslösa som arbetstagare. betraktar arbetslöshetsförsäkringen som en del av de grundläggande ekonomiska trygghetssystemen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara garanterad samtliga medborgare som uppfyller kraven för ersättning, och den ska vara solidariskt finansierad. Som en följd av regeringens politik är försäkringen i förfall. Sett ur såväl ett trygghetsperspektiv som matchningsperspektiv menar att dagens a-kassa inte fungerar tillfredsställande. Den bör därför reformeras genom tre övergripande åtgärder, vilket motsvarar en investering om ca i försäkringen. Taket i a-kassan bör höjas till per dag. anser också att det ska vara möjligt att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde, utan att detta medför inskränkningar i ersättningen från trygghetssystemen. vänder sig också emot att den arbetslöse får sin rätt till a-kassa inskränkt för att han eller hon tar en deltidsanställning. Antalet ersättningsdagar som deltidsarbetslösa kan få a-kassa bör höjas från 75 till 300. Starta eget-bidrag har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat som en av de bästa sysselsättningsskapande åtgärder som finns inom det arbetsmarknadspolitiska området. Trots programmets goda resultat finns en begränsande generell 25-årsgräns, och stödet ges bara . Åldersgränsen medger vissa undantag, bl.a. för nyanlända invandrare, men anser att 25-årsgränsen är för högt satt och tidsgränsen för snävt tilltagen. Åldersgränsen för att kunna få starta eget-bidrag bör därför sänkas till , och insatsens maximala längd bör utökas . föreslår att de kostsamma instegsjobben avskaffas helt redan kommande budgetår. ambition är att antalet deltagare i fas 3 gradvis ska minska och att verksamheten successivt ska fasas ut. Därför bör en satsning på s.k. föreningsjobb göras. Det finns mängder av samhällsnyttiga föreningar som är i stort behov av utökade arbetsinsatser men inte själva har ekonomiska möjligheter att bekosta detta. Målsättningen för föreningsjobben bör vara att via lönesubvention kunna erbjuda ett större antal långtidsarbetslösa kollektivavtalsenliga löner upp till av en heltidslön. uppfattning är att arbetsmiljön under Alliansens tid vid makten har försämrats för många löntagare, inte minst inom den offentliga sektorn. grundrecept för att förbättra denna situation är att tillföra fler händer till vården och till omsorgen. Med fler anställda förbättras inte bara kvaliteten och servicen för vårdtagarna utan hela arbetsplatsen blir mindre stressfylld också för de anställda. En högre personaltäthet för minskad arbetsbelastning och minskande arbetsrelaterad ohälsa. En annan viktig aktör för förbättrad arbetsmiljö är naturligtvis . vill skjuta till till arbete med att skapa ett tryggare arbetsliv för löntagare, så att myndigheten försäkras minst den medelstilldelning den låg på innan regeringen tvingade verket till besparingar. vill också tillföra så att det statliga stödet till fortbildning av skyddsombud kan återställas. bedömning är att ett center som fokuserar på forskning och utveckling inom arbetsmiljöfrågor skulle vara gynnsamt för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljöforskning bör därför inrättas, vilket bör tillföras . Anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, punkt 1 (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Välfärdssamhället krackelerar nu alltmer. Vårt samhälle har alltmer blivit ett risksamhälle där ingen längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen finns där när de behövs. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. De ekonomiska klyftorna har ökat och tryggheten försämrats för alla. Inkomstgapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Ett antal strategiskt viktiga reformer föreslås därför för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. Eftersom riksdagsmajoriteten genom sitt beslut i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från ställningstagande i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha ökats med 11 på det sätt som framgår av motion 2013/14:A327 yrkande 1 och av nedanstående tabell 10. Tabell 10 förslag till anslag Avvikelse från regeringen (V) Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser arbetsmarknadspolitik syftar till att nå målet om full sysselsättning och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna.