bet · H001KU10 · 2013-01-21 00:00:00 — I dessa fall hade bedömningen gjorts att några folkrättsligt bindande åtaganden för del inte uppkommit som en följd av EU:s beslut. Något regeringsbeslut hade således inte krävts i dessa fall. Utskottet förutsatte att en noggrann bedömning skulle göras i varje enskilt fall av huruvida något folkrättsligt bindande åtagande skulle uppkomma för . allmänna granskning granskade utskottet framtagandet av ståndpunkter och instruktioner inför möten i EU (bet. 2010/11:KU10 s. 76 f.). Granskningen innehöll inte något ärende inom område. Utskottet framhöll betydelsen av att även arbetet med framtagande av svenska ståndpunkter och instruktioner sker på ett sätt som i möjligaste mån svarar mot det i regeringsformen föreskrivna beredningskravet. Granskningen gav inte anledning till någon annan bedömning än att beredningen av ståndpunkter och instruktioner i dessa delar fungerat väl. Granskningen innefattade en genomgång av akternas fullständighet och diarieföringen av handlingar som hör till de granskade ärendena. Utskottet betonade att kraven på diarieföring och dokumentation är viktiga för offentlighetsprincipens upprätthållande, och de torde därtill även kunna bidra till en effektiv intern beredning av dessa ärenden i . Genomgång av internationella överenskommelser 20042010 En genomgång av internationella överenskommelser (SÖ) visar att av 427 överenskommelser underställdes . Av dessa 130 medförde 107 krav på ändring av svensk lagstiftning. De övriga 23 överenskommelserna underställdes antingen för att de ansågs vara av större vikt eller för att de gällde ett ämne vid sidan av lagstiftning som ska besluta om. Detta ämne kan vara att överenskommelsen medför att åtar sig utgifter som har att besluta om. I följande tabell visas fördelningen mellan olika år. I kolumnen Godkännande med anledning av lagstiftning redovisas antalet överenskommelser som underställts med anledning av att överenskommelserna medför krav på lagstiftning. I kolumnen Godkännande av annat skäl redovisas antalet överenskommelser som underställts av andra skäl, t.ex. för att de har ansetts vara av större vikt. I den påföljande kolumnen summeras antalet överenskommelser som godkänts av . Därefter redovisas det totala antalet överenskommelser som publicerats i SÖ det aktuella året. Tabell 9.1 Antal internationella överenskommelser som godkänts av Godkännande med anledning av lagstiftning Godkännande av annat skäl Totalt antal godkända i Totalt antal överenskommelser i SÖ Källa: Genomgång av internationella överenskommelser 20042010 samt vissa kompletterande uppgifter i riksdagstrycket. I jämförelse med utskottets tidigare granskningar, som redovisats ovan, synes antalet internationella avtal som godkänner vara ungefär oförändrat. De tidigare granskningarna har avsett åren 1973 och 19851990. De 130 överenskommelser som underställts 20042010 redovisas i bilaga 9.1. Ett slag av överenskommelse som underställs är internationella skatteavtal, som föranleder ändringar i svensk lagstiftning (t.ex. SÖ 2009:3750, 2010:1112, 2529). Internationella överenskommelser kan, som framgått, kräva godkännande eftersom överenskommelsen gäller ett ämne som ska besluta om vid sidan av lagstiftning. Bland de överenskommelser som enligt SÖ underställts utan att lagstiftning krävs finns följande. SÖ 2010:38 Konvention om upprättande och drift av en tungjonsaccelerator i (FAIR). SÖ 2010:2 Överenskommelse med om ändring av mellan och . SÖ 2009:56 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och , å andra sidan. SÖ 2008:18 konvention (nr 187) om ett ramverk för att främja arbetsmiljö. SÖ 2008:6 Internt avtal mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om finansiering av gemenskapens bistånd inom den fleråriga finansieringsramen för perioden 20082013 i enlighet med och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig. SÖ 2007:43 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och . SÖ 2007:44 konvention mot korruption. I det följande redovisas olika iakttagelser som gjorts under genomgången av internationella överenskommelser. Frågan om vad som underställs respektive inte underställs När det gäller frågan om vad som inte underställs synes de flesta fallen vara okomplicerade. Avtalen rör frågor som enligt praxis inte anses vara av större vikt, t.ex. biståndsavtal. Ett avtal som kan föranleda överväganden om dess vikt är emellertid följande avtal. SÖ 2009:58 Samförståndsavtal mellan , , , och om nordiskt försvarssamarbete. Avtalet utgör ramen för ett omfattande nordiskt försvarssamarbete mellan parterna. Som jämförelse kan följande avtal som underställdes nämnas. SÖ 2008:40 Samförståndsavtal om strategiska flygtransporter (Strategic Airlift Capability), SAC. Syftet med en svensk anslutning var enligt godkännandepropositionen att säkerställa det långsiktiga behovet av en strategisk flygtransportförmåga. För del uppgår de totala kostnaderna till ca , 2008 till 2011. Regeringen beräknade i budgetpropositionen medel för SAC och beslutade att anslagen får användas för detta ändamål (prop. 2007/08:1 utg.omr. 6, bet. 2007/08:FöU1, rskr. 2007/08:47). De ekonomiska förpliktelserna beräknades vidare rymmas inom den ram för ekonomiska åtaganden (beställningsbemyndiganderam) beslutat för anslaget 6:2 Materiel och anläggningar (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:FöU1, rskr. 2007/08:47), enligt propositionen (prop. 2007/08:56). Vidare har i en genomgång av protokoll 2010 och 2011 ett annat fall som skulle kunna ha föranlett överväganden om avtalets vikt noterats. Det gäller ett regeringsbeslut om undertecknande av ett frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (, UF2010/50527/ASO). Avtalet är omfattande. Ett avtal som synes ha vissa likheter med frihandelsavtalet är ett ramavtal mellan samma parter. I proposition 2010/11:92 (Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan) underställdes ramavtalet prövning. Mellan ram- och frihandelsavtalen finns en juridisk länk som innebär att förmånerna i frihandelsavtalet kan sägas upp om någon part bryter mot de essentiella elementen i ramavtalet, dvs. de som handlar om mänskliga rättigheter och icke-spridning. Regeringen gör i proposition 2010/11:92 (s. 13) sammantaget den bedömningen när det gäller ramavtalet att det bör anses vara av större vikt och därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Frågan om avtal innebär åtaganden rörande medel som beslutar om I vissa internationella avtal görs utfästelser om svenska ekonomiska insatser, t.ex. rörande biståndsavtal, utan att dessa avtal underställs (t.ex. SÖ 2006:3739, 2006:5658, 2005:6668, 71). Stickprov som har gjorts under genomgången visar att normalt har bemyndigat regeringen att göra utfästelser för de utgifter som följer av avtalen, t.ex. bilateralt bistånd. I andra fall har det varit svårare att utifrån tillgängliga uppgifter avgöra om redan har medgivit åtagandena. Ett exempel är följande. SÖ 2007:56 Överenskommelse med och om Stiftelsen . Enligt avtalet (artikel 3) åtar sig att bidra till stiftelsens verksamhet med ett årligt belopp om (och dessutom med ett årligt belopp som den svenska staten fastställer). Avtalet som sådant synes dock inte ha underställts för godkännande. Tiden för publicering i SÖ I vissa fall publiceras överenskommelsen i SÖ först efter att den har trätt i kraft. Några fall är följande. SÖ 2005:30 Överenskommelse med om ändring av luftfartsavtalet (SÖ 1993:76). Överenskommelsen trädde i kraft efter notväxling . SÖ 2005:33 Luftfartsavtal med . Avtalet trädde i kraft efter notväxling . SÖ 2006:7 Avtal om bevarande av afro-eurasiska flyttande vattenfåglar (AEWA) och handlingsprogram (20032005). Avtalet trädde i kraft . SÖ 2010:37 Avtal med för undvikande av dubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande skatter på inkomst och på förmögenhet. Avtalet trädde i kraft . (Enligt SFS 2006:8 trädde lagen om detta avtal i kraft .) Hänvisning till riksdagstryck och SFS i SÖ I 9 § 9 och 10 förordningen (1990:1070) om publicering av internationella överenskommelser, m.m. anges att om möjligt ska hänvisning till riksdagstryck och till nummer i () anges. Om uppgifter om SFS-nummer saknas kan den som tar del av publiceringen i SÖ förledas att tro att överenskommelsen inte har lett till någon svensk lagstiftning. Under genomgången av SÖ har noterats att det förekommer att hänvisningar till SFS saknas. Det gäller bl.a. följande fall. SÖ 2004:12 Avtal med om vissa skattefrågor. Riksdagsbehandling: Proposition 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269. (Korrekt SFS-nummer: 2004:638, 2004:639.) SÖ 2004:37 Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om privilegier och immunitet för . Riksdagsbehandling: Proposition 2003/04:176, bet. 2004/05:JuU9, rskr. 2004/05:7. (Korrekt SFS-nummer: SFS 2004:761.) I SÖ 2008:6 (om finansiering av gemenskapens bistånd i enlighet med m.m.) saknas uppgift om riksdagsskrivelsen, som för det betänkande som anges är 2006/07:85. Vidare finns ett fall där SFS-nummer anges utan att överenskommelsen synes kräva lagstiftning. Såvitt framgår av propositionen krävs godkännande inte på grund av lagstiftning utan på grund av att ett godkännande innebär att förbinder sig att avsätta medel. Den lagstiftning som föreslås i propositionen har således såvitt kan bedömas ingen koppling till avtalet utan rör andra frågor. I det aktuella fallet innehåller SÖ följande uppgifter om riksdagsbehandlingen. SÖ 2008:54 Överenskommelse om ändring av konventionen (SÖ 1994:74) om inrättandet av ett europeiskt radiokommunikationskontor (). Riksdagsbehandling: Proposition 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228, SFS 2003:390395. Genomgång av regeringsbeslut om beslut inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken I en genomgång av protokoll serie A har noterats när regeringen fattar beslut i frågor som rör beslut inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. I protokollet anges normalt att regeringen beslutar att i rådet ska rösta för ett antagande av beslutet, under förutsättning att det i huvudsak stämmer överens med bilagan. Granskningen omfattar inte internationella avtal som sluts inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. fattades 39 regeringsbeslut vid 22 regeringssammanträden om godkännande av rådsbeslut inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. fattades 52 sådana regeringsbeslut vid 33 regeringssammanträden. fattades 1 sådant beslut vid 1 extra regeringssammanträde () medan det fattades sådana beslut vid 8 extra regeringssammanträden. fattades beslut av det aktuella slaget vid av regeringssammanträdena och vid av regeringssammanträdena. Antalet beslut är således högre både 2010 och 2011 än då det fattades sammanlagt 18 beslut om att skulle rösta för förslag till gemensamma åtgärder och gemensamma ståndpunkter (bet. 2004/05:KU10 s. 89 f.). Regeringsbesluten förtecknas i bilaga 9.2. Besluten rör bl.a. restriktiva åtgärder mot , , , , /, , , samt . Vidare rör besluten EU:s insatser i t.ex. , , , och . Regeringens beslut är normalt formulerat enligt följande: Regeringen beslutar att i rådet ska rösta för ett antagande av rådsbeslutet, under förutsättning att det i huvudsak stämmer överens med bilagan. När det gäller restriktiva åtgärder kan beslutet avse ändringar i listan över dem som är föremål för sanktioner. De som ska bli föremål för sanktioner förtecknas ofta i bilagor till EU:s föreslagna beslut. I flera fall saknas dock namn i den bilaga som biläggs regeringsbeslutet. Det gäller t.ex. följande: Regeringssammanträde nr 1, . I:3 Antagande av rådsbeslut om ändring av rådets beslut /656/GUSP om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot (UF2011/273/UD/AF). Regeringssammanträde nr 3, . I:6 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om ändring av rådets beslut /656/GUSP om förlängning av de restriktiva åtgärderna mot (UF2011/3661/UD/AF). Regeringssammanträde nr 6, . I:6 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om restriktiva åtgärder mot (UF2011/6222/AF). Regeringssammanträde nr 13, . I:2 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i avseende restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med anledning av situationen i . Regeringssammanträde nr 31, , extra. I:1 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om ändring av rådets beslut /137/GUSP om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i (UF2011/34334/UD/). Regeringssammanträde nr 33, . I:8 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om ändring av rådsbeslut /639/GUSP rörande restriktiva åtgärder mot vissa personer i (UF2011/36587/UD/EC). Regeringssammanträde nr 58, . I:11 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om ändring av rådsbeslut /413/GUSP om restriktiva åtgärder mot (UF2011/70931/). Regeringssammanträde nr 60, . I:1 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om ändring av rådsbeslut /800/GUSP angående restriktiva åtgärder mot (UF2011/74303/UD/ASO). Namnen på dem som ska bli föremål för sanktioner är med i bilagan till regeringsbeslutet i t.ex. följande fall . Regeringssammanträde nr 3, . I:5 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om ändring av rådsbeslut /639/GUSP rörande restriktiva åtgärder mot vissa personer i (UF2011/3823/EC). Regeringssammanträde nr 4, , extra. I:1 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i avseende restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med anledning av situationen i (UF2011/5043/UD/). Regeringssammanträde nr 9, , extra. I:1 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i avseende restriktiva åtgärder med anledning av situationen i (UF2011/11915/UD/). Regeringssammanträde nr 37, . I:1 Antagande av rådsbeslut enligt artikel 29 i om restriktiva åtgärder mot och Sydsudan och upphävande av gemensam ståndpunkt 2005/411/GUSP (UF2011/42428/UD/AF). Det kan i sammanhanget noteras att i ett regeringsbeslut som antogs vid ett extra regeringssammanträde anges att regeringen beslutade att rösta för ett antagande av ett rådsbeslut. I det rådsbeslut som regeringens beslut avsåg angavs, som redovisas i regeringsbeslutet , inte några personer eller enheter som skulle omfattas av sanktionerna. Det utarbetades därefter ett tillägg till rådsbeslutet enligt vilket två namngivna personer skulle omfattas av sanktioner. Detta senare förslag till rådsbeslut är föremål för regeringsbeslutet (UF2011/4404/UD/samt UF2011/5043/UD/). Beslut om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i fattade regeringen sex beslut inför rådets beslut om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i (rådets beslut /137/GUSP av om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i med ändringar enligt efterföljande ändringsbeslut av rådet). Besluten fattades vid regeringssammanträdena extra, extra, extra, , samt extra. I proposition 2011/12:128 (bet. 2011/12:UU18, rskr. 2011/12:205) begärde regeringen att skulle godkänna regeringens förordnande om tillämpning i fråga om av lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner. De sex rådsbeslut som avses i föregående stycke återfinns i bilagor i propositionen. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på frågor i ärendet. Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga 9.3). Promemorian bygger på underlag från departementen och Statsrådsberedningen. Som svar på kompletterande frågor från utskottet överlämnades ytterligare en promemoria som har upprättats inom (bilaga 9.4). Av promemoriorna framgår följande. Godkännande av internationella överenskommelser De överväganden som görs när regeringen bedömer om en internationell överenskommelse bör underställas görs utifrån bestämmelserna i 10 kap. 3 § regeringsformen. Fråga om en internationell överenskommelse ska underställas bereds på sedvanligt sätt inom , bl.a. med grundlagsenhet (JuL6) samt med , mänskliga rättigheter och traktaträtt (UD FMR). Om beredningen leder fram till att en internationell överenskommelse behöver underställas dokumenteras detta ställningstagande normalt i regeringens beslut om proposition. Som underlag finns inte sällan en analys från en tidigare utredning eller liknande, där en genomgång görs av lagstiftningsbehovet. I andra fall är övervägandena om behovet av lagstiftning av enklare slag och framgår genom de lagförslag som läggs fram, eller redovisas i en kortare formulering i propositionen. Även slutsatsen att en överenskommelse i övrigt gäller ett ämne som ska besluta om eller att en överenskommelse är av större vikt redovisas på motsvarande sätt i propositionen. I en av skrivelserna från utskottet ställdes frågan hur övervägandena dokumenteras när beredningen leder fram till att en internationell överenskommelse inte behöver underställas . I likhet med andra delar av beredningen (undantaget uppgifter om vilka som deltagit i beredningen) dokumenteras inte sådana överväganden, enligt svar. Beträffande ett frihandelsavtal med EU och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan anförs i svaret att noggranna överväganden gjordes inom inför regeringens ställningstagande om avtalet borde underställas för godkännande. Detta ska ses mot bakgrund av att avtalet med var det första renodlade frihandelsavtal som förhandlades fram efter Lissabonfördragets ikraftträdande. Av fördraget följer bl.a. att i princip hela handelspolitiken ligger inom ramen för EU:s exklusiva kompetens. Regeringens samlade bedömning är att frihandelsavtalet visserligen är betydelsefullt men att det till skillnad från ett ramavtal mellan samma parter (jfr prop. 2010/11:92) inte är av större vikt i den bemärkelse som avses i 10 kap. 3 § regeringsformen. Med anledning av utskottets frågor anförs i svaret att ett samförståndsavtal om nordiskt försvarssamarbete (SÖ 2009:58, underställdes inte ) bedömdes på sedvanligt sätt utifrån regeringsformens bestämmelser. Några andra fall som föranlett mer omfattande överväganden finns inte. I en av skrivelserna från utskottet redovisades Överenskommelse med och om Stiftelsen (SÖ 2007:56) som innebär att gör ekonomiska åtaganden. I skrivelsen ställs frågan på vilken grund regeringen gör bedömningen att de åtaganden som görs genom avtalet täcks av beslut som redan fattat. I svaret konstateras att ombildades till en från AMU-gruppen fristående svensk stiftelse. Regeringen begärde bemyndigande att fastställa stadgar för den föreslagna stiftelsen och att träffa erforderlig överenskommelse med och (prop. 1990/91:2 s. 10). Regeringen begärde 1993 bemyndigande att träffa en ny överenskommelse om Stiftelsen med och (prop. 1993/94:64 s. 2). Därefter har regeringen begärt bemyndigande att träffa överenskommelse med och om verksamheten vid Stiftelsen för åren 19971999 i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 14 avsnitt B 10) och för åren 20002002 i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1 utg.omr 14 avsnitt B 11). Överenskommelsen med och om Stiftelsen har därefter förnyats för perioden 20032006 (SÖ 2003:35), 20072010 (SÖ 2007:56), (regeringsbeslut ) och för 20122015 (regeringsbeslut ). Överenskommelsen består av två delar. Den första delen handlar om att de avtalsslutande parterna åtar sig att köpa utbildningsplatser av Stiftelsen . åtagande om köp av utbildningsplatser infriades tidigare av och infrias av Arbetsförmedlingen. Köp av utbildningsinsatser finansieras genom anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Årskostnaden för åtagande inom ramen för överenskommelsen motsvarar ca . Regeringen har i den här delen begärt och erhållit bemyndigande att för anslaget i fråga ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag. Den andra delen av överenskommelsen består av ett riktat bidrag motsvarande årliga utgifter om . Bidraget har två komponenter. Den ena avser medel till stiftelsens verksamhet som endast får användas till att finansiera personalutveckling. Den andra avser medel för kompensation för den kostnadsfördyring som beräknas uppstå för och till följd av att utbildningstjänster är mervärdesskattepliktiga i . Det kan konstateras att regeringen i samband med senare förnyelser av överenskommelsen inte har vänt sig till med en direkt begäran vad avser dessa överenskommelser. Regeringen har dock årsvis i budgetpropositionen omnämnt respektive överenskommelse med och om Stiftelsen . har också anvisat medel för dessa ändamål. I svaret från anförs att hur hanteringen av överenskommelsen om stiftelsen kan förbättras kommer att ses över. I skrivelsen från utskottet konstaterades att olika propositioner redovisar skälen för att godkännande krävs på olika sätt. I svaret anförs att valet av formulering görs utifrån omständigheterna i det enskilda fallet och efter sedvanlig beredning inom . Det framgår av utskottets skrivelse att det kan dröja innan överenskommelser som har trätt i kraft publiceras i internationella överenskommelser. I svaret från sägs att utgångspunkten är att publicering bör ske . När det gäller tidpunkten för publicering i SÖ av en internationell överenskommelse är följande faktorer av betydelse: ska informeras om att ska ingå eller har ingått en internationell överenskommelse. De formaliteter som krävs för att ska bli bundet ska vara fullgjorda före publiceringen. Överenskommelsen ska översättas till svenska. Översättningen ska i sin tur granskas av ansvarigt departement före publiceringen. Ovannämnda faktorer kan ta olika . Publiceringsprocessen har försenats på grund av fördröjningar i det tekniska stödet för publiceringen. I skrivelsen från utskottet hänvisas till en tidigare granskning av regeringens handläggning och hantering av ett ärende om ingående av ett internationellt avtal om sänkta gränsvärden för svavel i fartygsbränsle i bl.a. (bet. 2010/11:KU20 s. 243 f.). Utskottet kunde i den tidigare granskningen konstatera att överenskommelsen blev slutligt accepterad och bindande men att den ännu inte var publicerad i SÖ när betänkandet justerades . I den nu aktuella granskningen frågade utskottet i sin första skrivelse till när överenskommelsen publicerades. I svaret från konstateras att frågan gäller en ändring av bilaga VI till den reviderade s.k. . I svaret redovisas att denna är ännu inte publicerad i SÖ. Utskottet ställde då en kompletterande fråga om skälet till att överenskommelsen ännu inte är publicerad. Svaret från är att nödvändiga underlag är under beredning i . I genomgången av internationella överenskommelser har det kunnat konstateras att det förekommer vissa ofullkomligheter av formaliakaraktär. I skrivelsen från utskottet frågas hur uppgifterna i SÖ kvalitetssäkras. I svaret från redovisas att det av 9 § förordningen (1990:1070) om publicering av internationella överenskommelser, m.m. framgår vilka uppgifter som, om möjligt, ska anges på försättsbladet till varje överenskommelse. ansvarar för att uppgifterna är korrekta och fullständiga. I skrivelsen från utskottet ställs frågan varför de ärenden inom Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik som kan ses som för bindande internationella överenskommelser inte publiceras i SÖ. Syftet, enligt svar, med publiceringen i SÖ är att göra allmänt känt vilka förpliktelser som har åtagit sig. När det gäller de förpliktelser som följer av GUSP-besluten publiceras dessa beslut, liksom andra beslut som fattas av EU, omgående genom EU:s försorg och blir därigenom allmänt tillgängliga. Av svaret framgår att det inte finns någon förteckning över hemliga avtal 20042010. Vidare framgår att genomför särskilda utbildningsinsatser inom och för myndigheter i frågor om ingående av internationella överenskommelser. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik