bet · H101KrU3 · 2013-11-12 00:00:00 — Det ligger också ett värde, fast inte generellt, i att det finns några programutbud i landet som inte innehåller reklam.Monopol ska vi inte ha - monopol är i princip alltid skadligt för kvaliteten. Naturligtvis måste vi arbeta för att som vi har bra public service ska privata, kommersiella medier ha goda möjligheter att konkurrera och växa.Grundidén med radio och tv i allmänhetens tjänst är att programmen ska vara oberoende av politiskt inflytande. Därför har vi i ett system med en oberoende stiftelse och framför allt att finansieringen sker genom avgifter som ligger utanför skattesystemet. Alla ska kunna ta del av sändningarna, och både lite bredare, lätta program och lite smalare, svåra ska produceras.Inom EU, som vi tillhör, finns det inte några gemensamma, detaljstyrande direktiv om public service, och det är bra. Men det finns en gemensam grundinställning bland de europeiska länderna. I en EU-resolution slås det fast att en utgångspunkt är att allmänheten utan diskriminering och på lika villkor ska ha tillgång till ett brett utbud i public service. Det är en bra utgångspunkt, menar jag, att alla ska kunna ta del av just ett brett utbud: nyheter, samhällsinformation, kultur och idrott men också underhållning av hög kvalitet med mera. Vi måste helt enkelt värna konkurrensen och kvaliteten på en mediemarknad som ska ha plats för det lättsamma men också för det allvarliga och det granskande.I dag beslutar vi om villkoren för public services sändningstillstånd de kommande sex åren. Det är det regeringens proposition som helhet handlar om. Regeringen föreslår en del förtydliganden, en del nya villkor och en del gamla villkor som förtydligas eller stärks.Propositionens titel, Bildning och tillgänglighet, säger mycket om public services uppdrag, tycker jag. En röd tråd i de nya villkoren är just utbildning, kunskap och kultur.Bildning ska naturligtvis vara ett nyckelbegrepp för alla bolagen: , och . Dessutom får Utbildningsradion, som vi har hört, ett tydligt förstärkt uppdrag och högre anslag. Utbildningsradion ska fortsätta göra program för förskolan, och gymnasiet och får mer resurser till det men ska också vända sig till folkhögskolor, studieförbund och högskolor.Det andra nyckelbegreppet, tillgänglighet, innebär att fler människor ska kunna ta del av sändningar i radio och tv. Det handlar om fler program på minoritetsspråk och fler sändningar som människor med funktionsnedsättning kan följa. Tv och radio får här ett tydligt uppdrag för sitt sändningstillstånd, nämligen att öka andelen sändningar med teckenspråk, syntolkning, uppläst text och minoritetsspråk.Det är i det här sammanhanget som punkt 1 - där den samlade oppositionen fick majoritet för en formulering om att man ska få räkna in vad som sänds på webben - kommer in. Det är helt olika regler för vad staten får granska på webben. Dessutom är det lite oklart vilka möjligheter att följa det här utbudet som olika människor kommer att ha.Framför allt är vi i Alliansen överens om att det är viktigt att public service har sändningar på webben. Det är positivt att en stor del av utbudet görs tillgängligt på webben. Men vi tycker ändå att det här förslaget för tidigt öppnar för att ersätta marksändningar med internetsändningar för till exempel minoritetsspråk eller funktionsnedsatta. Jag inbillar mig inte alls att public service-bolagen har den avsikten. Men det är ändå olyckligt att den här formuleringen kan öppna för det.Dessutom säger regeringen i propositionen att de regler som finns inte är helt ändamålsenliga utan vill följa det hela och återkomma med en översyn.Jag välkomnar att en långsiktig ekonomisk ram sätts upp som utgår från en årlig uppräkning till public service . I propositionen ritas det också upp en plan för övergången till digitalradio, i samarbete med branschen och Myndigheten för radio och tv. Det är bra med tanke på den snabba teknikutvecklingen, men det är bra att branschen har ett mycket stort inflytande över i vilken takt man vill gå och hur man vill genomföra detta.Propositionen förtydligar också, vilket är viktigt, att hela landet ska speglas. Det innebär bland annat det gamla kravet att av produktionen ska ske utanför men också att sändningarnas innehåll ska utgå från olika intressen och perspektiv från hela landet.I propositionen ritas det också upp en plan för övergången till digitalradio - det sade jag förut.I propositionen föreslås också att ett nytt avgiftssystem ska utredas inför nästa tillståndsperiod.Det är bra att detta förslag finns med eftersom det behövs ett nytt och enkelt avgiftssystem för framtiden. I har vi varit bekymrade över alla de diskussioner som uppstod om vilka apparater man ska betala licens för och så vidare. Hela denna debatt riskerar att minska förtroendet för public service. Vi menar från sida - vi hade den diskussionen på vårt landsmöte - att det är dags att avskaffa tv-licensen i dess nuvarande form. Vi vill diskutera möjligheten att ha en avgift som är lika för alla oavsett vad man har för apparater. Genom finansieringen av public service-medierna ska man även i fortsättningen slå vakt om bolagens oberoende. Därför är det för oss mycket viktigt i dessa diskussioner att vi diskuterar en avgift och inte en skatt. Det kommer att bli ett mycket viktigt arbete att utforma och diskutera ett bra avgiftssystem, vilket regeringen också aviserar att den tänker göra. I propositionen föreslås att bolagens redovisning ska bli mer tydlig så att det ska bli enklare att jämföra och granska bolagen. roll förtydligas, och granskningen ska även omfatta kostnadseffektivitet och resursförbrukning. Reklamförbudet förtydligas, och så kallade produktplaceringar tillåts inte. Jag menar att allt detta är utmärkt och inte alls hotar oberoendet för public service. Det är nämligen viktigt att betona att det journalistiska arbetet och programinnehållet inte på något sätt kommer att styras hårdare. Jag menar att det nya utredningsuppdraget om hur public service påverkar marknaden inte innebär ett hot mot oberoendet. Om man menar att mångfald i medievärlden har ett värde, där vi både har public service och andra medier, är det också naturligt att undersöka hur public service påverkar marknaden. Det är inte ett dolt sätt, som vissa i oppositionen har antytt, att försöka begränsa public service. Men det är viktigt att skaffa sig information om hur marknaden påverkas. Från sida är vi, som sagt, som helhet nöjda med regeringens proposition om villkoren för , och Utbildningsradion. Med anledning av det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet med undantag för punkt 1 och avslag på reservationerna 2-27. Min utgångspunkt är att public service har en nyckelroll att spela även i framtidens medievärld. Bildning och tillgänglighet är rubriken på den proposition vi debatterar och har att fatta beslut om. Undertiteln är radio och tv i allmänhetens tjänst 2014-2019. värnar ett starkt public service med en mångfald av olika programtyper. Högkvalitativa samhälls- och kulturprogram har för oss en självklar plats i utbudet, men det gäller även för sportsändningar och breda underhållningsprogram. Om uppdraget för public service skulle snävas av och public service-bolagen enbart skulle tillåtas att sända smala program som andra aktörer på mediemarknaden inte gör, då skulle folkligheten falla bort. Färre skulle sannolikt ta del av utbudet, och då skulle också folkbildningsfunktionen minska kraftigt. Det är alltså inte minst viktigt ur ett demokratiperspektiv att många har möjlighet att ta del av utbudet och att många också tar del av utbudet. Den granskande journalistik som sker inom public service har en stor betydelse för att belysa hur samhället fungerar. Då är det viktigt att många hittar till public service-kanalerna. Många kommersiella medier tar ett stort ansvar för granskningen av makten och det demokratiska samtalet i stort. Den nya världen med digitala medier gör också att tillgången till information och journalistik från olika källor blir enorm. Detta är oerhört berikande. är det tyvärr på stora delar av mediemarknaden svårt att få lönsamhet i fördjupande journalistik. Det är ett problem, och villkoren för medierna i stort behöver följas noga. Mångfalden måste värnas. Det är i detta sammanhang då betydelsefullt att värna den public service-verksamhet som finns med sitt breda uppdrag. Den skapar en grund för den granskande journalistik som är av största vikt i vårt samhälle. Yttrandefrihet och tillgång till fördjupande journalistik är grundläggande för en fungerande demokrati. Idén med public service är att vara oberoende, både politiskt och kommersiellt. Det gör att public service har en speciell betydelse ur demokratisynpunkt. Det finns också en bred uppslutning i samhället kring idén om behovet av en såväl av politiken som av marknaden oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Det innebär i sin tur att många skiftande intressen måste tillgodoses. Programmen behöver spegla hela landet och hela samhället och dessutom ha ett brett utbud som är tillgängligt också för personer med funktionshinder. Att det nu i propositionen ställs ökade krav på tillgänglighet är därför positivt och något som har kämpat för. Jag ser fram mot att få följa hur public service-företagen kommer att fortsätta utveckla tillgängligheten, både via sina broadcastsändningar och via de tjänster man har på webben liksom en utveckling av dessa tjänster på olika sätt.Jag ser det också som en framgång att Utbildningsradion får ökade resurser för att stärka utbildningsuppdraget. Det handlar bland annat om ökade anslag för att utveckla och vidga Utbildningsradions utbildningsutbud, och programutbudet ska nu också rikta sig till folkhögskolor och studieförbund. Folkbildningen är en viktig del i bildningstradition, vilken nu stärks med det utökade uppdraget för Utbildningsradion. Utbildningsradion, liksom och , jobbar också aktivt med att finnas på fler plattformar än bara via de traditionella sändningskanalerna.För att public service ska vara fortsatt angeläget och tillgängligt för många är det också viktigt att utbudet finns i digitala medier. är det väsentligt att public service finns tillgängligt via marknätet. Internet är ett viktigt komplement men ersätter inte de traditionella sändningarna via marknätet. Men även tekniken för marksändning utvecklas såklart. Jag tror att vi alla minns övergången till digital-tv sedan.Nu är det för radion att göra ett teknikskifte. Försök med digitalradio gjordes . Men tiden är nu mogen för ett seriöst och nödvändigt steg för radion att gå över till digitala sändningar. Det har framförts i debatten, dock inte här i kammaren, att man kan lyssna på radio via Internet och att man därigenom inte behöver digitalisera marksändningarna av radion. Låt oss då slå fast att radio via webben är ett bra komplement men inte ersätter broadcasting via marknätet. Det handlar bland annat om kapaciteten inom internet som skulle behöva byggas ut kraftigt för att kunna täcka upp den kapacitetsökning som radio på webben skulle kräva. behövs internet till andra områden än just broadcasting. Men det kanske viktigaste argumentet är möjligheten att ta emot radiosändningarna. Om all radio, framför allt public service-radio, skulle sändas på nätet skulle möjligheterna drastiskt försämras. Det handlar inte minst om säkerhetsaspekten då radio har en viktig samhällsfunktion som informationsbärare vid till exempel olyckor och katastrofer. Jag tänker bara på vad som hände i norra delen av i samband med den senaste stormen. Det var många som drabbades av längre strömavbrott, då den batteridrivna radion för många har varit en viktig och kanske till och med den enda informationskällan. Internet har här, rent tekniskt, inte varit ett alternativ.Satsningen på digitalradio är dessutom bra för hela landet, då man bland annat får tillgång till fler radiokanaler oavsett var i landet man bor. Jag tycker dock att det är viktigt att man även ser över vad som händer med närradion i samband med digitaliseringen. Marksänd digitalradio förutsätter att man hittar en lösning också när det gäller närradion. Det är en viktig fråga ute i landet. Men vi ska komma ihåg att digitalradion också kan öppna upp nya möjligheter för närradion.Fru talman! En finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för en oberoende radio och tv. Det finns en stor betalningsvilja för tv-avgiften som den ser ut , men även kritik mot den nuvarande modellen. Det viktiga är därför att vi nu får en särskild utredning av hur finansieringen av public service ska se ut , inte minst för att se om den modell som finns är den bästa eller om det kanske finns en bättre modell inför nästa tillståndsperiod.Jag är nöjd med att vi har fått igenom en sådan utredning, även om gärna sett att den kommit in tidigare i processen.Det är, som jag ser det, inte hållbart i ett längre perspektiv att koppla tv-avgiften till hushållet och eventuellt innehav av en tv-mottagare när "mottagningsapparaten" kan vara tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet eller mobiltelefonen. Att i stället finansiera public service via skatten, som ibland tas upp i debatten, har också sina komplikationer. Det finns en risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt i den ordinarie budgeten. Då kan det uppfattas som att politiken styr tillgången till resurser utefter vad man för tillfället tycker om programproduktionen. Ett alternativ kan i stället vara att man tar ut en public service-avgift, en medieavgift, av alla skattebetalare - ungefär som vi gör med till exempel begravningsavgiften. Inga andra övriga liknelser - men oavsett om man är medlem i eller inte tas en begravningsavgift ut. Vi skulle kunna göra samma sak med public service-avgiften. Det här är en möjlighet att finansiera public service som jag gärna vill lyfta fram. värnar det stora utbud som , och Utbildningsradion levererar. Bredden och bildningsuppdraget får inte urholkas. Rubriken på den proposition vi debatterar är också mycket talande: Bildning och tillgänglighet. Som alla vet är syftet med radio- och tv-verksamheten i allmänhetens tjänst att vara oberoende av kommersiella och politiska intressen. Det är därför poängen är att verksamheten ska finansieras med hjälp av radio- och tv-avgiften. verkar det som att regeringen anser att programverksamheten bland annat ska bedrivas utifrån ett mångfaldsperspektiv. Vad mångfald betyder när sjuklövern dikterar språket vet väl de flesta. har det stått för en splittringspolitik. Det försvårar sammanhållningen i samhället. Däremot anser vi att det är självklart att public service ska spegla hela landets förhållanden socialt såväl som geografiskt samt det som fungerar bra och det som fungerar mindre bra som en samhällelig upplysning.Fru talman! Utifrån vad vi nu har sett att regeringen önskar styra över public service politiska oberoende, exempelvis mångfaldskravet, riskerar vi en ordning där politiska målsättningar skrivs in i sändningstillståndet. Det är vi oroliga för. Det medför i sin tur en risk för att får tolkningsföreträde om vad mångfald får för innebörd och därmed vad programföretagen ska ha för innehåll i sina sändningar. Det är den oron vi känner.Jag är därför mycket tveksam till att ett sådant scenario är i enlighet med demokratins spelregler. Jag anser också att mångfaldsperspektivet kan göra vissa programföretag osäkra om gränser och omfattning. De kanske förlorar lite av sin självständighet.Däremot anser vi att den befintliga regeln i 5 kap. 1 § i tv-lagen är fullständigt tillräcklig. Enligt vår mening har paragrafen redan nu ett innehåll som stämmer överens med demokratins grundidéer om alla människors lika värde. Som man påpekar i utredningen ska lagen vara en garant för såväl yttrandefriheten som en respektfull debatt. Jag tycker därför inte att man ska påtvinga programföretagen något ytterligare som riskerar att leda till att public service mister sitt oberoende.När jag nu är inne på regeringens vilja att diktera innehåll i sändningar vill jag passa på att även ta upp villkoren i sändningstillstånden som rör sändningarnas språkliga innehåll. Regeringen föreslår att villkoren i sändningstillstånden om att programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen ska renodlas till villkor om utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråken och andra minoritetsspråk.Vi anser att svenska språket är en viktig förutsättning för en lyckad assimilering in i det svenska samhället. Att vi kan närma oss tillsammans språkligt och att vi kan dela tankar och erfarenheter kulturer emellan är värdefullt. Det förbättrar förutsättningarna till ökad förståelse, gemenskap och samsyn. Ett gemensamt språk som vi alla behärskar bygger bort kommunikationsbrist och segregation, vilket vi ser mycket av . Jag kan tänka mig att om jag flyttar till ett annat land och man där sänder många svenska program skulle jag av bekvämlighet lyssna på dem. Jag tror inte att jag är ensam på den punkten. Det försvårar också mina förutsättningar att komma in i det nya landets språk.Tillmäter vi däremot andra minoriteter än de fem svenska minoriteterna så stor uppmärksamhet riskerar vi dels att minska ambitionen att lära sig svenska, precis som jag sade, dels att urvattna de fem svenska minoriteternas särställning. anser att definitivt ska uppfylla sina skyldigheter jämte artikel 15 i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Därmed inte sagt att varje minoritet därutöver ska tillerkännas samma rättigheter och egna villkor. Vi anser därför att det i fråga om språk räcker med svenska och de fem nationella minoritetsspråken samt teckenspråk.Fru talman! När det vidare handlar om ambitionen att digitalisera radion tror jag inte att man har tänkt över frågan riktigt noga. Jag ska här sammanfatta vår riskanalys i frågan.För det första saknas det en godtagbar teknisk lösning för närradion, som i sina remissvar uttryckt oro att en digitalisering skulle tvinga dem att lägga ned sina sändningar.För det andra saknas efterfrågan i konsumentledet på digitala sändningar. Att utifrån det tvinga fram en ändring till digital radio blir inte särskilt framgångsrikt. Den nya tekniken skulle säkert inte heller bli särskilt billig för konsumenten och borde knappast driva ned priset. Vi ska komma ihåg att dagens efterfrågan på nya stationära FM-mottagare redan är låg.För det tredje byggs FM-mottagare standardmässigt in i mobiltelefoner från många stora tillverkare, till exempel , , och . Trots vad lobbyorganisationer för sändningsbolagen påstår är FM-tekniken och andra mobila bredbandslösningar redan standard eller är på väg att bli standard för bilradion.För det fjärde saknar få hushåll en analog radiomottagare. Jag anser att radion är mycket viktig vid kriser då krisinformation snabbt måste nå ut till ett stort antal människor. Det kan handla om översvämningar eller till exempel då många tusen hushåll drabbades av amöbor i dricksvattnet i . Andra exempel är stormen , men inte minst, ska vi ha i åtanke att spanska staten inte fick godkänt av för att gå in med statliga subventioner som inte är allmängiltiga. En nedsläckning av FM-nätet för att på artificiell väg skapa efterfrågan på annan teknik rimmar illa med konkurrensneutralitet, konsumentnytta och funktionalitet. Vi motsätter oss därmed en utbyggnad av digitalradion och en nedsläckning av den analoga radion. vet jag att man säger att man ska låna pengarna av Riksgälden - men vem ska betala lånet?Jag yrkar bifall till reservationerna 6, 8, 10, 15, 20 och 26. Public service står starkt i . Att konstatera det känns bra. Det är inte så att public service inte har varit utsatt för hot. När utsåg sin första kulturminister, , var vi nog några som var lite oroliga. Hon hade inte direkt gjort sig känd som en förkämpe för ett starkt public service i allmänhetens intresse.Cecilia Stegö Chilòs ministerkarriär blev relativt kort, och under har man varit något försiktigare, även om vi har sett antydningar också här till att ifrågasätta public service oberoende eller till att inskränka public service möjligheter. Under galgen har väl ändå ententepartierna insett att public service står starkt och är svårt att attackera på bred front.Det betyder inte att hoten är avvärjda . Den regering som sitter nu gillar över huvud taget inte tanken på att vi äger saker gemensamt. De brukar dogmatiskt bekämpa alla former av annat ägande än det som deras rikaste väljare står för.Idéerna om att begränsa public service och göra det smalare finns kvar. Hoten mot public service finns också kvar. Ett av hoten är att inte tillräckliga resurser avsätts. På den punkten är propositionen otydlig. Det finns ingen höjning , och risken för att man måste höja med är ganska överhängande om inte rundradiokontot ska urholkas. Det vore en förödande utveckling. Redan nu är de tre public service-bolagen utsatta för ganska hårdhänta effektiviseringar, och ibland neddragningar, för att kunna hantera den penningsumma de får sig tilldelad genom licensen. Det menar vi är olyckligt. Långsiktigt bör man ha goda möjligheter att fortsätta att vara en stark aktör på den svenska mediemarknaden.Public service omfattar på en marknad som totalt omsluter ungefär 200 miljarder. Det är alltså en mycket stor aktör, men det är inte den oerhört starka, dominanta aktören på hela marknaden, vilket en del verkar vilja göra gällande.Dessutom finns förhandsprövningen kvar - ett idiotförslag från början till slut. Det handlar om att skapa en ordning som gör det möjligt att inskränka public service när public service kan komma med förslag på nya tjänster, som naturligtvis påverkar marknaden och som naturligtvis ska påverka marknaden. har förhandsprövningen inte lett till någon stor inskränkning, det ska medges, men det är en idiotisk konstruktion som borde tas bort. Det visar att det fortfarande finns tankar om att man kanske, ifall man bara fick chansen, skulle vilja försvåra och inskränka möjligheterna för public service-företagen att göra sina egna bedömningar. Det är viktigt att de tre rödgröna oppositionspartierna är tydliga i reservation 5 med att förhandsprövningen ska avskaffas. Jag hoppas att valresultatet ger förutsättningar för att det beslutet kan klubbas.I propositionen och i utskottets betänkande finns även ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv. Uppdraget är märkligt formulerat. Det handlar om att Myndigheten för radio och tv ska analysera hur programverksamheten i allmänhetens tjänst påverkar marknaden. Här har vi hört företrädare för ententepartierna säga att det är väl inget konstigt, att det är bra att få kunskap. Ja, men man bör nog veta vad man ska använda kunskapen till. Man bör vara ärlig med att man har ett syfte med ett sådant uppdrag. Det har naturligtvis regeringspartierna, men det vill de inte säga. Därför menar jag att hela uppdraget blir märkligt, särskilt som Myndigheten för radio och tv nu har förlorat en stor del av sitt förtroende efter den skandalösa hanteringen av riksdagsbeslutet om en evenemangslista. Antingen har vi en myndighet som uppenbart sätter sig emot beslut eller så har vi ministerstyrning av myndigheten. Jag vet inte vilket som är värst, men här har vi en myndighet som uppenbarligen inte respekterar riksdagsbesluten. Att då ge myndigheten ett nytt uppdrag, som i förlängningen kan leda till att man får argument för att ytterligare inskränka public service, är helt galet.Public service påverkar marknaden, ja, och ska så göra. Det är från början själva tanken med att bygga upp en allmänhetens radio och tv. Den ska påverka. Det intressanta vore väl att i stället utreda vilka värden public service tillför. Hur skulle ett mediesamhälle se ut utan public service? Vad är det vi vinner med att ha public service? Jag lovar att det finns enormt mycket som skulle bli sämre och mer likriktat utan starka public service-bolag.