bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — I det fall ett dotterföretag har fler än ett moderföretag bortfal- ler löneunderlaget om moderföretaget inte äger av kapitalet i dotterföretaget. Regeringens avsikt är att definitionen ska användas vid tillämpning av samtliga bestämmelser i 57 kap. 16–19 §§ IL om exempelvis löneuttags- krav, beräkning av löneunderlag och lönebaserat utrymme. För att förtyd- liga detta införs en uttrycklig hänvisning till 57 kap. 16–19 §§ IL i förslaget. Avsikten med förslaget är att löneunderlaget i ett företag endast ska kunna utnyttjas av delägare i företag som ingår i en och samma koncern. Storleken på det lönebaserade utrymme som en delägare kan erhålla begrän- sas av storleken på delägarens andel av löneunderlaget i företaget. Det finns dock ingen övre gräns för hur stort detta utrymme kan bli , utan det är i praktiken obegränsat. Detta kan få till följd att det i vissa fåmansföretag, trots att det finns stora utdelningsbara medel som i sin helhet ryms inom gränsbeloppet, ändå kvarstår stora gränsbelopp som kan sparas. Det lönebaserade utrymmet kan vara så stort att del- ägarna i praktiken aldrig kommer att kunna utnyttja detta i sin helhet. De höga sparade utdelningsutrymmena leder till höga krediter i skattesy- stemet som inte är motiverade, varken ekonomiskt eller i förarbetena till reglerna. För att komma till rätta med ökningen av sparade utdelningsut- BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE rymmen föreslås därför att det lönebaserade utrymmet begränsas till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller någon närståendes kon- tanta ersättning. Det aktuella förslaget medför att problematiken med höga skattekrediter i systemet kommer att avta. Eftersom det är möjligt för en närstående att uppfylla löneuttagskravet enligt 57 kap. 19 § IL är det rimligt att en närståendes ersättning även kan ligga till grund för beräkningen av taket för storleken på det lönebaserade utrymmet. Regeringen föreslår därför att taket även ska få beräknas på en närståendes ersättning. En delägare kan alltså välja om det ska vara den egna eller någon närståendes ersättning som ska ligga till grund för beräk- ningen. I praktiken kommer sannolikt samtliga delägare att beräkna taket på den högsta ersättningen som någon närstående fått. Förslaget innebär inte att sparade utdelningsutrymmen kommer att gå förlorade utan endast att värdet av nya lönebaserade utrym- men begränsas. Ett införande av ett tak på 50 gånger den egna, eller någon när- ståendes, kontanta ersättning bedöms främst ha en återhållande effekt på ökningen av de sparade utdelningsutrymmena och inte på den faktiska beskattningen av utdelning. Förslaget bedöms därför inte ha några offent- ligfinansiella konsekvenser. Höjning av det lönebaserade utrymmet Regeringen föreslår att det lönebaserade utrymmet höjs från 25 till 50 pro- cent av löneunderlaget. Förslaget innebär att det lönebaserade utrymmet ökar av löneunderlag som understiger 60 . Detta ökar gränsbeloppen för alla delägare som använder löneunderlagsregeln, vilket innebär att större belopp kan tas ut som lågt beskattad utdelning. Höjningen av det lönebaserade utrymmet skapar utrymme för en större andel kapitalbeskattad utdelning, som om det inte kan utnyttjas under inne- varande år kan sparas och utnyttjas ett senare år. Förslaget innebär en regelförenkling eftersom endast en procentsats behöver användas vid beräk- ning av det lönebaserade utrymmet. Skattebortfallet till följd av utnyttjande av de nya gränsbeloppen beräk- nas till ca –2017. Varaktigt beräknas dock den offentligfinansiella kostnaden uppgå till . Höjning av räntenivån för positiv räntefördelning För att upprätthålla neutraliteten vid beskattningen av olika företagsformer föreslår regeringen att räntesatsen för positiv räntefördelning för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag höjs , dvs. att räntesatsen för positiv räntefördelning höjs från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 För att de föreslagna ändringarna i de s.k. 3:12-reglerna för delägare i fåmansföretag inte ska leda till att balansen i beskattningen av delägare i fåmansföretag och enskilda näringsidkare förskjuts anser regeringen att det finns skäl att höja räntesatsen för positiv räntefördelning med 0,5 procent- enheter, vilket innebär att räntesatsen efter höjningen föreslås uppgå till statslåneräntan ökad . För att den sammantagna offentligfinansiella effekten av förslagen i så hög utsträckning som möjligt ska vara neutral föreslår reger- ingen, till skillnad från i promemorian, att höjningen av räntesatsen för positiv räntefördelning ska tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Förslaget beräknas varaktigt minska skatteintäkterna med . Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2013/14:Sk411 av m.fl. yrkandena 4 och 5 att 3:12-reglerna bör stramas upp för att värna om det som de ursprungligen var till för – att ge goda villkor för riktiga företag som bidrar till jobbtillväxten. Man kan inte acceptera att fåmansföretag använder sig av aggressiva 3:12-upplägg, dvs. systematiskt omvandlar förvärvsinkomster (lön) till kapitalinkomster (aktieutdelning) för att undvika skatt och för att konkurrera ut andra företag som i stället bygger sin verksamhet på anställda med lön. Regeringens förslag till änd- rade 3:12-regler är dock dåligt beredda och hanterade. Förslaget löser inte de grundläggande problemen med inkomstomvandlingen. Frågan borde ha utretts av så att ett mer samlat förslag kunde ha lagts fram. Regeringen måste också följa upp och till återrappor- tera effekterna av de ändringar i 3:12-reglerna som föreslås. Vidare anför motionärerna att måste ges i upp- drag att utreda överutnyttjandet av inkomstomvandlingen genom 3:12-reg- lerna med utgångspunkt i bl.a. det som anförs i rapporten om 3:12- reglerna från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () och att föreslå åtgärder. I partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. yrkande 10 anförs att motionärerna är emot regeringens förslag om att kraf- tigt begränsa ägarmöjligheterna för de s.k. 3:12-reglerna. De anför att regeringens förslag innebär att anställda i fåmansbolag med mindre än 4 procents ägarandel drabbas av ett kraftigt ökat skatteuttag. Det är ett dråp- slag mot många vanliga företagare i och innebär en kraftig försäm- ring för företag som vill locka till sig medarbetare genom att erbjuda delägarskap. Regeringens syfte bör kunna uppnås även utan att införa ägar- begränsningar. måste ges i uppdrag att utreda ett överutnyttjande av inkomstomvandlingen genom 3:12-reglerna samt föreslå nödvändiga förändringar. Regeringen bör efter att ha tillfrågat BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE tekommittén återkomma med ett nytt förslag till 3:12-regler som inte slår undan benen för dessa småföretag men som begränsar möjlighe- terna till skatteplanering. I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del anförs att alltmer ifrågasätter hur de s.k. 3:12-reglerna används för att slippa undan skatt. ning av ägare av fåmansföretag, ofta familjeföretag, syftar till att förvärvs- inkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från lönearbete eller från arbetsinsats i ett eget aktiebolag. Syftet är också att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till lägre beskattade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () pub- licerade en rapport om 3:12-reglerna. enligt motionärernas uppfattning på avsevärda problem med dagens lagstift- Motionärerna föreslår därför att det ska göras en grundlig utvärder- ing av regelverket. I avvaktan på en utvärdering står bakom den föreslagna ändringen i löneunderlagsregeln men avvisar övriga förslag till föränd- ringar som ökar skattebortfallet från 3:12-reglerna. Utformningen av löneunderlagsregeln har medfört att delägare i personalin- tensiva fåmansföretag trots relativt låga löneuttag kan ta ut en stor andel av resultatet som lågt beskattad utdelning. Dessutom har kombinationen av en förmånlig löneunderlagsregel och bestämmelsen i 57 kap. 3 § IL, som innebär att även företag med många verksamma delägare faller in under 3:12-reglerna, gjort att ersättningen för risk och avkastningen på insatt kapi- tal inte står i proportion till den avkastning som kan erhållas i form av Detta har fått den effekten att det kan vara för- månligt att träda in som delägare och ta ut ersättning för nedlagt arbete i form av utdelning i stället för som lön. Reglernas utformning har därmed medfört att verksamma delägare i stora fåmansföretag med många anställda har kunnat tillgodoräkna sig mycket stora lönebaserade utrymmen. Trots att 3:12-reglernas syfte är att motverka inkomstomvandling har tillämpningen av löneunderlagsregeln till och med möjliggjort en förmånligare beskattning av utdelning i inkomstsla- get kapital än vad som gäller för andra ägare av andelar i onoterade företag. Utskottet anser att det är viktigt att förtroendet för skattesystemet bibe- hålls och att 3:12-reglernas legitimitet inte ytterligare undergrävs. synpunkter och den kritik som framförts mot förslaget har främst riktat sig mot införandet av ett kapitalandelskrav och mot att det medför en snedvrid- ning av konkurrensen. Även motionärerna i ärendet har framfört liknande SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottet inhämtade ytterligare synpunkter från berörda företag och intres- seorganisationer vid en offentlig utfrågning . Därut- över inhämtades ytterligare information vid en uppvaktning på utskottssam- manträdet . Utskottet har förståelse för regeringens ståndpunkt att det är nödvändigt att skyndsamt begränsa möjligheterna till ett överutnyttjande av 3:12-regel- verket, varför utskottet tillstyrker de föreslagna ändringarna. Under utskot- tets beredning har det dock framkommit en oro över att de föreslagna justeringarna kan komma att kringgås i syfte att undandra beskattning via fortsatt inkomstomvandling, beskriven t.ex. i 2012:4. Utskot- tet kan inte utesluta att det finns ett behov av ytterligare förändringar och återkommer i det följande med frågan om en uppföljning av de föränd- ringar som genomförs av 3:12-reglerna (se avsnittet Uppföljning av 3:12- reglerna). Med det anförda avstyrker utskottet motionerna och tillstyrker regering- ens förslag om ändringar i 3:12-reglerna. Reformerade inkomstskatteregler för den ideella sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om reformerade inkomst- skatteregler för den ideella sektorn. Bestämmelserna om beskattning av allmännyttiga stiftelser är såväl till sitt materiella innehåll som till den lagtekniska utformningen i stort sett oför- ändrade sedan de infördes (prop. 1942:134, bet. 1942:BevU21, SFS 1942:274). Dessa bestämmelser bygger dessutom delvis på äldre lagstift- ning. Förutsättningarna för att en stiftelse ska omfattas av dessa regler om undantag från beskattning uppfattas som otidsenliga, och de är trots en relativt omfattande praxis svåra att tillämpa. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund är, i likhet med andra svenska juridiska personer, i princip skattskyldiga för alla sina inkomster. Inkomstskatten är statlig och tas ut av den beskattningsbara inkomsten. Det finns emellertid särskilda beskattningsreg- ler på inkomstbeskattningens område som gäller stiftelser, ideella för- eningar och registrerade trossamfund. De innebär att det under vissa förutsättningar görs undantag från vad som annars skulle gälla skattemäs- sigt. Undantagsreglerna finns i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Dessa subjekt kan enligt undantagsreglerna vara antingen helt eller delvis skattebefriade. Pensionsstiftelser enligt lagen (1967:531) BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE om tryggande av pensionsutfästelser m.m. är helt befriade från skatt enligt inkomstskattelagen, och stiftelser som förvaltas av stat och kommun kan enligt praxis också vara helt skattebefriade. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund med vissa allmännyttiga ändamål kan om de uppfyller särskilda krav befrias från att betala skatt på vissa inkomster. De subjekt som är delvis skattebefriade är endast skattskyldiga för inkomst av sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL, dock med undantag för kapitalvinster och kapitalförluster. het enligt denna paragraf avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmäs- sigt och självständigt. Innehav av näringsfastighet räknas alltid till Vid sidan av de mer generellt utformade reglerna i 7 kap. IL om inskränkt skattskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund finns även i lagen en uppräkning av subjekt som ges en rela- tivt långtgående skattefrihet. Vissa kategorier av subjekt kan enligt 7 kap. 15 och 16 §§ IL vara skattskyldiga antingen endast för inkomst på grund av innehav av fastighet eller endast för inkomst av sådan inkomst av näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL. kan vara inskränkt skattskyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. 3–6 §§ IL, om den främjar ett kvalificerat allmännyttigt ändamål (ändamålskravet), tillgodoser ändamålet i sin verksamhet (verksamhetskra- vet) och använder sin avkastning för ändamålet (fullföljdskravet). ler en stiftelse dessa krav är den skattskyldig endast för sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § IL. kraven är dock inte skattskyldig för kapitalvinster och kapitalförluster. Regeringen föreslår att enhetliga bestämmelser ska införas om allmännyt- tiga ändamål för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. De juridiska skillnaderna mellan de olika slagen av subjekt utgör inte någon egentlig svårighet. Skillnaderna i den faktiska verksamheten utgör inte heller något betydande hinder mot gemensamma regler. mer att gemensamma regler ger förutsättningar för neutrala skattekonse- kvenser mellan stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Enhetliga ändamålsbestämmelser bör därför införas. Regeringens förslag innebär även en förändring av förutsättningarna för att bli godkänd som gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Begreppet allmännyttigt ändamål är inte definierat i lagtexten och är svä- vande till sin innebörd. Även om det är eftersträvansvärt med en legaldefi- nition finns det svårigheter med att finna en tillräckligt konkret definition. Systematiken med en exemplifierande uppräkning i lagtexten behålls. att ett ändamål ska kunna betraktas som allmännyttigt i lagens mening måste vissa krav ställas på ändamålets karaktär. Ändamålet ska avse ett SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 direkt eller indirekt främjande av verksamhet som är av sådan karaktär att det är av samhällelig natur och bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. För att tillämpningen av ändamålskravet ska bli mer modern ändras utöver de nya ändamålen även vissa av de ändamål som uppräknas . Det redogörs inte särskilt för ändamålen att främja idrott, politisk verksam- het och religiös verksamhet. Någon förändring av innebörden av dessa begrepp är dock inte avsedd. Vissa begrepp utmönstras ur lagstiftningen. Ändamålet nordiskt samar- bete ska inte ingå i uppräkningen av allmännyttiga ändamål eftersom föreningar som främjar nordiskt samarbete vanligtvis omfattas av de all- männa skattefrihetsgrunderna. Inte heller huvudsaklighetskriteriet har någon praktisk innebörd och utmönstras ur lagstiftningen eftersom verksamhetskravet i 7 kap. 5 och 9 §§ IL ställer krav på att stiftelsen, föreningen eller trossamfundet i den verksamhet som bedrivs uteslutande eller så gott som uteslutande ska till- godose ett allmännyttigt ändamål. Verksamhetskravet måste vara uppfyllt för att inskränkt skattskyldighet ska föreligga oberoende av om ändamåls- kravet är förenat med ett huvudsaklighetskriterium eller inte. De nya reglerna ska träda i kraft . Bestämmelserna om beskattning vid uttag ur näringsverksamhet ska inte tillämpas om en stiftelse vid ikraftträdandet blir inskränkt skattskyldig till följd av det för- ändrade ändamålskravet. Sammantaget beräknas förslagen minska skatteintäkterna med 0,15 mil- jarder kronor 2014. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt att enhet- liga bestämmelser införs för allmännyttiga ändamål för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Förslagen innebär att en gemensam nivå av skattegynnande införs för samtliga allmännyttiga ideella organisationer som uppfyller de krav som ställs. Innebörden av dessa förslag är framför allt att stiftelserna kommer att få ett utvidgat skattemässigt gynnande genom att ett vidgat ändamåls- krav föreslås. Med enhetliga bestämmelser uppnås också en förenkling för de ideella organisationerna och deras företrädare, vilket också förenklar samarbetet mellan olika ideella organisationer och främjandet av verksamhet i andra organisationer. Förslaget innehåller också, när det gäller ändamålet social hjälpverksamhet, en betydande förenkling jämfört med . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om reformerade inkomst- skatteregler för den ideella sektorn. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Slopad skattefrihet för inkomster från specialbyggnader m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om slopande av skattefri- het för inkomster från specialbyggnader. I 7 kap. 21 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, behandlas skattskyldighet för inkomst från fastighet som avses i 3 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), förkortad FTL, dvs. Vad som menas med specialbyggnad framgår av 2 kap. 2 § FTL. Specialbyggnadstyp bestäms med hänsyn till det ändamål som byggna- den till övervägande del (dvs. ) används för. Ägare av de fastigheter det gäller är inte skattskyldiga för inkomst från sådan använd- ning av fastigheten som gör att fastigheten vid fastighetstaxeringen ska indelas som specialbyggnad. Enligt rättspraxis krävs för skattebefrielse att ägaren själv bedriver verksamheten i fråga. Endast typisk fastighetsin- komst som kan hänföras till lokalutnyttjandet är skattefri. I 7 kap. 21 § andra stycket IL behandlas ägare av fastigheter som avses i 3 kap. 3 § FTL, dvs. En ägare av en sådan fastig- het är inte skattskyldig för inkomst av fastigheten, om ägaren själv bedri- ver den verksamhet som gör att kraven för skattefrihet vid fastighetstaxer- ingen uppfylls. Inkomsterna av skattefria lantbruksfastigheter ska, vid blandad användning, proportioneras på en skattefri och en skattepliktig del. Synsättet är i det sammanhanget detsamma som för specialbyggnader. Regeringen föreslår att skattefriheten för fastighetsinkomster från special- byggnader och vissa lantbruksenheter ska slopas. De gällande undantags- reglerna för specialbyggnader är svårtillämpade och har föranlett många frågor och rättsprocesser. Det finns inte mycket information om specialbyggnader. En uppskatt- ning rörande den offentligfinansiella effekten har därför gjorts. Bedöm- ningen är att skatteunderlaget till följd av förslaget ökar med ca , vilket vid en bolagsskatt på ger en skattein- täkt på ca . Förslaget ska träda i kraft och tillämpas på beskatt- ningsår som börjar efter . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt och nödvän- digt att modernisera lagstiftningen. Det är heller inte lämpligt att ha regler som inte är konkurrensneutrala. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag om att slopa skat- tefriheten för inkomster från specialbyggnader. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om en höjning av bolagsskat- ten till . Juridiska personer betalar endast statlig inkomstskatt. Skatten för juridiska personer uppgår . Den senaste sänk- ningen av bolagsskatten genomfördes , från 26,3 pro- cent till . gjordes en sänkning 2009, från till och 1993, då skattesatsen sänktes från till . föreslår i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 15 att bolagsskatten höjs till . anser att bolagsskatten var konkurrenskraftig redan innan den sänkning som genom- fördes föregående år. Enligt låg bolagsskatten i nära genom- snittet i just , och hade redan då lägre bolagsskatt än våra tio största handelspartner. Utskottet anser att den nominella bolagsskatten är av central betydelse för företagens investerings- och lokaliseringsbeslut. Företagens hemmamark- nad är hela EU-området. Detta gör det möjligt även för mindre företag som tidigare enbart verkat på den nationella marknaden att expan- dera verksamheten över de nationella gränserna. Bolagsskattens relativa nivå är en av de faktorer som företagen beaktar. Genom internprissättning och vinstöverföringar påverkar skattereglerna dessutom i vilket land företa- gen väljer att redovisa sina vinster. En sänkt bolagsskatt värnar den svenska skattebasen genom att göra det relativt mer förmånligt att beskatta vinsterna i och reducera incitamenten att skatteplanera. Därutöver kan en lägre formell bolagsskatt sänka företagens kapitalkostnad, vilket i sådana fall ökar kapitalinvesteringarna och BNP. Detta kan i sin tur leda till en högre sysselsättning. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Goda skattemässiga villkor för investeringar är en förutsättning för att svenska företag även ska kunna bidra till hög ekonomisk till- Med hänsyn till bolagsbeskattningens betydelse för investeringar, tillväxt och sysselsättning i och för lokalisering och redovisning av vinster i finns det skäl att ha en konkurrenskraftig bolagsskatt. En bolagsskatt på nuvarande nivå bidrar till ett mer symmetriskt skattesy- stem med en större likabehandling av eget kapital och lån i bolagssektorn och värnar den svenska skattebasen. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet om en höjning av Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att inte införa investerar- avdraget. Investeraravdraget är en skattelättnad i form av ett avdrag för fysiska per- soner som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission. Avdraget får göras med hälf- ten av betalningen för andelarna i inkomstslaget kapital. Avdrag ges med högst per person och år, vilket motsvarar förvärv av andelar för . Investerarnas sammanlagda betalning för andelar i ett och samma företag får uppgå till högst . För att få investeraravdrag ska bl.a. följande villkor vara uppfyllda. Det ska vara fråga om ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk för- ening eller motsvarande utländskt bolag som har fast driftställe i , under förutsättning att det utländska bolaget hör hemma i en stat inom EES eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som inne- håller en artikel om informationsutbyte. Företaget ska vara ett företag av mindre storlek som uteslutande eller så gott som uteslutande bedriver rörelse. Företag av mindre storlek är företag där medelantalet anställda inklusive delägare som arbetar i företaget är färre än 50 personer och vars nettoomsättning eller balansomslutning uppgår till högst 80 miljoner kro- nor. Företaget får inte vara i ekonomiska svårigheter och ska ha ett löneunderlag om . Särskilda bestämmelser införs också för att förhindra att transaktioner genomförs enbart av skatteskäl. Reglerna om investeraravdrag träder i kraft . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 anför i partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. yrkande 3 i denna del att de avvisar investeraravdraget som ska införas . Skälen till detta är den ökade risken för skattepla- nering och skatteundandragande samt fördelningspolitiska skäl. Utskottet tillstyrkte i sitt betänkande (bet. 2013/14:SkU2) införandet av ett investeraravdrag. Utskottet uttalade bl.a. följande. Det finns enligt utskottet ett behov av att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Rätt utformade och rätt riktade inci- tament som ökar investeringarna i företag kan bidra till att stärka konkurrenskraft genom att fler samhällsekonomiskt lönsamma invester- ingar finansieras. Konkurrenskraftiga skatteregler är en förutsättning för att fler jobb ska skapas och full sysselsättning nås.