bet · H001SoU11 · 2013-03-14 00:00:00 — 2012/13:SoU11 Socialtjänstfrågor I betänkandet behandlas 117 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2012 samt 1 yrkande i en följdmotion till regeringens proposition 2012/13:10 och 1 yrkande i en följdmotion till regeringens skrivelse 2012/13:52. Alla yrkandena rör socialtjänstfrågor. Ett antal motionsyrkanden som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare behandlas förenklat, se bilaga 2. Utskottet avslår samtliga motionsyrkanden främst mot bakgrund av pågående arbete på området. I betänkandet finns 29 reservationer och 6 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av socialtjänstlagen m.m. 2011/12:So282 av och (båda S), 2011/12:So566 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:So251 av m.fl. (S) och 2012/13:So372 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (S, MP, V) Prioriteringar inom den kommunala omsorgen 2012/13:So304 av (FP). 2011/12:So438 av (KD), 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 27 och 2012/13:So245 av Arhe Hamednaca (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (S, V) Reservation 3 (MP) 2011/12:So587 av (C), 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2012/13:So261 av (S) och 2012/13:So339 av m.fl. (S). Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP) Reservation 6 (V) Riksnormen och skälig levnadsnivå 2011/12:So227 av (S), 2011/12:So467 av m.fl. (S), 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:C386 av (SD) yrkande 2, 2012/13:Sf368 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2012/13:So307 av (S), 2012/13:So531 av (M), 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:So545 av (KD). Reservation 7 (S, V) Reservation 8 (MP) Reservation 9 (SD) Bostadsrätt och behov av försörjningsstöd 2011/12:So658 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 10 (MP) Ekonomiskt bistånd vid lägre studier 2011/12:So546 av (S) och 2012/13:So530 av (S). 2011/12:So663 av (C). 2011/12:Kr277 av och (båda M) yrkande 3, 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 56 och 2012/13:Kr341 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 11 (S, MP, V) Reservation 12 (SD) 2012/13:So249 av och (båda S), 2012/13:Kr4 av (SD) yrkande 1, 2012/13:Kr229 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:Kr341 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 13 (SD) Våld i nära relationer Stöd för och skydd till brottsoffer 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 33, 2011/12:So289 av (FP) yrkande 1, 2011/12:So431 av (M), 2011/12:So604 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ju249 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkandena 45, 50 och 51, 2012/13:Ju380 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14, 2012/13:So355 av (S), 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 16 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24. Reservation 14 (S) Reservation 15 (MP) Reservation 16 (V) Reservation 17 (SD) 2012/13:Ub281 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 1. Reservation 18 (MP) 2012/13:So462 av (S), 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 8 och 15. Reservation 19 (S, V) Reservation 20 (MP) 2011/12:So405 av och (båda M), 2011/12:So497 av och (båda M), 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2012/13:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 21 (S, V) Reservation 22 (MP) 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 23 (V) 2011/12:So300 av och (båda M), 2012/13:So369 av (M), 2012/13:So498 av (M), 2012/13:So541 av och (båda MP) och 2012/13:So584 av (M). Reservation 24 (MP) 2012/13:So594 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 25 (MP, V) 2011/12:So471 av och (båda S) och 2012/13:So243 av och (båda S). Reservation 26 (S, MP, V) Gratis sommaraktiviteter för barn 2011/12:So569 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2012/13:Sf362 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 27 (S, V) 2012/13:Ju403 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 14. Reservation 28 (MP) 2011/12:So341 av (M). 2011/12:So589 av (SD). Reservation 29 (SD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 117 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2012 samt 1 yrkande i en följdmotion till regeringens proposition 2012/13:10 och 1 yrkande i en följdmotion till regeringens skrivelse 2012/13:52. Av dessa behandlas 44 förenklat eftersom de rör frågor som tidigare behandlats av , se bilaga 2. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. informerade företrädare för om verksamheten och tog utskottets ledamöter på en rundvandring i . Översyn av socialtjänstlagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en översyn av socialtjänstlagen och om prioriteringar inom den kommunala omsorgen. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2011/12:So566 av m.fl. (V) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att en bred parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppdrag att se över hela socialtjänstlagen. Motionärerna påpekar att både samhället och barn- och ungdomsvården genomgått stora förändringar sedan socialtjänstlagen trädde i kraft. I motion 2011/12:So282 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att göra en ny parlamentarisk socialutredning. Motionärerna påpekar att det har skett så stora förändringar i samhället att det motiverar en ny stor parlamentarisk utredning om socialtjänstlagen. I motion 2012/13:So251 av m.fl. (S) finns ett likalydande yrkande. I motion 2012/13:So372 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att en översyn av socialtjänstlagen bör göras i syfte att förenkla för den enskilde att ta del av servicetjänster. Motionärerna efterfrågar en modell som ger de enskilda tillgång till stödinsatser utan krångliga biståndsbeslut. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att socialtjänstlagen behöver moderniseras för att ge kommunerna förutsättningar att förenkla sin service till enskilda medborgare och därmed ge människor större möjligheter till egenmakt och inflytande över sitt liv. Prioriteringar inom den kommunala omsorgen I motion 2012/13:So304 av (FP) begärs ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning om prioriteringsprinciper inom omsorgerna. Enligt motionären framgår av studier gjorda av Prioriteringscentrum i att kommunerna av olika skäl inte känt sig direkt berörda av riksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- och sjukvårdslagen. Det behövs därför prioriteringar också inom omsorgerna så att kommunerna i sitt prioriteringsarbete har en etisk plattform att grunda sina beslut på. Enligt 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska samhällets socialtjänst på demokratins och solidaritetens grund främja människornas ekonomiska och sociala trygghet aktiva deltagande i samhällslivet. Vidare anförs i paragrafen att under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska vidare bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. inrättades av regeringen med uppdraget att ge regeringen stöd i frågor som rör kvaliteten inom utvecklingen av välfärden inom vård- och omsorgssektorn. Syftet har varit att medborgarna ska få ökat inflytande genom att förutsättningarna för valfrihet, entreprenörskap och innovativt företagande förbättras i både privat och ideell regi inom exempelvis hälso- och sjukvård, vård och äldreomsorg samt stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Rådets alla förslag till regeringen finns samlade i en slutrapport . trädde ett antal lagändringar i kraft i socialtjänstlagen med syftet att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. Barnrättsperspektivet stärks genom att barnets bästa ska vara avgörande vid beslut och andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser. Ett barn ska få möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Om barnet inte framför sina åsikter ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Av budgetpropositionen framgår att regeringen bedömer att det finns behov av att också se över bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt analysera behovet av förändringar och förtydliganden i regelverket (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 203). Regeringen fattade därför beslut om att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en sådan översyn. Vissa frågor som berör socialtjänstlagen ska även ingå i uppdraget. Syftet med utredningen är att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga som bereds vård enligt LVU samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har träffat den årliga överenskommelsen om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . Överenskommelsen utgår från den plattform för arbetet med att utveckla en evidensbaserad praktik i som regeringen och SKL enades om . Parterna har därmed enats om att genomföra insatser till stöd för en evidensbaserad praktik och utveckling av eHälsa inom område. Insatserna ska syfta till att stärka möjligheter och förmåga att skapa och använda relevant kunskap och informationsteknik. Avsikten är att skapa förutsättningar för att resurser ska användas för de insatser och på det sätt som de gör bäst nytta. Utgångspunkten är lagstiftningens krav på en god kvalitet i sett ur ett brukar- och medborgarperspektiv. Det övergripande målet är att brukare, oavsett kön, ålder, etnicitet, funktionsnedsättning, religion och sexuell läggning ska få ta del av insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap samt att öka tillgänglighet, kvalitet och effektivitet genom eHälsa. Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera bl.a. i vilken utsträckning överenskommelsen bidrar till att förbättra förutsättningarna för att arbeta evidensbaserat och att använda informationsteknik. Delrapporter ska lämnas 20112013 och slutrapport . Prioriteringar inom den kommunala omsorgen På uppdrag av lämnade Prioriteringscentrum i en rapport, Vårdens alltför svåra val, om hur prioriteringsarbetet sker inom vården i landsting och kommuner. I rapporten lämnas en värdering av hur detta arbete överensstämmer med intentionerna i beslut om prioriteringar samt med vad som anges i hälso- och sjukvårdslagen (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, prot. 1996/97:86 och 90). I uppdraget ingick även att analysera problem i tillämpningen av riktlinjerna för prioriteringar och komma med förslag till ändringar och förtydliganden. Av rapporten framgick att Prioriteringscentrum ansåg att den etiska plattformen inte hade fått tillräckligt genomslag i sjukvården, och Prioriteringscentrum föreslog därför en reviderad plattform. Det framgick vidare att man i den kommunala vård- och omsorgsverksamheten fortfarande upplevde sig i ringa utsträckning berörd av den etiska plattformen och prioriteringsprinciperna samt att någon gemensam prioritering mellan huvudmännen knappt alls skedde. Senast i betänkande 2006/07:SoU7 Socialtjänstfrågor behandlade utskottet en motion om en ny parlamentarisk utredning inom socialpolitikens område. Utskottet ställde sig inte bakom yrkandet och följde utskottet (1 res. V, prot. 2006/07:70). Motioner om prioriteringar inom den kommunala omsorgen har behandlats tidigare av utskottet. Vid det senaste tillfället (bet. 2008/09:SoU16 Socialtjänstfrågor, prot. 2008/09:91) avstyrktes motionerna med hänvisning till att frågan om prioriteringar inom vård och omsorg bereddes i och att inte borde föregripa beredningen. Utskottet noterar och ser positivt på det fortlöpande arbetet inom socialtjänstlagens område i form av exempelvis kompletterande lagstiftning i syfte att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Vissa frågor som berör socialtjänstlagen ingår i uppdraget. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So282 (S), 2011/12:So566 (V) yrkande 6, 2012/13:So251 (S) och 2012/13:So372 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom önskemålet om en parlamentarisk utredning om prioriteringsprinciper inom den kommunala omsorgen. Motion 2012/13:So304 (FP) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om familjerådgivning. Jämför reservationerna 2 (S, V) och 3 (MP). I kommittémotion 2011/12:So658 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 27 ett tillkännagivande om ett förslag om en fungerande familjerådgivning. Motionärerna anser att det är viktigt att kommunerna erbjuder familjerådgivning av god kvalitet till en låg kostnad för den enskilde. I motion 2012/13:So245 av Arhe Hamednaca (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av att definiera och kvalitetssäkra yrkesrollen för familjerådgivare. I yrkande 2 finns en begäran om ett tillkännagivande om att säkerställa rimliga avgifter för familjerådgivning. I motion 2011/12:So438 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att offentligt finansierad familje- och relationsrådgivning ska verka för att fler relationer blir långsiktigt hållbara. Av 3 kap. 3 § SoL följer att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförande av uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 6 § SoL hör det till socialnämndens uppgifter att bl.a. erbjuda sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Enligt 5 kap. 3 § andra stycket SoL ska kommunen sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Av 8 kap. 2 § SoL följer att kommunen får, enligt grunder som kommunen bestämmer, ta ut skäliga avgifter för bl.a. familjerådgivning. Regeringen beslutade om en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd En vinst för alla. Målsättningen med strategin är att via föräldrar främja barns hälsa och positiva utveckling. Strategin ska dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap, dels utgöra praktiskt stöd i det organisatoriska planerings- och utvecklingsarbetet. Det övergipande nationella målet är att alla föräldrar med barn ska erbjudas föräldrastöd under hela barnets uppväxt. () har genom flera olika uppdrag inom ramen för strategin fördelat till 21 föräldrastödsprojekt, samt till 6 projekt i en tidigare satsning på lokal samverkan för att främja barns och ungas hälsa. Projekten genomförs i nära samarbete med ett forskningslärosäte. Vissa projekt är redan avslutade med slutrapporter, medan andra projekt pågår året ut med slutrapporter ; ska FHI slutredovisa projekten. FHI konstaterade i sin redovisning till regeringen att stimulansmedlen bidragit till att utvecklingen av föräldrastöd gått framåt i de kommuner som tagit del av dem. fick FHI i uppdrag att genomföra regionala konferenser, där huvudsakliga målgrupper ska vara beslutsfattare, tjänstemän och praktiker i kommuner, landsting och ideella organisationer, i syfte att uppnå ytterligare spridning i landet av föräldrastödjande aktiviteter i enlighet med den nationella strategin för föräldrastöd. Uppdraget ska slutredovisas . PREP (Preventive Relationship Enhancement Program), som är ett exempel på en använd metod, syftar till att förebygga familjekonflikter. I programmet får föräldrarna diskutera och genomföra praktiska övningar i syfte att förbättra kommunikationen dem emellan, klargöra förväntningar på förhållandet, stimulera kvaliteten i förhållandet, bilda en gemensam inställning till konflikthantering och utveckla redskap för att behålla engagemanget i relationen. I sprids PREP genom studieförbundet . PREP hör till en grupp av liknande program vars effekt studerats i kontrollerade studier. I den senaste systematiska översikten fann man förbättrad kommunikationsförmåga och att kvaliteten i parrelationen också förbättrades. Det finns flera tidigare publicerade översiktsartiklar som redovisar samma slutsats där man också redovisar att effekter kvarstår . har på regeringens uppdrag genomfört en förstudie om förutsättningarna för att i ett antal kommuner bedriva en försöksverksamhet med separationsteam som kan erbjuda föräldrar och barn stöd och hjälp i samband med separation. Det övergripande målet är att så långt möjligt försöka minska de skadeverkningar som föräldrarnas konflikter kan få för barnet och bidra till att barnet får en god och trygg relation med båda föräldrarna. Utifrån förstudien föreslår att försöksverksamheter med separationsteam startas i tio kommuner. Frågan om att börja med försöksverksamhet enligt förslag bereds i . Kommunen ska sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Skäliga avgifter får tas ut för bl.a. familjerådgivning. finns också en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd. Målsättningen med strategin är att via föräldrar främja barns hälsa och positiva utveckling. Ett antal lokala projekt pågår inom ramen för strategin. Utskottet har noterat och ser positivt på redovisade uppdrag om förutsättningar för att bedriva försöksverksamheter med separationsteam i kommunerna liksom beskrivningen av en av de använda metoder som används i syfte att förebygga familjekonflikter. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So438 (KD), 2011/12:So658 (MP) yrkande 27 och 2012/13:So245 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om underlag för beräkningen, riksnormen och skälig levnadsnivå, bostadsrätt och behov av försörjningsstöd, ekonomiskt bistånd vid lägre studier samt om invånartjänst. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (MP), 6 (V), 7 (S, V), 8 (MP), 9 (SD) och 10 (MP) samt särskilda yttrandena 1 (V) och 2 (S, MP). I kommittémotion 2011/12:So658 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om problematiken kring långvarigt beroende av försörjningsstöd. Motionärerna vill att en översyn ska göras både av nivåer i försörjningsstödet och huruvida det är rimligt att särskilda hänsyn tas till långvarigt beroende liksom möjligheten att börja arbeta och under vissa förutsättningar ändå behålla en del av försörjningsstödet. I motion 2012/13:So261 av (S) begärs ett tillkännagivande om att ideellt skadestånd, kränkning och sveda och värk inte ska räknas som inkomst vid beräkning av försörjningsstöd. I motion 2012/13:So339 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att barnbidrag inte ska ingå i beräkningsunderlaget för kommunalt försörjningsstöd. I motion 2011/12:So587 av (C) begärs ett tillkännagivande om att skadestånd från inte ska räknas som inkomst och därmed medföra en minskning av försörjningsstöd som lämnas genom socialtjänstlagen. Riksnormen och skälig levnadsnivå I kommittémotion 2011/12:So658 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att datorer ska ingå i riksnormen för försörjningsstöd. En liknande begäran finns i motionerna 2012/13:So5 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:So540 av m.fl. (MP) yrkande 6 där det begärs tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag om en ändrad konstruktion av riksnormen. Motionärerna anser att tillgång till dator, mjukvara och bredbandskostnader behöver ingå i . Även i motionerna 2012/13:So307 av (S) och 2011/12:So467 av m.fl. (S) finns yrkanden om att internetuppkoppling bör ingå i riksnormen. I motion 2011/12:So227 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att låta kostnader för ett internetabonnemang ingå i riksnormen för ekonomiskt bistånd. Liknande yrkanden finns i motion 2012/13:Sf368 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) yrkande 2 och i motion 2012/13:So545 av (KD). I motion 2012/13:So531 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över begreppet skälig levnadsstandard. Begreppet behöver ses över och förtydligas så att både kommuner och enskilda medborgare vet vad som avses och så att tydliga gränser dras mellan vad som är samhällets och den enskildes eget ansvar. I motion 2012/13:C386 av (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att alltid ska fatta beslut om bistånd utifrån barnets bästa. Bostadsrätt och behov av försörjningsstöd I kommittémotion 2011/12:So658 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om vad som sägs om dilemmat kring att äga en bostadsrätt och behovet av stöd från . Motionärerna påpekar att en familj som bor i en bostadsrätt kan ha behov av försörjningsstöd. Dessa brukar ges rådrum för att sälja sin bostadsrätt, men det kan vara så att det inte blir några medel över efter en försäljning på grund av att familjen har stora skulder. Det kan vara billigare att låta familjen bo kvar i stället för att flytta till en hyresrätt där socialnämnden betalar hyran. Detta är ett problem som behöver ses över. Ekonomiskt bistånd vid lägre studier I motion 2011/12:So546 av (S) begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn av regelverket för ekonomiskt bistånd vid lägre studier. Motionären påpekar att unga som har dålig skolgrund på grund av t.ex. missbruk kan behöva ekonomiskt bistånd för att komplettera grundskole- eller gymnasiestudier via komvux. Då är det, enligt motionären, motsägelsefullt att i den situationen inte ha rätt till ekonomiskt bistånd. I motion 2012/13:So530 av (S) finns en liknande begäran. I motion 2011/12:So663 av (C) begärs ett tillkännagivande om att starta en försöksverksamhet med invånartjänst. Motionären anser att alla personer som får ekonomiskt bistånd eller mer och som har arbetsförmåga men inget arbete, bör erbjudas invånartjänst. Syftet är inte att konkurrera ut annan arbetskraft utan att gå bredvid någon på en arbetsplats. Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Ekonomiskt bistånd innefattar dels försörjningsstöd, dels bistånd till livsföringen i övrigt. Enligt 4 kap. 3 § SoL får försörjningsstöd lämnas för skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och tv-avgift, boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader enligt första punkten ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. Med bistånd till livsföringen i övrigt avses ersättning för kostnader som ingår i en skälig levnadsnivå, men som inte förekommer så ofta som exempelvis kostnad för läkarvård, tandvård, glasögon, hemutrustning och flyttning m.m. Riksnormen fastställs av regeringen. Av 4 § framgår att socialnämnden får begära att den som får försörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om den enskilde inte har kunnat beredas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Detta gäller bl.a. den som inte fyllt eller den som är men av särskilda skäl är i behov av kompetenshöjande åtgärder.