bet · H001KU20 · 2013-06-11 00:00:00 — Kraven för betyget B innebär att även kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. Arbetet med att fastställa kunskapskraven har kommit så långt att fastställer ämnesplaner för gymnasieskolan vari kunskapskraven ingår, och regeringen avser att fastställa ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena. Kunskapskraven för ska fastställas av . Utskottet anser att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utformningen av kunskapskraven bör också utvärderas av regeringen efter att den nya betygsskalan trätt i kraft. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. Regeringen ska återkomma till med en redovisning av denna utvärdering som grund för ett eventuellt framtida ställningstagande från . Därefter gav , på förslag av utbildningsutskottet, regeringen till känna att regeringen borde se till att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt tas fram och görs tillgängligt där sådant material ännu inte finns (bet. 2011/15:UbU12, rskr. 2011/12:174). uttalade följande i sitt ställningstagande: En ny betygsskala med sex betygssteg (A, B, C, D, E och F) har införts för den obligatoriska skolan och för gymnasieskolan. Högsta betyg för godkända resultat betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. I ska betyg sättas i ämnen. I gymnasieskolan ska betyg sättas på varje avslutad kurs. Betyg ska bestämmas med hjälp av de kunskapskrav som har föreskrivits. Nationella kunskapskrav är en förutsättning för en likvärdig bedömning och betygssättning av elevernas kunskaper. har utarbetat nationella kunskapskrav för betygsstegen A, C och E. Kunskapskraven för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda. Kunskapskraven för betyget B innebär att även kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. I betänkande 2010/11:UbU3 Betyg från årskurs 6 i m.m. ansåg utskottet att det är angeläget att lärarna får ett bra stöd för betygssättningen och att det därför bör utarbetas en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D. Utskottet menade också att utformningen av kunskapskraven bör utvärderas av regeringen efter att den nya betygsskalan har trätt i kraft. Utvärderingen ska ske utifrån perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare samt eventuell inverkan på betygsinflation. I detta arbete ska den beprövade erfarenheten från lärarkåren tas med. gav regeringen detta till känna (bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11: 137). har haft i uppdrag att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygssättning av kunskapskraven B och D. Av årsredovisning framgår att verket har inlett ett arbete med att ta fram material som stöd för betygssättning, där stöd för hur man använder betygsstegen B och D är ett viktigt inslag. Arbetet planeras bli färdigt . Utskottet menar att det är en grundläggande förutsättning för betygssättande lärare att de har tillgång till ett fullödigt stödmaterial för samtliga betygssteg. Utskottet anser därför att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt bör tas fram och göras tillgängligt där sådant material ännu inte finns. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. ändrades regleringsbrevet för , varvid bl.a. en ny punkt 32 tillkom under rubriken givna i regleringsbrev med följande lydelse: ska utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygsättning av kunskapskraven B och D. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningen. Uppdraget återkom oförändrat i regleringsbrevet för avseende som punkt 21 under rubriken givna i regleringsbrev. I årsredovisning (s. 42) lämnades följande information. har informerat om den nya betygsskalan på webbplats och då särskilt om hur betygsstegen B och D ska kunna hanteras. Information har också lämnats i det allmänna rådet Planering och genomförande av undervisningen som riktar sig till de olika skolformerna för skolpliktiga samt i den s.k. som innehåller övergripande kommentarer om den reformerade gymnasieskolan. Det har även varit ett inslag vid konferenser för bl.a. rektorer och lärare. har vidare inlett ett arbete med att ta fram material som stöd för betygssättning där stöd för hur man använder betygsstegen B och D är ett viktigt inslag. Arbetet planeras bli färdigt . På angavs , se bilaga A3.2.3, att handledningen Betygskalan och betygen B och D en handledning fanns tillgänglig. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt information om bl.a. hur regeringen har säkerställt att lärare har haft förutsättningar att sätta betyg enligt den nya betygsskalan fr.o.m. /12 (med undantag för årskurs 9 i respektive grundsärskolan och årskurs 10 i specialskolan) och i vad mån det under det senast före detta rådande betygssystemet fanns handledningar eller motsvarande för hur bedömning och betygsättning skulle ske. Som svar lämnades en promemoria som utarbetats inom (bilaga A3.2.2) med i huvudsak följande information. Nya kursplaner och kunskapskrav i och motsvarande skolformer Regeringen uppdrog åt (nedan kallat ) att, i avvaktan på ställningstagande till regeringens förslag i propositionerna En ny betygsskala (prop. 2008/09:66) och Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87), utarbeta förslag till nya kursplaner samt utarbeta föreskrifter om kunskapskrav för godtagbara kunskaper för , grundsärskolan, specialskolan och samt kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för , grundsärskolan och specialskolan (U2009/312/S). Enligt uppdraget skulle i framtagandet av förslag och kunskapskrav samverka med såväl experter inom området som verksamma lärare. Avstämningar skulle också göras med elevrepresentanter. skulle utarbeta en plan för genomförandet av uppdraget. Planen skulle även innehålla förslag till genomförande- och fortbildningsinsatser riktade till lärare, skolledare och skolhuvudmän. Verket skulle också utarbeta allmänna råd till de nya kursplanerna och kunskapskraven. Uppdraget skulle slutredovisas . beslutade regeringen förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall, förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. beslutade regeringen om förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. beslutade kunskapskrav för grundsärskolan (SKOLFS 2011:29), kunskapskrav för (SKOLFS 2011:19) samt kunskapskrav för vissa ämnen i specialskolan (SKOLFS 2011:57). Arbetet med att ta fram de nya kursplanerna och kunskapskraven skedde öppet och i kontinuerlig dialog med bl.a. verksamma lärare. Enligt uppgift från gav bl.a. lärare från ca 1 000 skolor respons på utkasten till kursplaner och kunskapskrav. I övrigt gav bl.a. lärare och andra berörda spontana synpunkter via webbplats, där alla som var intresserade hade möjlighet att lämna synpunkter. Nya ämnesplaner och kunskapskrav i gymnasieskolan Regeringen uppdrog åt att, i avvaktan på ställningstagande till regeringens förslag i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199), förbereda de förändringar i gymnasieskolan som föreslogs i propositionen (U2009/5688/G). Enligt uppdraget skulle bl.a. utarbeta och fastställa ämnesplaner samt utforma föreskrifter om kunskapskrav för betygstegen A, C och E i enlighet med den nya betygsskalan. skulle vidare ta fram material som stöd för arbetet med bedömning och betygsättning för de nya kurserna enligt den nya betygsskalan. Uppdraget skulle slutredovisas . Regeringen beslutade om förordning (2010:261) om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnena. I förordningen ingår även kunskapskraven för de gymnasiegemensamma ämnena. samverkande även här i genomförandet av uppdraget med bl.a. verksamma lärare och rektorer från c:a 100 referensskolor och utkast till ämnesplaner publicerades på webbplats. Implementeringsinsatser och stödmaterial i grund- och gymnasieskolan uppdrog regeringen åt att 2012 implementera beslutade och planerade reformer m.m. inom hela det offentliga skolväsendet och motsvarande friskolor liksom förskolor (U2010/259/S). Reformerna avsåg bl.a. kursplaner och kunskapskrav i och motsvarande skolreformer, den nya gymnasieskolan inklusive den gymnasiala vuxenutbildningen, den nya betygsskalan samt den nya skollagen. samtliga regeringsuppdrag inom området har resulterat i omfattande insatser dels i form av konferenser för huvudmän, rektorer och lärare där drygt 60 000 personer från grund- och gymnasieskolan har deltagit dels i form av såväl generella stödmaterial som stödmaterial i enskilda ämnen. Underlag för insatserna inhämtades bl.a. genom samråd med skolhuvudmän och de fackliga organisationerna. En s.k. läroplansbok för (med kursplaner och kunskapskrav) publicerades på webbplats och distribuerades under majaugusti till varje skola och lärare. distribuerades kommentarmaterial för samtliga ämnen till skolorna. I dessa ges bl.a. en övergripande beskrivning av konstruktionen och tillämpningen av kunskapskraven. Allmänna råd, Planering och genomförande av undervisningen för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (SKOLFS 2011:149), publicerades på webbplats . Särskilda kommentarmaterial till kunskapskraven i samtliga ämnen publicerades löpande . publicerades på webbplats den s.k. , som bl.a. är ett stödmaterial för kunskapskraven och för tillämpning av den nya betygsskalan. Varje lärare fick sig tillsänt ett exemplar av boken via sin skola . tog fram stödmaterial om bl.a. bedömning i yrkesämnen. Kommentarmaterial för ämnen i gymnasieskolan har publicerats löpande /12. publicerades också allmänna råd för bedömning och betygsättning i gymnasieskolan. har vidare bidragit till finansieringen av kurser i bedömning och betygsättning som genomförts av ett knappt tjugotal lärosäten. Kurserna genomfördes och var riktade till lärare i . Utöver detta har publicerat en mängd ytterligare stödmaterial om bedömning och betygsättning. Stödmaterialet finns att ladda ned på webbplats (). Där finns även frågor och svar om betyg och betygsättning. Betyg i årskurs 6 i och motsvarande skolformer Regeringen uppdrog i beslut , och åt att genomföra fortbildningsinsatser med anledning av införandet av betyg i årskurs 6 (U2011/799/S, U2013/532/ S och U2013/1100/S). Exempel på insatser som har gjort är konferenser, stödmaterial, kurser om bedömning i samarbete med lärosäten samt en särskild broschyr riktad till vårdnadshavare om vad som gäller när betyg i årskurs 6 införs. Särskilt om stödmaterial för att underlätta betygsättningen avseende betygstegen B och D På implementeringskonferenserna som genomfördes /11 informerades det om den nya betygskalan och kunskapskraven. fanns information om hantering av betygsstegen B och D som frågor och svar om betyg och bedömning på webbplats. publicerades och publicerades allmänna råd om planering och genomförande av undervisningen för och motsvarande skolformer, som båda utgjorde ett stödmaterial för bl.a. betygsättningen avseende betygsstegen B och D. hade således redan på ett tidigt stadium påbörjat arbetet med att informera om och ta fram stödmaterial för bl.a. dessa betygssteg, vilket var känt för (). Regeringens uppdrag till att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygsättning av kunskapskraven B och D gavs i syfte att tydliggöra vikten av att stödmaterial togs fram i enlighet med tillkännagivande. Stöd för bedömning och betygssättning års reformer Som stöd för bedömning och betygssättning års reformer fanns (förutom nationella prov, provbanksprov och diagnosmaterial) Bedömning och betygsättning, kommentarmaterial (2000) Att bedöma eller döma 10 artiklar om bedömning och betygsättning, en antologi (2002) Likvärdig bedömning och betygsättning, Allmänna råd (2004) och Att visa vad man kan, en antologi om de nationella proven i åk 5 (2004). I samband med utgivandet av de allmänna råden fanns också bedömningsexempel i provämnena samt i religion på webbplats. Granskningen ger inte anledning till något uttalande. 3.3 Uppföljningsansvaret av AP-fondernas verksamhet I en anmälan till , bilaga A3.3.1, begärs en granskning av uppföljningsansvaret av AP-fondernas verksamhet. I anmälan hänvisas till en kartläggning av AP-fondernas verksamhet som redovisats i . I denna granskning framkommer bl.a. att 85 av 260 personer som arbetar inom AP-fonderna tjänar mer än . I sjunde AP-fonden har mer än var tredje anställd i lön. DN:s granskning visar enligt anmälaren också hur Tredje AP-fondens vd hade bjudit med sig 56 anställda på en konferensresa till för en kostnad på . Vidare påtalar anmälaren att det av den i redovisade granskningen framkommer att anställda inom samtliga AP-fonder erbjuds att slippa vårdköer genom att myndigheterna har tecknat privata sjukvårdsförsäkringar som garanterar genväg till läkare. På Tredje och erbjuds samtliga anställda dessutom städhjälp i bostaden som löneförmån. DN:s granskning visar också att alkohol serveras rikligt och gratis och att tjänstebilar har använts mycket frekvent. I AP-fondernas placeringsreglemente står uttalat att etik ska beaktas i placeringarna. AP-fonderna behöver enligt anmälaren stort förtroende i sitt arbete med att placera människors pensionspengar om systemet ska fungera. Därför måste också AP-fonderna själva arbeta på ett sätt som kan inge förtroende. Enligt anmälaren visar DN:s granskning på allvarliga brister i detta avseende. Vidare anges i anmälan att regeringens och myndigheternas relationer är reglerade i regeringsformen. Myndigheterna ska redovisa sin verksamhet till regeringen genom sina årsredovisningar. Mot bakgrund av ovanstående begär anmälaren att granskar om statsrådet har brustit i sitt ansvar att utvärdera och följa upp AP- fondernas verksamhet. Anmälaren begär därutöver att i sin behandling av ärendet lägger förslag till åtgärder för att förbättra uppföljningen av AP-fondernas verksamhet. Till grund för granskningen ligger bl.a. en promemoria upprättad inom , bilaga A3.3.2. AP-fondernas rättsliga ställning diskuterades tämligen ingående i regeringens proposition 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (s. 133 f.). Regeringen framhöll att AP-fondernas tillgångar utgör statliga medel som i lag avsatts till sådan särskild förvaltning som anges i 9 kap. 8 § i regeringsformen. Fondernas organisation och verksamhet är reglerad i lag. Innebörden av detta är, enligt regeringen, att fondernas medel inte får tas i anspråk av staten för något annat ändamål än som är föreskrivet där. Enligt regelverket styrs AP-fonderna inte genom instruktioner, regleringsbrev och regeringsuppdrag. Av 1 kap. 1 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (nedan kallad lagen om AP-fonder) framgår att AP-fonderna är fem från varandra oberoende statliga myndigheter som förvaltar medel inom försäkringen för inkomstgrundad ålderspension. Dessa är FörstaFjärde AP-fonderna samt Sjunde AP-fonden. Dessutom finns som förvaltar medel inom försäkringen för inkomstgrundad ålderspension och vars verksamhet regleras i lagen (2000:193) om . I 3 kap. lagen om AP-fonder föreskrivs vad som gäller för Första Fjärde AP-fondernas ledning. I huvudsak gäller samma regler för Sjunde AP-fonden. För var och en av AP-fonderna ska det finnas en styrelse som ansvarar för fondens organisation och förvaltningen av fondens medel (1 §). AP-fondernas styrelser har operationell autonomi genom att ensamma bära ansvaret för fondernas förvaltning. Styrelserna företräder respektive fond också inför domstol. AP-fondernas styrelseledamöter utses av regeringen, varav två efter förslag från arbetsgivarorganisationer och två från arbetstagarorganisationer (2 § och 3 § första stycket). AP-fondernas styrelser består av nio ledamöter som utsetts på grundval av sin kompetens att främja fondförvaltning, dvs. kunskap inom områden som är av betydelse för fondernas uppgifter (prop. 1999/2000:46 s. 126). Regeringen utser en ordförande och en vice ordförande bland de ledamöter som inte har föreslagits av organisationer (3 § andra stycket). Regeringen bestämmer arvoden och andra ersättningar till ledamöterna i styrelsen (11 §). Enligt 2 kap. 6 § lagen (2000:193) om får fondstyrelsen anställa de tjänstemän som behövs samt bestämma deras löner och övriga anställningsvillkor. Någon motsvarande bestämmelse finns inte i lagen om AP-fonder. Fonderna är formellt att betrakta som av varandra oberoende statliga myndigheter i vilka regeringens möjlighet att påverka har inskränkts. Av lagen framgår att regeringen bara utövar inflytande genom att utse styrelser, inklusive ordförande och vice ordförande, bestämma arvode och andra ersättningar till ledamöter i styrelserna, utse revisorer, fastställa fondernas resultat- och balansräkningar och utvärdera förvaltningen av fondmedlen i efterhand. AP-fonderna beslutar själva om verksamhetens kostnader. Fonderna finansieras med offentliga medel, även om beslutanderätten har delegerats till fondernas styrelser. I den löpande verksamheten ger lagen således de enskilda AP-fonderna en självständig ställning i förhållande till regeringen. Detta motiveras av ett krav på oberoende från regeringen i förvaltningen av fonderna. Regleringen avviker således från vad som i allmänhet gäller för statliga myndigheter. Förfarandet har stöd i 8 kap. 8 § regeringsformen. Genom lagformen kommer bestämmelserna enligt 8 kap. 18 § regeringsformen även att omfattas av den s.k. formella lagkraftens princip. Det innebär att beslutanderätten inte kan tas tillbaka utan beslut av i lag. Fonderna står inte under tillsyn. Intern styrning och kontroll Lagen om AP-fonder har sedan ikraftträdandet inte genomgått några förändringar i fråga om de krav som ställs på myndigheternas verksamhetsansvar, intern styrning och kontroll. När regeringen väsentligt skärpte kraven på intern styrning och kontroll hos myndigheter under regeringen genom ändringar i flera olika författningar, bl. a. myndighetsförordningen (2007:515), genomförde även motsvarande förändringar i de lagar som reglerar verksamheten vid myndigheterna under (2009/10:RS6). AP-fonderna omfattades däremot inte av denna skärpning. Som nämnts ovan framgår det av förarbetena till lagen om AP-fonder att fonderna ska vara fristående från varandra och oberoende i sin löpande förvaltning gentemot regering och riksdag (prop. 1999/2000:46 s. 122 f). Med den löpande förvaltningen avses både uppgiften att besluta de närmare målen för förvaltningen och uppgiften att ansvara för placeringsverksamheten. Oberoendet innebär dock inte att fonderna måste sköta alla delar av sin förvaltning själva. Av förarbetena till lagen framgår att fondernas inbördes oberoende i placeringsverksamheten inte utesluter att de samarbetar inom andra områden, om detta upplevs som kostnadseffektivt (prop. 1999/2000:46 s. 124). Som uttryckliga exempel på områden där samarbete bör vara möjligt anges rent administrativa tjänster, t.ex. it samt ekonomi- och personaltjänster (skr. 2008/09:130 s. 80). När det gäller redovisning och revision regleras detta i 6 kap. 23 §§ i lagen om AP-fonder. Här anges att AP-fonderna, i överensstämmelse med god redovisningssed, ska 1.löpande bokföra alla affärshändelser 2.se till att det finns verifikationer för alla bokföringsposter samt systemdokumentation och behandlingshistorik 3.bevara all räkenskapsinformation och sådan utrustning och sådana system som behövs för att presentera räkenskapsinformationen samt 4.för varje räkenskapsår avsluta den löpande bokföringen med en årsredovisning. Årsredovisningen ska i sin tur bestå av en balansräkning, en resultaträkning, noter och en förvaltningsberättelse. Balansräkningen, resultaträkningen och noterna ska upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av AP-fondens ställning och resultat. Förvaltningsberättelsen ska innehålla en rättvisande översikt över utvecklingen av fondens verksamhet, ställning och resultat. För gäller att den ska lämna en årsredovisning. Denna ska bestå av resultaträkning och balansräkning samt förvaltningsberättelse. Årsredovisningen ska upprättas i enlighet med god redovisningssed. Eftersom AP-fonderna är statliga myndigheter är lagen (1994:260) om offentlig anställning tillämplig. Detsamma gäller andra delar av den statliga arbetsrätten, exempelvis anställningsförordningen (1994:373) och tjänstledighetsförordningen (1984:111). Enligt förordningen (1976:1021) om statliga kollektivavtal sluter kollektivavtal på statens vägnar. När det gäller AP-fonderna har regeringen dock med hänsyn till deras historiska bakgrund och den speciella verksamhet de bedriver gett dem rätt att teckna egna kollektivavtal (prop. 1999/2000:46 s. 144, Regeringens beslut , dnr Fi2000/1609). En konsekvens av detta är att de statliga avtalen, bl.a. ALFA, pensionsavtalet PA03 och inte gäller för fonderna. Regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna Regeringen beslutade om riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Riktlinjer som regeringen utfärdat kan dock inte anses formellt bindande för fonderna. Det är först genom beslut av styrelsen som riktlinjerna kan omsättas i verksamheten. Riktlinjerna utgör en del av regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna. Riktlinjerna riktar sig till AP-fondernas styrelser som har att inom ramen för det uppdrag som lagstiftningen anger omsätta riktlinjerna på ett ansvarsfullt sätt. Enligt regeringens riktlinjer bör styrelserna i AP-fonderna besluta om särskilda riktlinjer för ersättningsfrågor inom den egna fonden, vilka bör vara förenliga med regeringens riktlinjer. Av styrelsens riktlinjer bör bl.a. framgå hur styrelsen säkerställer att ersättningarna följer dessa riktlinjer. Av AP-fondernas årsredovisningar bör det framgå om riktlinjerna har följts eller inte och skälen för eventuell avvikelse. AP-fondernas revisorer ska till revisionsberättelsen foga ett skriftligt och undertecknat yttrande om hur de bedömer att de riktlinjer som har gällt för räkenskapsåret har följts eller inte. Riktlinjerna innebär att rörlig lön till de ledande befattningshavarna i fonderna inte längre ska tillämpas. För övriga anställda kan den rörliga lönen maximalt uppgå till två månadslöner. Den totala ersättningen till ledande befattningshavare ska enligt riktlinjerna vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur. Regeringen har även uttalat att ersättningen inte ska vara löneledande i förhållande till jämförbara institut utan präglas av måttfullhet. AP-fonderna ska redovisa ersättningar till de ledande befattningshavarna på motsvarande sätt som noterade företag. Det innebär att AP-fonderna ska iaktta de särskilda regler om redovisning av ersättningar till de ledande befattningshavarna som gäller för noterade företag och publika aktiebolag. Dessutom ska ersättningen för varje enskild ledande befattningshavare särredovisas med avseende på fast lön, förmåner och avgångsvederlag. Regeringen är enligt lag ålagd att överlämna en sammanställning av fondernas årsredovisningar och utvärdering av fondernas verksamhet till . I detta ingår även övriga förvaltningsfrågor inriktat mot frågor som påverkar förtroendet för AP-fonderna, med betoning på fondernas riktlinjer för miljö och etik samt ersättningsfrågor. I regeringens årliga redovisning av AP-fonderna (skr. 2008/09: 130 bil. 1) återges en policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna.