bet · H001TU11 · 2013-04-19 00:00:00 — framhåller att effekten på statsbudgeten till följd av lägre avkastningskrav uppkommer genom att den potentiella utdelningen till aktieägarna, dvs. staten, minskar. Detta skulle synas i statsbudgeten under inkomsttitel Inkomster av statens verksamhet, som bl.a. inkluderar utdelningar från statens aktieinnehav. Allt annat lika skulle därmed också statsbudgetens saldo försvagas med motsvarande summa som den minskade utdelningen. framför att de aktuella motionsförslagen följaktligen har potentiella effekter på statsbudgetens inkomstsida. påminner vidare om att beslut om beräkningen av inkomsterna på statens budget är en del i det s.k. rambeslutet, där också beslutet om ramarna för samtliga utgiftsområden ingår. Rambeslutet innebär att genom ett och samma beslut tar ställning till samtliga utgiftsramar och till inkomstberäkningen. framför att det är viktigt att håller fast vid de intentioner som fanns i förslag vid reformeringen av budgetprocessen och vid ambitionen att koordinera budgetens inkomst- och utgiftssidor. pekar på att de motionsförslag som är aktuella är formulerade som tillkännagivanden till regeringen om att göra vissa ändringar i bolagsordningen för SJ och . Förslagen är inte tidsbestämda. framför att ändrade avkastningskrav och vinstutdelningsprinciper påverkar statsbudgetens inkomster. menar därför att sådana förändringar, i den mån de påverkar inkomsterna för budgetåret, bör beaktas i inkomstberäkningen inom ramen för den årliga budgetprocessen. betonar att statliga bolags avkastningskrav inte i första hand ska ses utifrån ett budgetpolitiskt perspektiv utan utifrån perspektivet att de statligt ägda företagen ska styras på ett sådant sätt att den långsiktiga värdeutvecklingen för bolagen blir den bästa möjliga. framför att detta är särskilt viktigt då de statligt ägda bolagen representerar stora ekonomiska värden, vilket ställer krav på en väl utformad och professionell styrning av bolagen, med en klar ansvarsfördelning mellan ägaren och bolagen. framför att konkurrensutsatta statligt ägda bolag inte bör ges en särställning på de marknader där de är verksamma utan bör omfattas av normala strikta konkurrensregler, där väl avvägda avkastningskrav upprätthålls, för att skapa så jämlika förutsättningar för alla aktörer som möjligt. Med anledning av motionsförslag om att ändra SJ:s avkastningskrav lyfter finansutskottet vidare fram att det i så fall skulle behöva utredas hur sänkta avkastningskrav skulle förhålla sig till gällande statsstödsregler. påminner om att , som en öppen exportberoende ekonomi, har all anledning att värna en strikt tillämpning av reglerna om statsstöd, för att främja god konkurrens. pekar vidare på att den nya budgetprocessen, med bl.a. användningen av rambeslutsmodellen i , har varit en starkt bidragande faktor till den goda utvecklingen av de offentliga finanserna . I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24 s. 70) framhåller regeringen att staten är en av största bolagsägare. De statliga bolagen representerar stora värden och är sammantaget en av största arbetsgivare. Mot den bakgrunden delar utskottet den uppfattning som regeringen för fram i budgetpropositionen om att staten har ett stort ansvar att vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. Utskottet välkomnar därför också att det inom pågår en översyn för att säkerställa att alla bolag som sorterar under har relevanta ekonomiska mål. Utskottet har fått veta att arbetet med att se över SJ AB:s ekonomiska mål har påbörjats inom . Statsrådet har i interpellationsdebatt (2010/11:94) framhållit att verksamheten i bedrivs i aktiebolagsform och att bolaget bedriver affärsverksamhet. Ministern underströk följaktligen att det är styrelsen och ledningen som ansvarar för operativa frågor och att ägarens inflytande utövas på bolagsstämman. Statsrådet framhöll att frågor om punktlighet, komfort och service till resenärerna ombord tillhör den operativa verksamheten. Ministern pekade också i sammanhanget på att bedriver ett kontinuerligt kvalitetsarbete och betonade att ett konkurrenskraftigt utbud av tjänster samt nöjda kunder är en förutsättning för lönsamhet. När det gäller att se över vinstkravet på konstaterades att bolaget har ett marknadsmässigt avkastningskrav. Statsrådet framförde att ett frångående av krav på marknadsmässig avkastning kunde leda till statsstödsproblematik. När det gäller SJ:s ekonomiska mål delar utskottet statsrådets uppfattning. Utskottet konstaterar att även näringsutskottet framhåller att det mot bakgrund av bl.a. EU:s konkurrens- och statsstödsregler är viktigt att de ekonomiska målen för ligger på marknadsmässiga nivåer i jämförelse med befintliga och blivande konkurrenter. Utskottet vill vidare framhålla att finansutskottet anser att konkurrensutsatta statligt ägda bolag inte bör ges en särställning på de marknader där de är verksamma utan bör omfattas av normala strikta konkurrensregler, där väl avvägda avkastningskrav upprätthålls, för att skapa så jämlika förutsättningar för alla aktörer som möjligt. Med anledning av motionsförslag om att ändra SJ:s avkastningskrav lyfter finansutskottet fram att det i så fall skulle behöva utredas hur sänkta avkastningskrav skulle förhålla sig till gällande statsstödsregler och påminner om att , som en öppen exportberoende ekonomi, har all anledning att värna en strikt tillämpning av reglerna om statsstöd, för att främja god konkurrens. Utskottet är inte heller berett att föregripa den aviserade översynen av SJ AB:s ekonomiska mål. Utskottet vill även påminna om att i proposition 2002/03:86 om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i framhöll den dåvarande regeringen att SJ bör nå en soliditet på och en avkastning på eget kapital om . I propositionen framfördes att dessa nivåer var i linje med de krav ägaren ställt i samband med bolagiseringen och fortfarande kunde anses vara marknadsmässiga i jämförelse med befintliga och blivande konkurrenter. framförde bl.a. att staten agerar på motsvarande sätt som en privat investerare med en långsiktig syn på sitt ägande skulle ha agerat (2002/03:NU13). framhöll näringsutskottet även att avkastningskravet ska upprätthållas. Med hänsyn till vad som sagts ovan om bl.a. pågående arbete avstyrks motionerna 2012/13:T236 (MP) yrkande 2 och 2012/13:T320 (V) yrkande 10. I partimotion 2012/13:T320 av m.fl. (V) framför motionärerna att borttagandet av SJ:s ensamrätt på stambanorna inte medför att järnvägens kapacitet nyttjas på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt. Utgångspunkten måste vara en helhet som tillgodoser samhällets intresse av persontransporter på järnväg. Kortsiktiga ekonomiska perspektiv som minskar möjligheten till miljövänliga transporter i hela landet kan enligt motionärerna aldrig vara till gagn för samhället. I motionen konstateras att regeringens beslut att avreglera järnvägstrafiken missgynnar den enskilda individen och leder till en försämrad och mer svåröverblickbar järnvägstrafik. Fler människor kommer att känna sig tvingade att ta bil eller flyg. Motionärerna föreslår därför i yrkande 3 att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att SJ ges företräde till kommersiell persontrafik på stambanorna och att övriga aktörer ges tillgång i mån av kapacitetsutrymme. I yrkande 8 konstaterar motionärerna att den interregionala järnvägstrafiken riskerar att slås ut eftersom SJ inte kan konkurrera med regionala trafikhuvudmän. Enligt motionärerna bör det i stället finnas ett system som utvecklar ett helhetsansvar och ställer tydligare krav på samordning mellan den interregionala och regionala tågtrafiken. I yrkande 9 framför motionärerna att de när de kräver att SJ:s trafikerings- och företrädesrätt på länsgränsöverskridande sträckor ska återinföras även vill att SJ:s ägardirektiv ändras så att trafikeringsrätten för SJ också innebär en skyldighet att genom trafikeringsplikt upprätthålla en väl fungerande kollektivtrafik på järnväg i hela landet. I motion 2012/13:T463 framför m.fl. (S) att alltsedan 1988 har successivt styckats upp i mindre delar med motiveringen att varje enskild del skulle fokusera på sitt affärsområde och därigenom göra verksamheten så effektiv som möjligt. Motionärerna konstaterar att resultatet inte blev det önskade. De lyfter fram tågunderhållet och konstaterar att tanken är att tågen ska avisas i men att tågoperatörerna väljer att ha sina vagnar utomhus så mycket som möjligt eftersom Euromaint tar ut höga hyror. Motionärerna understryker att tågtrafiken fyller en viktig samhällsfunktion för person- och godstransporter och är viktig för att minska trafikens miljöbelastning. För att minska störningarna i tågtrafiken anför de att det är angeläget att man ser över möjligheterna till ett närmare samarbete eller eventuella sammanslagningar mellan SJ, Euromaint, och . Utskottet har vid tidigare tillfällen (senast i bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) framhållit att konkurrens bidrar till att tillgodose resenärernas och samhällets krav på ett attraktivt, effektivt och långsiktigt hållbart trafikutbud av god kvalitet. Det bidrar till ett ökat resande på järnväg till förmån för tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och miljö. Enligt utskottets mening bör det inte förekomma några monopol på marknaden som hämmar kommersiell utveckling. Utskottet har därför tidigare tillstyrkt regeringens förslag om att SJ AB:s exklusiva trafikeringsrätt ska upphävas och att alla kommersiella tågoperatörer ges en med likvärdig rätt att operera på det svenska järnvägsnätet. Enligt utskottets mening har harmoniseringen och anpassningen i skett stegvis och under reglerade former med bl.a. successivt öppnande av olika marknader. Erfarenheterna av avregleringen är i huvudsak goda. Utskottet vill därför lyfta fram att det av Trafikanalys rapport av marknadsöppningar i kollektivtrafiken (rapport 2012:13) framgår att ökningen av utbudet av persontrafik på järnväg inte har åtföljts av motsvarande försämringar i fråga om regularitet och punktlighet för persontågen. Under ärendets beredning har utskottet sammanträffat med SJ AB:s vd som bl.a. framhållit vikten av att branschen samarbetar och planerar för att få bästa kundnytta. Bland annat nämndes att företrädare för och har täta möten i syfte att öka effektiviteten i systemet. Utskottet vill även lyfta fram att ett samarbete mellan , , , , (), och Swedish ICT har inletts för att öka kapaciteten på spåren och göra tågen punktligare. I samarbetet ska man bl.a. titta på smartare metoder för operativ styrning av tågtrafiken som gör att spåren kan användas effektivare och att järnvägssystemet blir mindre känsligt för störningar. Utskottet påminner om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en utförlig utredning av järnvägssystemets organisation bör genomföras (bet 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Utskottet framförde att detta är en nödvändig åtgärd för att säkerställa att järnvägen utvecklas och förvaltas på bästa sätt. Enligt den information som utskottet har fått från pågår beredningen av tillkännagivande. Utskottet kan i sammanhanget också påminna om att det s.k. marknadsöppningsdirektivet, genom vilket marknaden för inhemsk persontrafik på järnväg inom EU öppnas, ingår i kommissionens förslag till fjärde järnvägspaket. Enligt förslaget ska åtgärden leda till att konkurrenstrycket på de inhemska järnvägsmarknaderna höjs för att öka mängden persontrafik och förbättra kvaliteten på denna trafik. beslutade dock att utfärda ett motiverat yttrande till EU:s institutioner då förslaget bedömdes vara oförenligt med subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:TU13, rskr. 2012/13:138). Utskottet finner inte att det är motiverat med någon återreglering i enlighet med vad som efterfrågas i motionerna, och anser inte heller att det finns skäl att föregripa utredningens resultat och avstyrker därför motionerna 2012/13:T320 (V) yrkandena 3, 8 och 9 och 2012/13:T463 (S). I motion 2012/13:T289 framför och (båda S) att det råder stor enighet om vikten av att kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Biltrafiken innebär att trängseln på vägarna runt om i är svår, vilket förvärrar utsläppen men också leder till dyra och ineffektiva transporter för kunderna. Motionären menar att det därför är angeläget att betydligt mer godstrafik flyttas över från väg till järnväg. är dock dåligt utbyggd och utnyttjad om man ser på frågan ur ett EU-perspektiv. I motionen anges att det saknas samordning inom tågtrafiken. Motionärerna menar att det också finns många tekniska hinder i vägen, exempelvis olika spårvidd och elsystem vilket försämrar förutsättningarna för gränsöverskridande järnvägstransporter. Motionärerna anser vidare att förutsättningarna ur ett internationellt perspektiv måste bli bättre när det gäller såväl information som biljettbokning. bör därför verka för bättre samordning när det gäller persontrafiken inom EU. Vidare bör enligt motionärerna aktivt driva frågan om en gemensam järnvägspolitik och en gemensam teknisk standard på järnvägarna i . Med anledning av det aktuella motionsförslaget kan utskottet konstatera att det inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom . Järnvägstransporter över gränserna hindras av att den europeiska marknaden är uppdelad i nationella nät, som bygger på sinsemellan olika tekniska lösningar och som styrs av olika nationella regler. Det s.k. driftskompatibilitetsdirektivet syftar i huvudsak till att genom teknisk harmonisering och ömsesidigt erkännande av nationella tekniska regler underlätta för gränsöverskridande trafik genom att skapa en driftskompatibel och säker europeisk järnväg. Direktivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen och förordningar och föreskrifter meddelade med stöd av den. I direktivet anges vidare att det ska tas fram tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som anger vad som krävs för att uppfylla de väsentliga krav som finns angivna i direktivet. Specifikationerna delas in i olika delsystem, t.ex. trafikstyrning och signalering, infrastruktur och energi. Kommissionen har inom ramen för det fjärde järnvägspaketet kommit med ett nytt förslag till driftskompatibilitetsdirektiv. Europeiska järnvägsbyrån (ERA) driver utvecklingen av driftskompatibilitetsfrågor. Enligt den information utskottet har fått deltar Transportstyrelsen aktivt i ERA:s arbete om korsacceptans, godsvagnar, drift och trafikledning osv. Utskottet vill även lyfta fram att det inom EU har tagits beslut om att införa ett standardiserat trafikstyrningssystem på EU:s järnvägar, ERTMS. Syftet med ERTMS är att det ska bli enklare att köra tåg över landsgränser. Det bör även nämnas att det inom EU har beslutats om en förordning som trädde i kraft om att skapa nio godskorridorer i ett europeiskt järnvägsnät. berörs av en av godskorridorerna, sträckan StockholmMalmöKöpenhamnHamburgInnsbruckVeronaPalermo, vilken ska vara klar för trafik . Syftet med godskorridorerna är att utveckla ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik. För respektive korridorer ska de berörda medlemsstaterna och infrastrukturförvaltarna bl.a. definiera ett ramverk för tilldelning av infrastrukturkapacitet i godskorridoren. I motionen efterlyses vidare bättre förutsättningar vad gäller information och biljettbokning. Utskottet anser att det i första hand är branschens ansvar att utveckla sådana system. Utskottet påminner om att marknaden för internationell persontrafik numera är avreglerad i EU, vilket innebär att olika företag har möjlighet att på marknadsmässiga villkor utveckla gränsöverskridande persontrafik. För järnvägsföretagen kommer enligt utskottets mening avregleringen och utvecklingen av järnvägsmarknaden att innebära att branschens aktörer blir effektivare och kan erbjuda resenärerna bättre kvalitet och tjänster. Utskottet vill även påminna om att det finns bestämmelser om reseinformation och bokningssystem i förordning (EG) 1371/2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer. Mot den bakgrunden ser utskottet framför sig att ett gemensamt europeiskt biljettsystem kan komma att utvecklas inom EU i enlighet med vad som efterfrågas i motionen. Utskottet vill även lyfta fram att deltar i projektet (for across Europe), vars syfte är att branschens aktörer genom partnerskap ska åstadkomma förbättrat trafikflöde och minskade förseningar. I projektet, som pågår , ingår bl.a. infrastrukturförvaltare från , , och . Inom projektet utförs forskning om exempelvis förbättrade metoder för tidtabellsplanering. Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion 2012/13:T289 (S). Ansvar för järnvägsstationer m.m. Utskottets förslag i korthet Med hänsyn till vidtagna och pågående initiativ avslår motionsförslag om bl.a. ändrat ägaransvar för järnvägsstationer, verkstäder och depåer. Jämför reservationerna 6 (S) och 7 (MP, V). I partimotion 2012/13:T320 av m.fl. (V) framförs i yrkande 5 att regeringen bör utreda behovet av förändringar när det gäller omfattningen och ägandet av verkstäder och depåer. Motionärerna menar vidare att det är viktigt med god service, hög tillgänglighet, trygghet och en trevlig atmosfär om vi vill öka det kollektiva resandet. De anser att stationerna har en nyckelfunktion i järnvägssystemet och ser ingen anledning att ha ett bolag som Jernhusen, vars enda syfte är att tjäna pengar på sitt fastighetsbestånd. Enligt motionärernas mening kan detta leda till bristande underhåll, dåligt öppethållande eller försäljning av stationsbyggnader. I yrkande 6 framförs därmed att ansvaret för stationsbyggnaderna ska flyttas från till . I yrkande 7 anser motionärerna att bör ges ett speciellt uppdrag att bygga bort otrygga miljöer i anslutning till tågstationer, såsom mörka tunnlar eller passager, för att på så sätt öka tryggheten. I kommittémotion 2012/13:T477 yrkande 7 anför m.fl. (S) att det är viktigt att Jernhusen tydligt fokuserar på tågresenärens upplevelse och utvecklar depåer och kombiterminaler för innovativa och hållbara logistiklösningar. Det är även viktigt att samarbetet mellan Jernhusen, , och andra aktörer inom järnvägssystemet utvecklas och tydliggörs i syfte att få tydligt fokus på resenärernas reseupplevelse och effektiva samt hållbara godstransporter, menar motionärerna. godkände att verksamheten vid affärsverket skulle överföras till ett aktiebolag (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11, rskr. 1999/2000:238). Målet med bolagiseringen var att skapa effektiva och lönsamma järnvägsföretag som kan konkurrera på samma villkor som övriga intressenter på marknaden och garantera kunderna en god och prisvärd service, som en marknadsmässig avkastning ges på ägarens kapital. För Jernhusen innebär detta att på kommersiella villkor tillgodose resenärers behov av ändamålsenliga stationer och tågoperatörers behov av verkstäder. I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2009/09:35) förtydligas Jernhusens uppdrag i syfte att klargöra att bolagets fastighetsinnehav ska användas för att främja effektiviteten i järnvägs- och transportsektorn inom ramen för en förvaltning på affärsmässig grund. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill också framhålla att i propositionen om en ny Kollektivtrafiklag (prop. 2009/10:200) har regeringen aviserat att den avser följa frågan om ansvar för, tillgång till och prissättning för hållplatser och bytespunkter för att kunna vidta åtgärder som säkerställer en tillfredsställande upplåtelse av denna typ av infrastruktur. Utskottet välkomnar även att tog fram en handbok som syftar till att stationer ska bli bättre utformade, mer funktionella och effektivare för resenärerna. ska vara till hjälp vid planering, utformning och förvaltning av stationen. I handboken behandlar man flera områden för att utveckla kunskapen om på vilket sätt och vad som krävs för att stationerna ska fungera bättre och bli attraktivare, bl.a. hur en station kan utformas för att bli effektiv, funktionell, enkel att röra sig och hitta i, smidig vid byten, komfortabel vid väntan och användbar för alla resenärer. Utskottet har vidare fått veta att Jernhusen kommer att ta en större roll i Partnersamverkan för en fördubblad kollektivtrafik och bidra till arbetet med att förbättra förutsättningarna för kollektivtrafiken. Företrädare för Jernhusen har uttalat att de vill utveckla stationer och underhållsdepåer i samarbete med branschen och på så sätt skapa en enhetlig och positiv upplevelse för resenärerna. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en utförlig utredning av järnvägssystemets organisation bör genomföras. Utskottet framförde att det är en nödvändig åtgärd för att säkerställa att järnvägen utvecklas och förvaltas på bästa sätt. Enligt uppgift från pågår beredning av tillkännagivande. När det gäller motionsförslaget om att ska få ett särskilt uppdrag att bygga bort otrygga miljöer vill utskottet lyfta fram vikten av att kvinnor och män ges samma möjligheter att påverka transportsystemets utformning och att deras värderingar ska tillmätas samma vikt. Ett jämställt transportsystem är en central aspekt av funktionsmålet i målstrukturen för transportpolitiken. Utskottet välkomnar därför att det av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 22 Kommunikationer) framgår att har delfinansierat investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar i syfte att göra kollektivtrafiken mera tillgänglig, attraktiv, trygg och säker. uppgick den statliga medfinansieringen till totalt . Som exempel på investeringar nämns säkra gångpassager. Med hänsyn till pågående arbete och beredning avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T320 (V) yrkandena 57 och 2012/13:T477 (S) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika resenärsfrågor. Utskottet konstaterar att syftet med reformerna på järnvägs- och kollektivtrafikmarknaderna bl.a. har varit att skapa förutsättningar för att sätta resenärens behov i centrum. Utskottet lyfter även fram de initiativ som har tagits av myndigheterna och branschen. Jämför reservation 8 (MP, V). I motion 2012/13:T207 konstaterar (FP) att fler väljer att resa med tåg och att regeringen bör fortsätta att stimulera detta på olika sätt. Utöver satsningar på kapacitetsinsatser, fler tåg och direkt underhåll krävs bättre information till resenärerna. Enligt motionären finns det fortfarande stora brister i hur informationen fungerar vid inställda tåg, förseningar eller andra händelser som bidrar till att tågen inte kommer och går . Motionären framför att detta inte är acceptabelt då resenärerna är beroende av god och snabb information och förväntar sig att operatörerna tillhandahåller detta. Motionären anser att regeringen som uppdragsgivare till olika statliga myndigheter och bolag inom detta område kan ställa tuffare krav i sina regleringsbrev och instruktioner. bör mot den bakgrunden tillkännage för regeringen behovet av nya initiativ och tydligare åtgärder när det gäller information till tågresenärer. I motion 2012/13:T236 framför m.fl. (MP) i yrkande 5 att det måste vara enkelt att boka biljetter. I motionen anförs att det ska finnas en nationellt samordnad biljettbokning där samtliga operatörer är med. Vidare ska det finnas ett gemensamt riksårskort för tåg och bussar i . Motionärerna menar också att de olika aktörerna ska tvingas att samarbeta för resenärernas bästa vid förseningar. I motionen framförs att regionala tåg- och bussanslutningar passar dåligt med SJ:s tågavgångar då ingen samordnar detta. I yrkande 6 framför därför motionärerna att bör få ett tydligt uppdrag att samordna och prioritera de olika operatörernas tidtabeller för att undvika förseningar och få plats med så många tåg som möjligt på spåren. I partimotion 2012/13:T320 yrkande 11 framför m.fl. (V) att ett resanderåd bör skapas. ska ha i uppgift att samordna informationen till de resande, t.ex. när förseningar inträffar.