bet · H001AU10 · 2013-05-29 00:00:00 — Utskottet kan också konstatera att det av skrivelsen framgår att det finns ett samband mellan att unga utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck och att de riskerar att bli och blir gifta mot sin vilja. Det finns också indikatorer på att de som drabbas inte får tillgång till det stöd och skydd som de har rätt till. Därför välkomnar utskottet att förebyggande och bekämpande av hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive äktenskap mot en parts vilja, är ett av sex fokusområden från den föregående mandatperioden som har fortsatt hög prioritet och som regeringen avser att följa upp (skr. 2011/12:3). Utskottet noterar att det finns flera exempel på åtgärder som initierades under den föregående mandatperioden och som följs upp. Till följd av regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) har ett uppdrag lämnats till , som har ett samordnande uppdrag i denna fråga (U2011/7068/UC). Uppdraget ska redovisas 2014 och innebär bl.a. att myndigheten ska ta fram information till unga och ge utbildning till olika personalgrupper som möter unga. Vidare har regeringen gett ett flerårigt uppdrag (U2011/4322/JÄM) att ta fram och sprida en vägledning gällande stöd till och rehabilitering av personer som placeras i ett skyddat boende eller på en annan institution på grund av att de riskerar att bli eller har blivit gifta mot sin vilja. Utskottet konstaterar också att regeringen har tillfört länsstyrelserna för fortsatta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck (dnr IJ2010/2268/JÄM). Myndigheter med uppdrag att förebygga våld mot kvinnor har fått förtydliganden om att detta även inkluderar insatser till personer som drabbats av hedersrelaterat våld och förtryck. Ett annat exempel på åtgärder som följs upp från den föregående mandatperioden är utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (Ju 2010:06). lämnade utredningen sitt betänkande som bl.a. föreslår att tvångsäktenskap och barnäktenskap kriminaliseras och att möjligheterna till dispens för att ingå barnäktenskap tas bort (SOU 2012:35). Utredningen föreslår också att ett nationellt kompetensteam inrättas för att leda, samordna och stödja arbetet mot tvångsäktenskap, barnäktenskap och hedersrelaterat våld och förtryck. Betänkandet bereds inom . Därutöver noterar utskottet att regeringen utsåg en nationell samordnare mot våld i nära relationer. I uppdraget ingår att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. Samordnaren ska också överväga hur stöd till och skydd för brottsoffer kan utvecklas. Uppdraget pågår till (dir.2012:38). Regeringen har också gett ett uppdrag till Brå att göra en nationell kartläggning av brott i nära relationer (Ju2012/3378/) samt ett uppdrag till att utveckla metoder för arbetet med personer som utövar våld mot närstående och som inte är föremål för insatser inom kriminalvården. Utskottet delar regeringens syn att mäns våld mot kvinnor är ett omfattande problem som berör hela samhället. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor utgör ett allvarligt hinder för jämställdhet och för kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Förutom att skydda och bistå de som utsätts, måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. Utskottet anser dock inte att en omställning från integration till assimileringspolitik, som innebär att det i första hand är de som kommer till som ska anpassa sig, måste genomföras för att motverka utbredning av hedersrelaterat våld. I stället menar utskottet att insatserna för att bekämpa mäns våld mot kvinnor måste genomföras brett och ske utifrån ett rättsligt, socialt, ekonomiskt och hälsorelaterat perspektiv samt inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv. I sammanhanget vill utskottet betona att en förbättrad etablering är nyckeln till att ta vara på den resurs på den svenska arbetsmarknaden som nyanlända utgör. Utskottet välkomnar att regeringen följer upp den kraftfulla satsning som gjorts inom ramen för handlingsplanen. Utskottet ser positivt på att regeringens ambition för den innevarande mandatperioden är oförändrat hög. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:So267 (V) yrkande 11, 2012/13:So542 (MP) yrkandena 12, 2012/13:A394 (SD) yrkandena 1, 2, 3, 4, 5, 17 och 22, 2012/13:A276 (S). Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionen. Jämför reservation 13 (MP). anser i kommittémotion 2012/13:A386 yrkande 2 av m.fl. att jämställdhetsintegrering som strategi inte tillämpas på ett enhetligt, systematiskt eller konsekvent sätt. Vidare saknas det konkreta jämställdhetspolitiska mål, indikatorer och en kvalitativ metod för analys, uppföljning och utvärdering av myndigheternas jämställdhetsarbete. Motionärerna föreslår därför att en ny lag stiftas för att förtydliga och öka kraven på myndigheternas jämställdhetsarbete. Syftet med lagen skulle vara att på ett effektivt sätt följa upp de jämställdhetspolitiska målen och se till att den statliga budgeten används för att främja en jämställd samhällsutveckling. I yrkande 3 anför motionärerna att det saknas ett tydligt ansvarstagande och en övergripande organisation som ansvarar för ett effektivt genomförande och en strukturerad uppföljning av jämställdhetsarbetet i . Ett statligt jämställdhetsråd knutet till bör inrättas för att arbeta med att utveckla och följa upp arbetet med jämställdhetsintegrering. Jämställdhetsintegrering är regeringens övergripande strategi för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Strategin liksom målen gäller på alla beslutsfattande nivåer, såväl nationellt som lokalt i statliga myndigheter. Av skrivelse 2011/12:174 framgår att regeringen har genomfört omfattande insatser bl.a. i kommuner och myndigheter för att stärka genomförandet av jämställdhetsintegrering. En utvärdering av programmet Hållbar jämställdhet (HÅJ), som bedrivs av Kommuner och Landsting (SKL), visar att det är ett väl genomtänkt och strukturerat program som har gett goda resultat . Utskottet noterar att regeringen har identifierat ett behov av att utveckla och ta ett samlat grepp om arbetet med jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Som ett resultat av detta beslutade regeringen att det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering ska stärkas och utvecklas med utgångspunkt i en plattform, med insatser på central, regional och lokal nivå. I plattformen ingår fem olika delar: en strategi för jämställdhetsintegrering i ett utvecklingsprogram för myndigheter stöd till jämställdhetsintegrering på regional nivå kvalitetssäkring av utvecklingen av jämställdhetsintegreringen i kommuner och landsting insatser för att samla och sprida erfarenheter och kunskap om praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering. Inom ramen för plattformen beslutade regeringen om en ny strategi för jämställdhetsintegrering i (U2012/1388/JÄM). Syftet med utvecklingsprogrammet för myndigheter är att stärka och vidareutveckla arbetet i statliga myndigheter så att deras verksamhet ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Arton myndigheter har fått i uppdrag att ta fram en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras . De utvalda myndigheterna kommer att tjäna som goda och lärande exempel på hur detta arbete kan ske på ett effektivt och hållbart sätt. Stödet till jämställdhetsintegrering på regional och lokal nivå och kvalitetssäkring av utvecklingen av jämställdhetsintegrerinen i kommuner och landsting sker bl.a. genom fortsatt stöd till SKL:s program Hållbar jämställdhet, för att säkerställa att goda resultat från den föregående mandatperioden får bestående verkan. Plattformen innehåller även fortsatta insatser för att samla och sprida erfarenheter och kunskap om praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering. En del i detta arbete är webbportalen Jämställ.nu som är en nationell resurs och ett verktyg för det dagliga arbetet med jämställdhet. Utskottet noterar att ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits inom för att intensifiera arbetet med jämställdhetsintegrering. Utskottet menar att regeringens plattform för jämställdhetsintegrering på central, regional och lokal nivå visar att det finns en samlad plan och ett strukturerat sätt för hur jämställdhetsintegrering ska bedrivas på de olika nivåerna. Utskottet välkomnar att utvecklingsarbetet även omfattar myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering. Mot bakgrund av detta omfattande utvecklingsarbete anser utskottet att det inte är aktuellt med lagstiftning för myndigheternas arbete och kan inte heller ställa sig bakom förslaget om att upprätta ett statligt jämställdhetsråd för att följa upp arbetet med jämställdhetsintegrering. Motionen 2012/13:A386 (MP) yrkandena 23 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionerna. Jämför reservation 14 (MP). anför i kommittémotion 2012/13:Ju249 yrkande 1 av m.fl. att grogrunden för kriminalitet ligger i olösta underliggande samhällsproblem som ojämlikhet, segregering, fattigdom, arbetslöshet, psykisk ohälsa, missbruk och barnfattigdom. I miljöer där personer saknar makt och inflytande, resurser och förmåga att påverka sin egen vardag ökar kriminaliteten. Mäns överrepresentation i maktpositioner, men också i fråga om våldsbrott, självmord, missbruk, olyckor, hemlöshet och kriminalitet är alla aspekter av maskulinitet som måste ifrågasättas och analyseras politiskt. Partiet föreslår därför att en statlig utredning tillsätts om män, maskuliniteter och jämställdhet. m.fl. (MP) föreslår i motion 2012/13:A235 att en statlig utredning tillsätts om män, maskuliniteter och jämställdhet. Den föreslagna utredningen ska sammanställa fakta och ta fram utvecklingsvägar för hur politiken kan utnyttjas som ett verktyg för att skapa förändring av maskuliniteter, förebygga mäns våld mot kvinnor samt förbättra mäns psykiska och fysiska hälsa. Perspektiven ålder, sexuell identitet, klass, etnicitet och funktionshinder ska integreras i utredningsarbetet. Jämställdhet handlar primärt om att riva hinder och vidga individernas möjligheter, vilket ger ett ökat livsutrymme för såväl kvinnor som män. Utskottet kan dock konstatera att även om jämställdhet rör både kvinnor och män, är män sällan i fokus för det jämställdhetspolitiska arbetet. Utskottet noterar också att det finns skillnader mellan kvinnor och män vad gäller t.ex. hälsa, utbildning och föräldraskap. Män som grupp söker inte läkare lika ofta och har lägre sjuklighet än kvinnor, men högre dödlighet. Män är även överrepresenterade i statistik som gäller självmord, olyckor, missbruk och kriminalitet. Vad gäller utbildning har pojkar i genomsnitt sämre betyg än flickor, och en klart lägre andel män än kvinnor har eftergymnasial utbildning. Män tar också ett mindre ansvar för omsorgen av anhöriga jämfört med kvinnor. Utskottet välkomnar därför att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska kartlägga och analysera frågor som rör män och jämställdhet (U2012:10). I uppdraget ingår bl.a. att beskriva och analysera mäns livssituation i förhållande till kvinnors, hur män förhåller sig till jämställdhet och hur deras livsvillkor kan påverkas av bristande jämställdhet. Uppdraget ska redovisas . Vad gäller frågan om mäns överrepresentation i fråga om våldsbrott och det förebyggande arbetet med mäns våld mot kvinnor vill utskottet lyfta fram att regeringen bl.a. tagit initiativ till att utveckla kvaliteten i insatser för män som utsätter kvinnor för våld. I regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) redovisas åtgärder för att t.ex. utveckla arbete med våldsutövande män liksom Kriminalvårdens satsningar riktade till våldsamma män. Utskottet noterar också att har fått i uppdrag att genomföra en studie som analyserar pojkars och mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. I uppdraget ingår också att beskriva pojkars och unga mäns utsatthet för, och användning av, olika typer av våld (U2011/2232/UC). En slutrapport ska lämnas senast . Utskottet anser att resultatet av de ovannämnda utredningarna bör avvaktas innan man kan ta ställning till ytterligare satsningar på området. Motion 2012/13:Ju249 (MP) yrkande 1 och motion 2012/13:A235 (MP) avstyrks därmed. Jämställdhetsindex och kostnader för ojämställdhet Utskottets förslag i korthet m.fl. (FP) föreslår i motion 2012/13:A206 att ett nationellt jämställdhetsindex inrättas. Indexet ska vara en form av frivillig jämställdhetsmärkning som innebär att företag som vill jämställdhetsmärkas tillgängliggör information om jämställdhetsarbetet i företaget. Ett pris ska delas ut till det företag som åstadkommit bäst resultat i sitt jämställdhetsarbete. Syftet med indexet är att få fart på det verkliga jämställdhetsarbetet i . och (båda C) anför i motion 2012/13:A257 att det behövs en övergripande rapport som belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till de fastställda målen för jämställdhetspolitiken. Motionärerna framhåller att kostnaderna för ett ojämställt samhälle är en vit fläck. För att snabbare kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Politiken behöver oberoende kunskap om vad ojämställdheten kostar för staten, samhället och individen. En jämn fördelning av makt och inflytande är en demokratifråga och en förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att forma villkoren för beslutsfattande och påverka samhällsutvecklingen. Utskottet kan dock konstatera att den politiska makten är mer jämställd än den ekonomiska och att näringslivets toppositioner är de mest mansdominerade i samhället. Utskottet noterar att regeringen antog en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Strategin innehåller insatser för en jämnare fördelning av makt och inflytande, bl.a. insatser för att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser och stötta myndigheter att få fler kvinnor till chefs- och expertbefattningar. Som exempel kan uppdraget till för utveckling i staten () nämnas. genomförde på regeringens uppdrag 20092010 programmet Kvinnors karriärutveckling i staten med målet att öka andelen kvinnor i chefs- och expertfunktioner i statlig verksamhet (Fi2007/8517, Fi2008/2097). En fortsättning för att tillvarata och vidareutveckla arbetet, bl.a. genom att utveckla en webbutbildning som ska vara tillgänglig för allmänheten, pågår till 2014. Utskottet noterar även att regeringen beslutat att lämna bidrag till () för att samordna och genomföra en del av ett fyraårigt program vars syfte är att främja kvinnors företagande. Inom programmet disponerar medel som ska användas i syfte att öka andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser, såväl i statligt ägda bolag och myndigheter som i privata företag. Vad gäller frågan om behovet av en övergripande rapport som belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdheten ställer sig utskottet positivt till att regeringen fortsätter det målmedvetna och framåtsträvande arbete som den initierade under den första mandatperioden. Genom att beslutat att även under den innevarande mandatperioden tilldela jämställdhetspolitiken extra medel kan ett ambitiöst utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden även i fortsättningen. Utskottet utgår från att regeringen i samband med denna satsning beaktar de brister som finns i jämställdheten, vari även ingår att beakta kostnader, såväl för individen som för samhället, av ojämställdheten. Mot bakgrund av det som anförts avstyrks motionerna 2012/13:A206 (FP) och 2012/13:A257 (C). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Den särskilda jämställdhetssatsningen 20072010, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A7 av m.fl. (S), 2012/13:A275 av (S) och 2012/13:A371 av och (båda S), 2012/13:A8 av (SD) och lägger skrivelse 2011/12:174 till handlingarna. Vi socialdemokrater menar att det är dags att granska om regeringens samlade politik verkligen leder till att jämställdhetsmålen kan uppnås. Vi anser att jämställdhetsarbetet inte kan reduceras till olika typer av projektverksamhet. I så fall kommer att fortsätta att halka efter på jämställdhetsområdet. För oss handlar jämställdhetsarbetet om hela politikens utformning, där politiska förslag ofta, men inte alltid, får olika konsekvenser för kvinnor och flickor jämfört med för män och pojkar. Politiska förslag som ska kunna förändra samhället och alla kvinnors möjligheter måste grundas på kunskap. Kvalificerade analyser av skillnaderna mellan kvinnors och mäns villkor är avgörande. Systematik, fakta och analys har alltid gynnat kvinnor. Därför behövs nu också en granskning av politikens effektivitet. Enligt vår mening är det viktigt att få kunskap om huruvida åtgärderna för att uppnå de statliga jämställdhetsmålen fungerar effektivt. På så sätt kan debatten om vilka åtgärder som leder till jämställda villkor grundas på vetskap inte önsketänkande. Vi menar att en granskning av den förda politikens effektivitet när det gäller att nå de jämställdhetspolitiska målen skulle ge god kunskap som grund för nya förslag som kan skapa ett där kvinnor har hela lönen och halva makten. Den särskilda jämställdhetssatsningen 20072010, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A8 av (SD), 2012/13:A7 av m.fl. (S), 2012/13:A275 av (S) och 2012/13:A371 av och (båda S) samt lägger skrivelse 2011/12:174 till handlingarna. delar regeringens vilja att uppnå ett jämställt samhälle, men vi ställer oss tveksamma till att pengar är den optimala metoden för att uppnå det. Ett närliggande exempel kan anses vara integrationspolitiken, vars budget har svällt år utan att någon kunnat peka på konkreta resultat av alla satsningar. har traditionellt sett inte haft någon integrationspolitik men har ändå lyckats inlemma invandrare i samhället genom en naturlig process. Ett land kan inte utreda sig självt framåt i jämställdhetspolitiken, inte heller kan framstegen ske genom en aldrig sinande ström av skattepengar till olika projekt inom den sociala ingenjörskonsten. menar att jämställdhetsarbetet går åt fel håll. Alltför stort fokus läggs på symbolfrågor medan de stora frågorna hamnar i skymundan. En ovetenskaplig och politiserad genusindustri illustrerar mycket väl vad vi menar med den svenska jämställdhetspolitikens tillkortakommanden. En jämställd arbetsmarknad, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A356 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:A291 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2012/13:A297 av (M) och 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 4. Kvinnor och ungdomar används alltför ofta som flexibilitetsbuffert på arbetsmarknaden. Kvinnor anlitas vid behov och vid arbetstoppar men slås ut lika snabbt som de kommer in, och de har i högre grad deltidsanställningar och tidsbegränsade anställningar i stället för fasta jobb. visar att kvinnor i genomsnitt har en högre försörjningsbörda än män, eftersom kvinnor försörjer barn i högre utsträckning än män. Trots det ses män fortfarande som huvudförsörjare. Korta anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, mindre frihet och sämre möjlighet till utveckling på jobbet. Att sakna anställningstrygghet ökar också utsattheten på själva arbetsplatsen och gör det svårare att ställa krav och sätta gränser. Bland kvinnorna är sysselsättningsgraden 62,8, procent medan männens sysselsättningsgrad är . Utifrån detta menar vi att det framöver krävs en politik som är inriktad på att fler ska kunna arbeta och på att öka sysselsättningsgraden, framför allt bland kvinnor. Det finns dessutom stora tillväxtvinster att göra om kvinnornas sysselsättningsnivå höjs. Beräkningar visar att om kvinnors sysselsättning i euroområdet höjdes till männens nuvarande nivå skulle resultatet kunna bli en BNP-ökning på . I är den beräknade potentialen . Det råder inget tvivel om att också skulle tjäna mycket på att driva upp framför allt kvinnornas antal arbetade timmar och kvinnornas sysselsättningsgrad. Vi socialdemokrater anser att det är att nu tar ytterligare politiska beslut som gör att nya steg tas framåt mot jämställda villkor såväl utanför som i arbetslivet. En jämställd arbetsmarknad, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:A291 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4, 2012/13:A297 av (M), 2012/13:A356 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3. Unga kvinnor söker sig i större utsträckning till traditionellt mansdominerade branscher än vad unga män söker sig till traditionellt kvinnodominerade branscher. Mot den bakgrunden bör det göras särskilda insatser redan i för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg när det är dags att välja inriktning till gymnasiet. Skolan har ett ansvar för att tillhandahålla pedagogik som stimulerar både flickor och pojkar att göra otraditionella utbildningsval och som främjar att en individ kan göra val utifrån den han eller hon är utan att låsas in i gängse normer. Studie- och yrkesvägledarna har här en oerhört viktig roll. Med deras stöd kan många ungdomar våga göra något annat än de traditionella yrkesvalen. vill att studie- och yrkesvägledare utbildas i genuskunskap för att stödja elever att göra icke könsbundna yrkesval. För att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden anser vi att det behövs ett aktivt, strategiskt arbete och samverkan mellan utbildning och arbetsliv för att t.ex. öka andelen män bland personalen i äldreomsorgen eller kvinnor inom verkstadsindustrin. En jämställd arbetsmarknad, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A291 av och (båda SD) yrkandena 1 och 4 samt 2012/13:A297 av (M), 2012/13:A356 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:A367 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 4. har en arbetsmarknad där förutsättningarna för såväl män som kvinnor är goda. Sysselsättningsgraden är visserligen högre för män än för kvinnor, men arbetslösheten är lägre för kvinnor än för män. När löneskillnaderna mellan kvinnor och män korrigeras för faktorer som yrke, utbildning, ålder, sektor och arbetstid är differensen . Den löneskillnaden är oförklarad men inte nödvändigtvis osaklig och kan mycket väl ha att göra med faktorer som inte finns med i modellen, såsom arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet. Löneskillnader på arbetsmarknaden kan ofta förklaras av de olika val som kvinnor respektive män gör. Det är fortfarande så att våra tekniska högskolor och handelshögskolor har en överrepresentation av män, medan andra utbildningar som t.ex. till lärare eller inom vård och omsorg har en överrepresentation av kvinnor. Detta leder till löneskillnader på arbetsmarknaden samt till en överrepresentation av män i bolagsstyrelser, något som dock inte kan förklaras utifrån diskriminering utan utifrån de olika livsval kvinnor och män gör.