bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 8. Vad gäller förhandlingsordningen infördes modellen med biblioteksersättning 1955 och har varit väl förankrad. har nivån på ersättningen fastställts genom förhandlingar enligt ett avtal mellan regeringen och upphovsmännens organisationer. I direktiven till utredningen till Läsandets kultur anförde regeringen att utredaren skulle överväga om den förhandlingsordning mellan staten och upphovsmännen som tillämpas för biblioteksersättningen är tidsenlig eller om den kan ersättas med ett annat förfarande som ger de berörda grupperna insyn i för dem viktiga processer. Denna skrivning antyder att regeringen inte prioriterar att rättighetshavarnas förhandlingsrätt säkras. Denna farhåga bekräftas delvis av att regeringen i propositionen inte ger uttryck för någon ambition att säkerställa rättighetshavarnas förhandlingsrätt; det saknas konstruktiva förslag på hur upphovsmännens förhandlingsrätt ska skyddas. Regeringen avser också att göra en språklig översyn av förordningen. Tyvärr kan det här bli möjlighet till omformuleringar och perspektivförskjutningar som i förstone kan verka harmlösa. Det är oerhört väsentligt att detta inte är en smygväg för att ändra på tidigare riksdagsbeslut. Vi föreslår att översynen görs i nära samråd och dialog med , Föreningen , och . Vi anser också att regeringen ska återkomma till med förslag på en reviderad förordning. Utan författare, fotografer, konstnärer – inga böcker. För att ge dessa rimliga ekonomiska livsvillkor och därmed förutsättningar för nytt skapande i den kulturella näringskedjan vill vi att nivån på biblioteksersättningen höjs. Att allmänheten har kostnadsfri tillgång till litteratur betyder inte att bokskaparna kan leva på luft och vatten. Vi har ett väl fungerande ersättningssystem som i högsta grad har bidragit till att den svenska barn- och vuxenlitteraturen kan hålla en mycket hög nivå. Vi värnar om detta system och anser också att grundbeloppet för ersättningen bör höjas. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkande 18 och 2013/14:Kr8 (MP) yrkandena 3 och 5 samt avslå motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 8. Biblioteksersättningen och upphovsmännens villkor, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 8 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkandena 3 och 5. Intimt förknippat med frågan om litteratur och hur människor kan tillgodogöra sig den är frågan om skyddet för det litterära verket. Upphovsrättslagen är uppbyggd kring en balans som har till syfte att uppmuntra till litterärt skapande utan att innebära att man ger för stor exklusivitet åt upphovsmannen. har vi sett en utökning av skyddstiden utan några egentliga bevekelsegrunder, förutom att skydda eftermarknaden och exploateringen av ekonomiska rättigheter, oftast genom större internationella bolags försorg. Med tanke på att den skapande processen just när det gäller litterära verk inte alltid innebär att en författare kan ha en stabil inkomst med regelbunden utgivning, går det inte att ha för kort skyddstid. Däremot finns det anledning att anta att fler personer skulle läsa fler böcker och framför allt klassiska böcker om priserna på dessa var lägre. Det sistnämnda stöds av storleken på upplagorna i t.ex. Penguin Classics. Upphovsrätten är till för att skydda författaren och ge denne möjlighet att kunna leva på sina verk. Rimligen finns det därför ingen anledning, förutom möjligen hänsyn till de efterlevande, att skyddstiden ska vara längre än författarens livslängd. anser att regeringen ska utreda möjligheterna till en minskning av skyddstiden och även lämna förslag på en rimlig skyddstid som står i paritet till författarens skyddsbehov. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 8 och avslå motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkande 18 och 2013/14:Kr8 (MP) yrkandena 3 och 5. tidigare ställningstagande i frågor om biblioteksersättningens utformning, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 7 och avslår proposition 2013/14:3 punkt 2. Eftersom biblioteksersättningen är en stöttepelare i bokskaparnas ekonomi är även själva förhandlingen om denna ersättning av största betydelse. ligger beslutsfattandet om biblioteksersättningen hos . I propositionen aviseras en annan ordning, vilket har skapat stor oro hos upphovsmannaorganisationerna , Svenska Tecknare och . har full förståelse för denna oro och menar att det även i fortsättningen ska vara – med dess breda demokratiska förankring – som ska vara förhandlingspart gentemot upphovsmännen. bör avslå regeringens förslag att regeringen, i stället för , framöver ska ges ansvar att fastställa villkoren för ersättningen i dialog med företrädare för upphovsmän inom ord- och bildområdet. Detta bör besluta. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 7 och avslå proposition 2013/14:3 punkt 2. Biblioteksersättningens utformning och framtida inriktning, punkt 15 (S, MP) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 4. Vi motsätter oss regeringens förslag om att tidigare riksdagsbindningar bör upphävas. Vi tolkar detta konkret som ett starkt avståndstagande mot förordningen om som sedan tillkomsten regelbundet förnyats avseende ersättningsnivåer – att förordningen i princip ska avskaffas och att en maktförskjutning avseende biblioteksersättningen sker – från till regeringen. anförs i propositionen att grunden för biblioteksersättningen ska vara att de litterära upphovsmännen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Vad det egentligen betyder att tidigare riksdagsbindningar försvinner är oklart i sak, men framför allt måste det tolkas som en maktförskjutning från till regeringen, vilket vi motsätter oss. Vi tolkar det som att det är en betydande risk att detta innebär en försämring för upphovsmännen. Vår uppfattning är att förhandlingsrätten kring biblioteksersättning inte är säkrad. Vi vill se ett förtydligande om att förhandlingsrätten ligger kvar och att författares, översättares och andra upphovsmäns situation inte försämras och att förhandlingsrätten behålls. Det bör också tydligt fastslås att grundbeloppet per utlån kvarstår. Regeringen för ett resonemang som om ersättningen är att likställa med statlig verksamhet och därför bör underställas de effektiviseringskrav som offentlig verksamhet lyder under. Detta är en felaktig slutsats då ersättningen inte är att betrakta som en verksamhet, utan en ersättning för upphovsmännens upphovsrätt. Regeringens synsätt skulle också innebära att förhandlingarna avseende ersättningen i praktiken förlorar sin betydelse. Propositionens förslag leder till att besluten i stället fattas av regeringen. Det är olyckligt om beslutsfattande som rör biblioteksersättningen koncentreras till . Biblioteksersättningen är av alldeles för stor betydelse för författare och översättare, och därmed för nyproduktionen av svensk litteratur, för att inflytande ska minskas. Vi anser att även fortsättningsvis ska ha det avgörande inflytandet över medelstilldelningen till biblioteksersättningen. För detta talar särskilt den oro som rättighetshavarna själva har uttryckt. Av det skälet bör återkomma med förslag med den innebörden att det är som ytterst fattar beslut om biblioteksersättningens omfattning, och inte regeringen. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr7 (S) yrkande 16 och 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 4. Biblioteksersättningen och e-litteratur, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 4. I propositionen föreslås att endast nyttjandet av fysiska exemplar av verk bör ligga till grund för biblioteksersättning. delar inte denna uppfattning utan anser att upphovsrättsinnehavarna även ska få ersättning för utlåning av digitala verk. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker och andra digitala verk. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 6 och 2013/14:Kr309 (V) yrkande 4. Ersättning till inläsare av ljudböcker, punkt 17 (S) av i (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 17. Det är beklagligt att regeringen inte väljer att gå vidare med förslag om en ersättningsordning för utövande konstnärer som läser in ljudböcker, vilket regeringen har påpekat i en tidigare proposition. Även tog upp frågan och menade att det var motiverat att införa en ersättningsordning. Vår uppfattning är att regeringen bör se över frågan om biblioteksersättning till inläsare av ljudböcker. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 17. Fördelning av litteraturstödet, punkt 18 (S, MP) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 20. Vi delar regeringens uppfattning om att de nuvarande grunderna för fördelning av litteraturstödet huvudsakligen bör vara oförändrade. På en punkt önskar vi se förändringar avseende vem som får litteraturstöd, och det rör jämställdheten mellan män och kvinnor. av upphovsmännen för titlar som beviljas litteraturstöd är kvinnor. Störst snedfördelning är det inom facklitteratur respektive bildverk, där kvinnor endast utgör av upphovsmännen. Inom barn- och ungdomslitteratur utgör kvinnorna däremot en majoritet . Vi föreslår att större insatser görs för att stödet mer jämställt ska fördelas mellan män och kvinnor. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 20. Stöd till evenemang i bokhandeln, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 6. Att öka läsandet är en angelägen uppgift. Bidrag till evenemang i bokhandeln har däremot inget med läsandet i sig att göra. Oaktat frågor om kvalitetslitteratur och liknande påverkas inte läsandet negativt av att läsare får tillgång till billig litteratur på fler ställen än i den traditionella lokala bokhandeln. Skattepengar bör inte användas till att sponsra privata bokhandlare och deras arrangemang. Om man argumenterar som regeringen gör kring att man vill stödja små bokhandlare på mindre orter, borde man även inse att beloppen är för ringa som omställningsstöd. Vill man sätta en tydlig koppling mellan det fysiska rummet och läsandet är folkbiblioteken en naturligare mottagare av riktat stöd. anser att de tidsbegränsade medlen som aviserats för evenemang i bokhandeln inte bör förlängas efter 2014. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 6. Fördelning av kulturtidskriftsstödet, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 7 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 21. anser att stödet till kulturtidskrifter ska vara ett grundstöd och ha som syfte att garantera en bredd i utbudet. förslag om krav på ersättning går stick i stäv med detta, då ett sådant krav troligen leder till att det endast är de större etablerade kulturtidskrifterna som kommer att uppfylla kraven. har i sin budgetmotion föreslagit ett tak på stöd, i syfte att garantera såväl en miniminivå som en bredd i utgivningen. Det är inte rimligt att staten bidrar med belopp runt en halv miljon eller mer, till kulturtidskrifter som har en bred publik och som får stöd och uppmärksammas även från annat håll. Vi föreslår därför ett tak på högst per tidskrift och år. Inledningsvis torde detta leda till besparingar om runt . I likhet med regeringen instämmer vi dock i att det kan finnas behov av att se över kriterierna för tilldelning. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 7 och avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 21. Bokmarknadens utveckling m.m., punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr201 av (MP) och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 19. Kunskap och information blir allt mer förgängligt. Även det tryckta lever på den digitala teknikens villkor, men det finns inte så många bibliotek som, liksom det i , har en tryckpress med tillgång till all världens litteratur och som därför på kan tillhandahålla en nytryckt kopia av vilken bok man vill. Ett företag i har öppnat en liknande service i en bokhandel i , och några till finns på planeringsstadiet. Svenska förlag har inget krav på sig att lagerhålla böcker, vilket regelverk i många andra länder kräver. I länder som , och lagerhåller förlagen sina titlar betydligt längre. Att efter utgivningen kunna köpa en bok direkt från förlaget är ingen ovanlighet. Den som vill köpa en äldre bok i är hänvisad till antikvariaten. Trots e-bokens intåg utgör den tryckta boken en viktig kulturbärare. Det elektroniska substitutet kan inte jämföras med en tryckt skrift. En tryckt bok lever ett eget liv, den känns och luktar. Ett tummat och välläst exemplar med klotter avspeglar även läsarnas känslor på ett sätt som e-boken aldrig kan. Tillgång till böcker är därför central i en civilisation. Att böcker inte lagerhålls blir därför ett demokratiproblem liksom ett kultur- och kunskapsproblem. Att hänvisa till s.k. print on demand är att bjuda in till rationaliseringar och i värsta fall manipulation av vårt kulturarv. Regeringen bör mot bakgrund av det anförda utreda möjligheten till en lagstiftning om lagerhållning av nyproducerade böcker. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr201 (MP) och avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 19. Insatser för att främja svensk litteratur i utlandet, punkt 22 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. I vårt globaliserade tidevarv bör vi också kunna lämna plats för det som är nytt och annorlunda, och allt detta kan litteraturen och kulturen bistå oss med. Kulturen är till sin natur både gränsöverskridande och brobyggande. Det kan vara just kulturen som förmår ge uttryck för djupt mänskliga känslor och tankar också mellan olika nationer, folkgrupper och etniska tillhörigheter som annars faktiskt lever i konflikt och skarpa motsättningar. Kulturen förmår också ge röst åt minoriteternas nedärvda, samtida och framtida identitet genom att använda sig av den egna traditionen som omstöps och utvecklas alltmedan tiden går och samhället förändras. I vår globaliserade värld suddas nationsgränserna ut, på gott och ont, och då är det ännu angelägnare att folkens egna kulturtraditioner och konstformer inte hamnar i likriktningens strömfåra, utan kan behålla sin karaktär. Till det fundamentala brobyggandet för utbyte mellan olika nationer och språk hör översättarverksamheten. Vi kan med stor oro se hur stödet för översättarutbildningen på t.ex. har upphört och att ett unikt översättarcentrum som det på håller på att duka under i svallvågorna från den ekonomiska krisen i . Detta vill vi råda bot på genom större stöd och ett större intresse från svensk sida. I propositionen föreslås att Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur utomlands bör vidareutvecklas särskilt vad gäller insatser för översättare av svensk litteratur, vilket vi tycker är bra. Vi är dock kritiska till förslaget om hur detta ska finansieras. Förslaget är ett typexempel på regeringens ge-och-ta-politik då det inte tillförs några nya medel utan enbart flyttas runt mellan olika poster inom utgiftsområdet. I en proposition som syftar till att stärka de läsfrämjande insatserna i samhället förefaller det kontraproduktivt att föreslå åtgärder för att öka läsandet som medel för att finansiera sådana åtgärder omfördelas till andra ändamål. bör avslå regeringens förslag om att de tidsbegränsade medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete bör upphöra. Vi saknar också i propositionen förslag på åtgärder för hur stödet till översättning av utländsk litteratur i kan förstärkas. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur stödet till översättning av utländsk litteratur i kan förstärkas. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkandena 8 och 9. Internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän, punkt 23 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 22. Det skrivna ordet är satt under stor press, ja till och med förföljelse, runt om i världen. Författare och konstnärer arbetar med livet som insats för att skapa nya verk och även för att hävda den okränkbara, demokratiska yttrandefriheten. Vi vill att ska erbjuda fristäder för dessa förföljda kulturskapare och därmed ge stöd till de kommuner som vill upplåta bostäder och livsrum för dem. syns genom sina stora multinationella företag ute i världen, trots landets relativa litenhet. Viktigt är också att kulturella profil och internationella framåtanda ges rimliga och nödvändiga resurser på den stora världsscenen och i mindre anspråksfulla men ändå betydelsefulla sammanhang. Lika viktigt är att ta till vara de influenser och för oss nya kulturformer som de artister och kulturskapare som kommer till vårt land för med sig från sina olika bakgrunder och traditioner. Vi måste också bredda kontaktytorna och möjligheterna för våra egna nationella minoriteter att komma till tals i det offentliga livet. I propositionen föreslås att frågan om ett internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän utreds vidare. Vi tillstyrker detta förslag men anser att det behövs ytterligare åtgärder för att främja det internationella kulturutbytet inom detta område. Regeringen bör återkomma till med förslag på mer omfattande åtgärder för att stödja och förstärka det internationella kulturutbytet utomlands och i . Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 10 och avslå motion 2013/14:Kr7 (S) yrkande 22. Litteraturens roll inom internationella bistånd, punkt 24 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 11. Vi anser att det är viktigt att slå vakt om de som finns och främja tillkomsten av flera runt om i världen samt att ett mer aktivt arbete behöver bedrivas inom EU:s ramar för att främja det regionala kulturutbudet inom den europeiska gemenskapen. Vi välkomnar regeringens ståndpunkt att litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas, men efterlyser konkreta åtgärder för att detta ska uppnås. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur kulturbiståndet ska förstärkas inom internationella biståndsagenda. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 11. Bokmoms, punkt 25 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 4. Vi förutsätter att regeringen inom ramen för arbetet med EU:s nya momsdirektiv driver frågan om sänkt moms på e-böcker. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om att momsen för e-böcker sänks till samma nivå som för pappersboken, dvs. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr5 (V) yrkande 4. Nationell biblioteksstrategi och nationell biblioteksplan, punkt 26 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 23. I folkbiblioteksmanifest står det följande: För att säkerställa och främja en nationell samordning och samverkan inom biblioteksområdet bör statsmakterna genom lagstiftning och biblioteksplanering fastställa en nationell bibliotekspolitik. Detta tycker vi är en rimlig utgångspunkt för en svensk bibliotekspolitik. I den nuvarande bibliotekslagen anges att kommuner och landsting ska anta biblioteksplaner för sina biblioteksverksamheter. Enligt en utvärdering hade av landets kommuner och nästan alla landsting antagit sådana planer. Biblioteksplanerna är emellertid av skiftande karaktär och konstruerade utifrån olika ambitionsnivåer. Att bibliotekshuvudmännen aktivt verkar för bibliotekensutveckling är en viktig del i bibliotekens utvecklingsarbete, och det har varit positivt för utvecklingen av det allmänna biblioteksväsendet. Även om inte alla kommuner och landsting har upprättat biblioteksplaner har dock ändringen i lagen troligen haft en positiv inverkan på bibliotekens utvecklingsarbete; i många fall har planerna bidragit till att huvudmännen för en konstruktiv diskussion om hur biblioteksverksamheten kan stärkas. Det är bra att bibliotekslagen anger vikten av att de lokala och regionala huvudmännen upprättar biblioteksplaner. I propositionen anförs att Kungl. är den myndighet som ska få ansvaret att ha en nationell överblick och främja verksamhet inom det allmänna biblioteksväsendet. Det är bra men inte på långa vägar tillräckligt. För att biblioteksväsendet på bästa sätt ska kunna verka och nå de uppsatta målen krävs inte bara överblick, utan en samlad nationell biblioteksstrategi. har ett viktigt regeringsuppdrag att vara den myndighet som ansvarar för den nationella överblicken samt främjar samverkan och utveckling av biblioteken i . Men uppdraget är inte tillräckligt omfattande för att möta de utmaningar som vi ser .