bet · H001UbU10 · 2013-03-26 00:00:00 — 2012/13:UbU10 Studiestöd behandlar i detta betänkande 22 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör studiestödsfrågor. Av dessa behandlas 17 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionsyrkandena avser bl.a. studiestödssystemet, den nedre åldersgränsen för studiemedel och tilläggsbidraget till studerande med barn. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande rätt och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns två reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Ub319 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 1 (S, MP, V) Den nedre åldersgränsen för studiemedel 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:Ub515 av m.fl. (MP). Reservation 2 (S, MP, V) Tilläggsbidraget till studerande med barn 2012/13:Ub366 av (KD). Motioner som bereds förenklat 2012/13:Ub201 av (KD), 2012/13:Ub220 av (FP), 2012/13:Ub250 av och (båda S), 2012/13:Ub264 av (M), 2012/13:Ub266 av (M), 2012/13:Ub292 av (M), 2012/13:Ub308 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub311 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub323 av (SD), 2012/13:Ub326 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub340 av och (båda M), 2012/13:Ub500 av (M), 2012/13:Ub511 av i (M) och 2012/13:Ub514 av och (båda MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 22 motionsyrkanden om studiestödsfrågor från den allmänna motionstiden . Av dessa tar 17 motionsyrkanden upp frågor som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Motionsyrkandena tar upp frågor som handlar om bl.a. studiestödssystemet, den nedre åldergränsen för studiemedel och tilläggsbidraget till studerande med barn. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en reell möjlighet för alla att studera oavsett ekonomisk situation och om att förbättra de ekonomiska och sociala villkoren för eftergymnasial utbildning. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 14 framhålls att studiestödet ska ge en reell möjlighet för alla att studera oavsett ekonomisk situation. Motionärerna hänvisar bl.a. till att en högre utbildning ökar möjligheterna att få ett jobb och att allt fler ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Många studenter upplever dock att de dåliga ekonomiska villkoren går ut över studierna. Vidare kan steget att påbörja en utbildning och ta studielån upplevas som olika stort för olika människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund en stor roll för utbildningsvalet. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. Mer behöver också göras för grupper av studenter som har en särskilt utsatt ekonomisk situation, däribland studenter som har barn. I motion 2012/13:Ub319 av m.fl. (S) betonas vikten av att förbättra villkoren för eftergymnasial utbildning. Motionären anför att om man menar allvar med det livslånga lärandet och att utbildning ska vara klassutjämnande, är det att se över de ekonomiska och sociala villkoren för eftergymnasial utbildning så att de gynnar effektiva studier. Utskottet vill inledningsvis framhålla studiemedelssystemets centrala roll i det livslånga lärandet. I det kunskapssamhälle som vi lever i blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Alla måste vara öppna för att skaffa sig nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat och möjligheten för de som är eller äldre att studera på grundskole- och gymnasienivå med studiemedel med den högre bidragsnivån (av totalbeloppet). När det gäller nivån på studiemedlen vill utskottet påminna om att vid upprepade tillfällen har ställt sig bakom höjningar av studiemedelsbeloppet. I budgetpropositionen höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad fr.o.m. (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Studiemedlet höjdes med ytterligare per studiemånad fr.o.m. (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier (promemoria, , ). Nivåerna i studiemedelssystemet är dessutom indexerade efter prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen. har 2011 konstaterat att studiemedlets köpkraft vid en jämförelse med konsumentprisindex var den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes (Studiestödet 2010, , dnr 2009-100-8821). Även i Centrala enkätundersökning Studerandes ekonomiska och sociala situation 2011 (, dnr 2012-2189-1703) bekräftar studenterna att deras ekonomiska situation har förbättrats. Därtill har även det s.k. fribeloppet fr.o.m. höjts med ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Fribeloppet uppgår därmed till (nivå) per kalenderår vid heltidsstudier (). Fribeloppshöjningen har gett studenterna en bättre ekonomisk situation. Dessutom har höjningen gett studerande en ökad stimulans att arbeta vid sidan av studierna och därmed få möjlighet att tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att följa upp den höjning av fribeloppet som trädde i kraft . En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas till () . Regeringen fattade beslut om att räntan för studielån sänks till . Det är lägre än ränta. Beslutet berör de drygt en miljon människor som har studielån. Låntagarnas ränta blir den lägsta nivån . När det gäller frågan om de ekonomiska förutsättningarna för studerande med barn delade utskottet regeringens bedömning att tilläggsbidraget för studerande med barn skulle höjas (bet. 2012/13:UbU2 s. 2324). Detta ökar den ekonomiska tryggheten för studerande föräldrar och deras barn. Med den genomförda höjningen stärker tilläggsbidraget vardagsekonomin för t.ex. en studerande med två barn med vid fyra veckors heltidsstudier (nivå). När det gäller frågan om studenter och de sociala trygghetssystemen kan i sammanhanget nämnas den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Utredningen har i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet, som också i vissa aspekter får anses beröra studenter. Utredningens slutarbete ska redovisas (dir. 2010:48, 2012:90). har vidare fått i uppdrag att genomföra en studie om skillnader mellan studerande kvinnors och mäns hälsosituation. Uppdraget ska redovisas (U2012/3881/JÄM). När det gäller motionärernas hänvisning till samhällsklass och bakgrundens betydelse för vilka som går vidare till eftergymnasiala studier, dvs. närmast frågan om breddad rekrytering till högskolan, vill utskottet hänvisa till vad utskottet uttalat i samband med att frågan om breddad rekrytering behandlades i betänkandet Högskolan (bet. 2012/13:UbU8 s. 3536). Utskottet påtalade bl.a. att breddad rekrytering är viktig och hänvisade till att det anges i högskolelagen (1992:1434) att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan (1 kap. 5 §). Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper i högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98 m.fl.). Utskottet ansåg därtill att de reformer som regeringen har genomfört och genomför för att förbättra kvaliteten och höja kunskapsresultaten i och gymnasieskolan har stor betydelse för att bredda rekryteringen till högskolan. Utskottet anförde avslutningsvis att man noga avser att följa utvecklingen på detta område. Utskottet anser mot bakgrund av beslutade höjningar av studiemedelsbeloppet, fribeloppet och tilläggsbidraget till studerande med barn samt pågående uppdrag och en pågående utredning samt utskottets tidigare ställningstaganden att något uttalande från inte är motiverat. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub319 (S) och 2012/13:Ub496 (S) yrkande 14. Den nedre åldersgränsen för studiemedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en sänkning av den nedre åldersgränsen för studiemedel för gymnasiala studier inom den kommunala vuxenutbildningen eller vid folkhögskola. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 12 efterfrågas en sänkning av den nedre åldersgränsen för rätten till studiemedel för studerande som är 18 eller och har gått ut gymnasieskolan och som vill bedriva gymnasiala studier inom vuxenutbildning eller vid folkhögskola. I kommittémotion 2012/13:Ub515 av m.fl. (MP) begärs en utredning om möjligheten att beviljas studiemedel för studier vid folkhögskola från samma ålder som vid studier vid universitet och högskolor. Studerande som läser på grundskole- eller gymnasienivå kan få studiemedel fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Denna nedre åldersgräns gäller för utbildningar i avdelningarna A 1 och A 2 i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655), dvs. gymnasieskolor, många folkhögskoleutbildningar, och statlig vuxenutbildning, vissa kompletterande skolor m.fl. kan de studerande vid dessa utbildningar få studiehjälp om de studerar på heltid. Studiemedel kan beviljas och betalas ut till studerande fr.o.m. vecka 27 det år han eller hon fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studerande på högskola eller andra eftergymnasiala utbildningar (avdelningarna B 1 och B 2). Vid studier på högskolans basår (avdelning A 3) finns inte heller någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel (7 kap. 1 § , 3 kap. 2 § studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 1 § studiestödsförordningen och 9 kap. 2 § CSNFS 2001:1). Studiehjälpen i form av studiebidrag uppgår till . Studiebidraget lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller , och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 § studiestödslagen). En elev som är och är inackorderad på folkhögskola kan få inackorderingstillägg. Vidare är vårdnadshavare enligt underhållsskyldiga för sina barn fram till , om barnet studerar på grundskola, gymnasium eller i annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 §). Studiemedlet uppgår till totalt per studiemånad för heltidsstudier (2013). Regeringen föreslog i propositionen Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering, som sedermera biföll, att diskriminering som har samband med ålder ska vara förbjuden i fråga om statligt studiestöd (prop. 2011/12:159 s. 60 f., bet. 2012/13:AU3, rskr. 2012/13:21). Förbudet hindrar dock inte tillämpning av bestämmelser i lag som föreskriver viss ålder eller annan särbehandling på grund av ålder om den har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. I ett svar på en skriftlig fråga om sänkt åldergräns för rätt till studiemedel vid studier på folkhögskola anförde dåvarande jämställdhets- och biträdande utbildningsminister att den nedre åldersgränsen bl.a. syftar till att inte skapa drivkrafter för avhopp från gymnasieskolan. Det är även viktigt att undvika att unga studerande skuldsätter sig redan innan de har påbörjat studier på eftergymnasial nivå. En sänkt åldersgräns för rätt till studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå skulle därför skapa felaktiga incitament (fr. 2012/13:16). Utskottet anser att det är viktigt att inte skapa incitament till avhopp från gymnasieskolan och att motverka tidig skuldsättning innan eftergymnasiala studier påbörjats. Därför bör åldersgränsen för rätten till studiemedel inte sänkas. Utskottet är sålunda av den uppfattningen att den gällande nedre åldersgränsen för rätt till studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå är väl avvägd och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub495 (S) yrkande 12 och 2012/13:Ub515 (MP). Tilläggsbidraget till studerande med barn Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att möjliggöra för två vårdnadshavare att dela ett tilläggsbidrag till studerande med barn. I motion 2012/13:Ub366 av (KD) efterfrågas en översyn av möjligheten för två vårdnadshavare som studerar att dela på tilläggsbidraget till studerande med barn. Enligt motionären bör det ur både rättvise- och jämställdhetssynpunkt vara möjligt att dela tilläggsbidraget mellan vårdnadshavarna, med en möjlighet att överlåta den ena vårdnadshavarens del till den andra vårdnadshavaren. Tilläggsbidraget till studerande med barn infördes . Tilläggsbidraget är avsett dels att förbättra situationen för barn i ekonomiskt utsatta familjer, dels att underlätta studievillkoren för studerande som har eller får barn (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. 2004/05:309). Studerande som har vårdnaden om barn kan söka tilläggsbidrag. Bidraget beviljas utöver ordinarie studiemedel. Man kan få tilläggsbidrag för varje barn t.o.m. det kalenderhalvår barnet fyller . Tilläggsbidraget är skattefritt och påverkar inte bostadsbidraget. Studerande som inte har rätt till studiemedel på grund av för hög inkomst har inte heller rätt till tilläggsbidrag. Tilläggsbidragets storlek beror på antalet barn som den sökande har vårdnaden om och och i vilken studietakt som studierna bedrivs. Man kan bara få ett tilläggsbidrag per barn. Om båda föräldrarna studerar kan bara den ena föräldern få bidraget. Normalt får den förälder som först beviljas ordinarie studiemedel också tilläggsbidraget för barnet. När vårdnadshavarna är folkbokförda på olika adresser ska tilläggsbidraget lämnas till den som barnet är folkbokfört hos, om inte vårdnadshavarna kommer överens om att bidraget ska lämnas till den vårdnadshavare som barnet inte är folkbokfört hos (3 kap. 13 a och 13 b §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 11 ad och 15 §§ studiestödsförordningen [2000:655] och Centrala föreskrifter och allmänna råd [CSNFS 2001:1] om beviljning av studiemedel). I departementsskrivelsen som låg till grund för förslaget om att införa ett tilläggsbidrag till studerande med barn fanns ett förslag om att ur jämställdhetssynpunkt möjliggöra för föräldrarna att dela på tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar (Ds 2004:53). I sina skäl för att endast ett stöd ska kunnas lämnas för ett och samma barn konstaterade regeringen bl.a. att ett system med tilläggsbidrag behöver vara förhållandevis enkelt att administrera med bibehållen rättssäkerhet. Vidare angavs att det enligt tillgänglig statistik finns få hushåll med barn där båda föräldrarna studerar; de uppskattas till några tusen. Flera remissinstanser invände också att det inte går att utforma en rättssäker modell med delade bidrag. menade att studierna kan starta , studieomfattningen kan vara olika och barn i samma hushåll kan ha olika föräldrar och att fler vårdnadshavare än två därmed kan förekomma (prop. 2004/05:111 s. 2326). Utskottet anser att de skäl som angavs i propositionen mot att införa möjligheten att dela tilläggsbidraget om båda vårdnadshavarna studerar alltjämt är gällande. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub366 (KD). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om studiestöd (S, M, MP, FP, C, SD och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /11 och 2011/12 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2010/11:UbU10, bet. 2011/12:UbU16). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2012/13:Ub201 (KD), 2012/13:Ub220 (FP), 2012/13:Ub250 (S), 2012/13:Ub264 (M), 2012/13:Ub266 (M), 2012/13:Ub292 (M), 2012/13:Ub308 (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub311 (C) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub323 (SD), 2012/13:Ub326 (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub340 (M), 2012/13:Ub500 (M), 2012/13:Ub511 (M) och 2012/13:Ub514 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Studiestödssystemet, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub496 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2012/13:Ub319 av m.fl. (S). Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Den högre utbildningen spelar en allt större roll i vårt samhälle. En högskoleutbildning ökar möjligheterna att få ett jobb, och allt fler ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Men har studenternas ekonomiska situation försämrats . Många studenter upplever att de ekonomiska villkoren går ut över studierna. Fler människor ska ges möjlighet till utbildning och till ett livslångt lärande. Steget att påbörja en utbildning och ta studielån kan upplevas som olika stort för olika människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund en stor roll för utbildningsvalet. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. Utgångspunkten är att det ska vara möjligt att klara sin försörjning utan inkomster från arbete eller ekonomiskt stöd från anhöriga. Vi är positiva till att den som vill och har möjlighet att kombinera sina studier med arbete också gör det. Men för flera grupper av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller också innebär det en så stor ansträngning att studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller t.ex. studerande med barn, studenter med funktionsnedsättning och studenter med stor andel schemalagd tid under sina studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Den nedre åldersgränsen för studiemedel, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2012/13:Ub515 av m.fl. (MP). En studerande som är 18 eller och som har gått ut gymnasieskolan och vill studera inom vuxenutbildning eller vid folkhögskola har vid gymnasiala studier inte rätt till studiemedel förrän höstterminen det år han eller hon fyller . I stället har 18- eller 19-åringen bara rätt till studiehjälp, vilket utgör ett mycket lägre belopp än studiemedel. Det innebär exempelvis att de elever som gått gymnasieskolans yrkesprogram och som inte fått grundläggande behörighet till högskoleutbildning inom ramen för det nationella programmet och som direkt vill komplettera sin behörighet inom vuxenutbildningen får mycket svårt att klara sin försörjning under studierna. Det bör ses över om det är rimligt att ha ett studiestödssystem som utestänger unga människor från vidareutbildning även i fortsättningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Ub201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda effekterna av att ta bort fribeloppet för studenter. 2012/13:Ub220 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att fler ungdomar har körkort för att därigenom öka deras anställningsbarhet. 2012/13:Ub250 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. 2012/13:Ub264 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en undersökning av möjligheten att avskaffa fribeloppet. 2012/13:Ub266 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende den del i studiemedlen som utgörs av lån. 2012/13:Ub292 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppets påverkan på studenters arbetslivserfarenhet. 2012/13:Ub308 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn i syfte att avskaffa fribeloppet för lånedelen i studiemedlet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla . 2012/13:Ub311 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att slopa taket för fribelopp i studiestödet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att slopa inkomstprövningen för studielånet. 2012/13:Ub319 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för eftergymnasial utbildning. 2012/13:Ub323 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sfi-utbildning ska ges under samma förutsättningar som gäller för övriga studenter . 2012/13:Ub326 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till studielån för personer . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskaffande av fribeloppet. 2012/13:Ub340 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga hur fribeloppet kan avskaffas. 2012/13:Ub366 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för två vårdnadshavare att dela tilläggsbidraget i studiestödet. 2012/13:Ub495 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas möjlighet att läsa inom vuxenutbildningen. 2012/13:Ub496 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studiestöd ska ge en reell möjlighet för alla att studera oavsett ekonomisk situation. 2012/13:Ub500 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet när det gäller studiemedel. 2012/13:Ub511 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. 2012/13:Ub514 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda ett flexibelt uttag av studiemedel på individnivå. 2012/13:Ub515 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta studiemedel för studier vid folkhögskola gälla från samma ålder som för studier vid universitet och högskola.