bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — 17.lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löne- avgift och socialavgiftslagen (2000:980), 18.lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227), 19.lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, 20.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 21.lag om ändring i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvo- mottagare vid skattereduktion för gåva, 22.lag om ändring i lagen (2012:681) om ändring i lagen (2010:1823) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 23.lag om ändring i lagen (2012:797) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 24.lag om ändring i lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och Rederinämn- den. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punk- terna 17, 18 i denna del, 20–27, 29–33 och 35–41 samt 2013/14:1 utgiftsområde 14 punkt 1 och avslår motionerna 2012/13:Ju254 av (S), 2012/13:Ju266 av och (båda S), 2012/13:Ju274 av (M), 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkandena 82 och 83, 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2013/14:Fi243 av (SD) yrkandena 1–4, 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 3 i denna del och 10–21, 2013/14:Fi272 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 3 i denna del, 5–16 och 18–21, 2013/14:Fi317 av (S), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 3 i denna del, 7, 8, 10, 22, 31 och 34, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 25, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 46, 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 17, 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 9 och 11. f)Ny lag om stöd vid korttidsarbete antar regeringens förslag i bilaga 3 till 1. lag om stöd vid korttidsarbete, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, i delar som gäller kort- tidsarbete, 3. lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 4. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punk- terna 16, 18 i denna del, 19, 28 och 34 samt avslår motionerna 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 41. g)Ålderspensionssystemets utgifter godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssy- stemet vid sidan om statens budget till . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 7. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 3.Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 (avsnitt 4 och bilaga 4) godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 enligt utskottets förslag i bilaga 4 som riktlinje för regeringens budgetarbete. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 8 och avslår motionerna 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkande 5 och UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 9 (MP) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) 4.Bemyndigande om upplåning (avsnitt 5.1) bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposi- tion 2013/14:1 finansplanen punkt 9. 5.Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstill- gångar (avsnitt 5.2) bemyndigar regeringen att besluta om lån i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 12. 6.Myndigheternas räntekontokrediter (avsnitt 5.3) bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 13. 7.Bemyndigande för ramanslag (avsnitt 5.4) bemyndigar regeringen att , med de begräns- ningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag. Därmed bifal- ler proposition 2013/14:1 finansplanen punkt 14. 8.Uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler (avsnitt 6) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en uppföljning av förslaget om ändrade 3:12-regler. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), Sven- (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget. Det gäl- ler proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen om förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor punkterna 1–14 och 16–41 samt motioner som väckts under allmänna motionstiden enligt förteck- ningen i bilaga 1. Dessutom lägger utskottet med stöd av sin initiativrätt i 3 kap. 7 § riksdagsordningen (RO) fram förslag om ett tillkännagivande som rör uppföljning av 3:12-reglerna. I kapitel 1 behandlas regeringens och oppositionens syn på den ekono- miska utvecklingen. Denna del är inte underlag för något riksdagsbeslut, men prognoserna i budgetpropositionen ligger till grund för regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ. I kapitel 2 behandlas de alterna- tiv till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som presenteras av regeringen och oppositionspartierna. Det handlar dels om offentliga finanser och budgetpolitiska mål, dels om inriktningen av den ekonomiska politiken (förslagspunkt 1 i betänkandet). I kapitel 3 behand- las förslag till utgiftstak, utgiftsramar och beräkningen av inkomsterna. Här behandlas också de föreslagna och aviserade ändringar i skatte- och avgiftsregler som påverkar inkomstberäkningen (förslagspunkt 2 i betänkan- det). I kapitel 4 behandlas alternativa förslag till fördelning av utgifter för åren efter budgetåret, dvs. 2015–2017 (förslagspunkt 3 i betänkandet). I kapitel 5 behandlas bemyndiganden om upplåning och andra ekonomiska förpliktelser (förslagspunkterna 4–7 i betänkandet). Slutligen föreslår utskot- tet i kapitel 6 ett tillkännagivande till regeringen om att följa upp ändrade 3:12-regler (förslagspunkt 8). I bilaga 1 finns en förteckning över de förslag som behandlas i betän- kandet. I bilaga 2 återges utskottets förslag till statsbudgetens inkomster och utgifter . I bilaga 3 finns de lagförslag som behandlas i betän- kandet. I bilaga 4 redovisas utskottets förslag till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . I bilagorna 5–17 pre- senteras yttranden från andra utskott över utgiftsramar och inkomster. Enligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av inkomsterna på statens budget. får inte överskridas i den fortsatta beredningen av anslagen. från ett utskott till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte heller behandlas av förrän fattat beslut om ramarna. När fackutskotten bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde får de inte lägga fram ett förslag som går utöver den fastställda ramen för utgiftsområdet. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram i reservationer. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att ska godkänna ett antal budgetpåverkande poster, som beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . inkomsterna ingår att ta ställning till olika förslag till ändringar i gällande skatte- och avgiftsregler samt att beräkna effekterna av dessa ändringar. Effektberäkningarna ger ett underlag för att bedöma hur stora inkomsterna på statens budget kommer att bli. Statens budget ska enligt budgetlagen (2011:203) förutom inkomster och utgifter även omfatta andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att få fram lånebehovet görs en bedöm- ning av hur nettot av myndigheternas m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskon- toret utvecklas under budgetåret och hur stora eventuella kassamässiga korrigeringar bör vara. Efter dessa beräkningar får man fram statens bud- getsaldo som en restpost som visar statens upplåningsbehov. bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av inkomsterna på statens budget sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet (punkt 2 i detta betänkande), i utskottets förslag till riks- Rambeslutet behandlas i kapitel 3 i betänkandet. Utfrågningar i samband med beredningen av rambeslutet informerades utskottet om aktuella EU-frågor av finansmi- Yttranden från andra utskott Yttranden över budgetpropositionens förslag tillsammans med motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde har inkommit från (2013/14:KU1y) skatteutskottet (2013/14:Sku1y och 2013/14:SkU2y) justitieutskottet (2013/14:JuU1y) civilutskottet (2013/14:CU1y) socialförsäkringsutskottet (2013/14:SfU1y) socialutskottet (2013/14:SoU1y) kulturutskottet (protokollsutdrag /14:4) utbildningsutskottet (protokollsutdrag /14:7) trafikutskottet (protokollsutdrag /14:4) miljö- och jordbruksutskottet (2013/14:MJU2y) näringsutskottet (2013/14:NU1y) arbetsmarknadsutskottet (2013/14:AU1y). och försvarsutskottet har avstått från att yttra sig. Yttran- dena presenteras i sin helhet i bilagorna 5–17 i betänkandet. En samman- ställning över yttrandena finns i avsnitt 3.8. Budgetpropositionens innehåll i korthet Utgifterna på statsbudgeten 2014 uppgår sammantaget till , och inkomsterna uppgår till . Statens lånebe- hov uppgår därmed till . Regeringen föreslår att utgiftstaket fastställs till 2014, till 2015 och till 2016. Det finansiella sparan- det för den offentliga sektorn uppgår i regeringens förslag till –1,av BNP 2014. Regeringens främsta mål är full sysselsättning. Riktlinjerna för den eko- nomiska politiken är därför att stödja tillväxten och varaktigt öka sysselsätt- ningen. I riktlinjerna ingår även att stärka elevers kunskaper och företagens konkurrenskraft, att öka välfärden och sammanhållningen i Sve- rige samt att skydda miljön och klimatet. Fokus läggs på strukturellt permanenta åtgärder som både kan stabilisera konjunkturläget och möta långsiktiga utmaningar. För att få fler att delta på arbetsmarknaden och fler att öka sitt arbetsutbud är utbudsstimulerande åtgärder centrala i reger- ingens politik. Bland annat presenteras en förstärkning av jobbskatteavdra- get och en höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Detta kombineras med åtgärder som stimulerar efterfrågan på arbetskraft för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, bl.a. genom stöd till yrkesintroduktionsanställ- ningar och genom effektivare arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En central del i regeringen politik är också insatser för en bättre integration. Inom ramen för riktlinjerna vill regeringen också se mer undervisning i matema- tik och att forskning, innovation och entreprenörskap stimuleras. Härige- nom ska elevers kunskap öka och konkurrenskraften stärkas. Andra centrala delar i regeringens politik är att skapa en bättre bostadsmarknad. Förslag presenteras bl.a. om förenklingar av planprocessen och regelverket för nyproduktion. Genom riktade åtgärder vill regeringen minska den eko- nomiska utsattheten och bl.a. se en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget, en höjning av bostadstillägget för ålderspensionärer samt ökade medel för vård och omsorg. Genom ett ökat fokus på kemikaliefrå- gor och fortsatt minskat förmånsvärde för vissa miljöbilar ska miljön och klimatet skyddas. Vidare fortsätter regeringen sitt arbete med att göra det finansiella systemet mer motståndskraftigt och stabilt. Budgetmotionernas innehåll i korthet I Socialdemokraternas budgetalternativ (partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl.) är utgifterna på statsbudgeten 2014 sammantaget högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov uppgår i Socialdemokraternas förslag till . Utgiftstaket för staten höjs med 20 mil- jarder kronor 2014 och 2015 och med 2016, jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sek- torn uppgår till –1,av BNP 2014. Socialdemokraternas viktigaste mål för finanspolitiken är att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För att nå målet vill motionärerna se kraft- fullare investeringar i jobb och utbildning. Bland annat bör en 90-dagarsga- ranti införas med sammantaget 37 000 nya jobb och utbildningsplatser. Fas 3 bör avskaffas, och i stället bör det införas extratjänster. Skolan ska tillföras ytterligare medel, bl.a. för mindre klasser och fler specialpedago- ger. Fler jobb ska också skapas genom en mer aktiv näringspolitik, bl.a. vill motionärerna att strategiska samverkansprogram införs. Staten ska ta över ansvaret för den andra sjuklöneveckan för att därigenom underlätta för småföretag att anställa. Resurser ska frigöras till investeringar för inno- vationer. Motionärerna vill att ytterligare medel avsätts för infrastruktur och bostäder och för att ska nå miljömålen. Vidare anser motionä- rerna att ökade medel ska avsättas för vård till äldre. Motionärerna säger nej till bl.a. ett femte jobbskatteavdrag, höjd skiktgräns för statlig inkomst- skatt och sänkta egenavgifter. Nuvarande jobbskatteavdrag bör trappas av som skatten för pensionärer bör sänkas. Nedsättningen av social- avgifterna för unga och nedsättningen av restaurang- och cateringmomsen bör enligt motionärerna avskaffas. Vidare säger motionärerna nej till bl.a. sänkta egenavgifter och nystartszoner. Punktskatter och miljöskatter bör höjas. I budgetalternativ (partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl.) är utgifterna på statsbudgeten sammanlagt 33,7 miljar- der kronor högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov uppgår i förslag till 2014. Utgiftstaket för staten höjs med 2014, 2015 och jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sek- torn uppgår till –1,av BNP . anser att investeringar i klimat, jobb, skola och äldrevård är nödvändiga för att uppnå ett hållbart samhälle. En ny arbetslinje behövs och en arbetsmarknad där fler inkluderas men färre lämnar den. tiet vill därför införa reformer inom arbetslöshets- och sjukförsäkringen och satsningar på subventionerade jobb och utbildningsplatser till unga. Skolan och den högre utbildningen behöver bättre förutsättningar för under- visning, och antalet utbildningsplatser bör utökas. Genom investeringar i småföretag, utbyggda järnvägssystem, förnybar energi och energieffektivi- sering av bostäder skapas nya jobb, och med bl.a. säkrare energitillförsel och effektivare kommunikationer stärks den svenska konkurrenskraften. En tempoväxling i klimatarbetet är nödvändig för en hållbar miljö genom infra- struktursatsningar, ökad klimatanpassning och höjda miljöskatter. Nyckeln till nya jobb finns enligt hos småföretagare och en politik som gynnar entreprenörskap, innovation och tillväxt. Därför före- språkar partiet bl.a. en sänkt arbetsgivaravgift för småföretag och ett slopat sjuklöneansvar för små företag. avvisar regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag och även förslaget om höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Nuvarande jobbskatteavdrag bör trappas av och ned- sättningen i socialavgifter för unga slopas helt. I budgetalternativ (partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl.) är utgifterna på statsbudgeten 2014 sammanlagt högre och inkomsterna högre än i regeringens förslag. Statens lånebehov uppgår i förslag till . Utgiftstaket för staten höjs med 20,4 mil- jarder kronor 2014, 2015 och 2016 jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår till –1,av BNP. budgetalternativ innebär omfattande besparingar på utgifter för asyl- och anhöriginvandring, arbetskraftsinvandring samt utvecklingsbistånd. Sysselsättningspolitiken ska göra det mer lönsamt att arbeta och billigare att anställa. Motionärerna välkomnar ett femte jobbskat- teavdrag men säger nej till höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Ett sjuklöneavdrag och ett arbetsgivaravdrag föreslås i syfte att minska kostna- derna att anställa för främst de mindre företagen. För att motverka ung- domsarbetslösheten ska en ny anställningsform för lärlingar införas. Genom ett landsbygdslyft med bl.a. ökade investeringar i infrastruktur och skogs- och jordbruk ska förutsättningar skapas för fler jobb på landsbygd. ska vara en framträdande kunskapsnation, och ökade resurser föreslås till högskolor och forskning. Staten bör ta över huvudman- naskapet för skolan och uttag av vinst i friskolor förhindras. Sverigedemo- kraterna föreslår en rad åtgärder för att stärka vården och omsorgen samt en kraftig höjning av pensioner och garantipensioner. Alla anställda i den offentliga sektorn ska ges möjlighet att arbeta heltid. Ökade medel läggs också på försvar, brottsbekämpning samt ekonomisk och social trygghet. I budgetalternativ (partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl.) är utgifterna på statsbudgeten 2014 sammanlagt högre och inkomsterna högre än i regering- ens förslag. Statens lånebehov uppgår i förslag till . Utgiftstaket för staten höjs med 2014. avslår regeringens förslag till utgiftstak . Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn uppgår till –1,av BNP. Full sysselsättning är det överordnade målet för politik. budgetalternativ innehåller stora satsningar på den offent- liga sektorn och då främst kommunsektorn där omfattande resursförstärk- ningar föreslås för vård, skola och omsorg. Resurserna ska användas för att bl.a. öka lärartätheten i skolan, minska barngrupperna i förskolan och anställa fler inom vården och omsorgen. Välfärden ska också stå fri från privata vinstintressen. Arbetslösheten, och då särskilt ungdomsarbetslöshe- ten, ska bekämpas aktivt med åtgärder från Arbetsförmedlingen men också genom subventionerade anställningar och utbildningsinsatser för bättre matchning på arbetsmarknaden. anser att skattesystemet ska reformeras för att bli mer rättvist. säger nej till regeringens förslag om ett femte jobbskatteavdrag och höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Vidare ska nuvarande jobbskatteavdrag fasas ut för högre inkomster och steg tas för att skatteskillnader vid lika inkomster ska minska. Bolagsskatten och restaurangmomsen bör höjas och RUT-avdraget tas bort. Socialavgiften för unga höjs. Stora investeringar inom den offent- liga sektorn föreslås, bl.a. för bostadsbyggande, upprustning av offentliga lokaler samt i grön teknik och infrastruktur. 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Läget i den svenska ekonomin är fortsatt osäkert. BNP bedöms växa 2014. Låg- konjunkturen har blivit mer utdragen än vad som prognostisera- des i budgetpropositionen . Enligt prognoserna kommer den svaga internationella konjunkturutvecklingen att innebära att exporten utvecklas svagt. Konsumtionen fortsätter därmed att vara viktig för tillväxten . Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden är också osäker, även om vissa posi- tiva signaler kan skönjas. Konjunkturnedgången i euroområdet tycks ha nått sin botten medan recessionen i och ser ut att fortsätta. I har förtroendet för ekonomin stärkts men sett blir tillväxten dämpad. Den kinesiska ekonomin inledde året svagt men växer nu i god takt. Om den positiva utvecklingen i omvärlden består förväntas emel- lertid tillväxten i att öka med sjunkande arbetslöshet och ett mer normaliserat resursutnyttjande som följd 2016–2017. Detta kräver dock stabila ekonomisk-politiska förut- sättningar som att t.ex. skuldkrisen i får en långsiktig lösning och att underliggande strukturproblem i ett antal eurolän- der löses. 1.1 Propositionen om den ekonomiska utvecklingen Det senaste årets internationella konjunkturnedgång har slagit hårt mot den svenska ekonomin. Exporten, men även investeringar och hushållens kon- sumtion, har påverkats negativt av de allmänt försämrade ekonomiska utsikterna. Sammantaget har lågkonjunkturen fördjupats, och de lediga resurserna i svensk ekonomi har ökat. Även om en något starkare utveck- ling kan anas i omvärlden är prognosen att BNP för utvecklas svagt, med såväl fallande export som fallande inve- steringar. Enligt regeringens bedömning förväntas tillväxten öka , och BNP beräknas stiga . bedöms ekono- min växa i mycket god takt med BNP-ökningar på (se tabell 1.1). 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN tas stiga något men ligger trots det på en fortsatt låg nivå. I termer av BNP-gap bedöms de lediga resurserna i svensk ekonomi 2014 uppgå till som andel av potentiell BNP. –2,7 –3,5 –3,0 –2,1 –1,0 –0,2 Sysselsatta 15–74 år 1 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2I procent av arbetskraften 15–. 3Timlöner mätt enligt konjunkturstatistiken. Källa: Budgetpropositionen . Ekonomin som helhet bedöms inte utvecklas väsentligt annorlunda än enligt den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition. De revideringar som redovisas är till viss del en effekt av regeringens refor- mer. Sammantaget bedömer regeringen att de föreslagna reformerna kom- mer att leda till att BNP-tillväxten blir högre och antalet sysselsatta 10 000 fler 2014 än om regeringens reformer inte genomförs. Tillväxten i världsekonomin 2013 och 2014 Det internationella konjunkturläget försämrades 2012 och under inled- ningen av 2013. I euroområdet föll BNP, och den ekonomiska utveck- lingen i bromsade in. Även i många tillväxtekonomier föll tillväxten tillbaka. Världshandeln och industriproduktionen har som en följd av detta mattats av. En något starkare utveckling kan anas . Aktörer på den finansiella marknaden visar viss tillförsikt , och förtroendeindikatorer har stigit bland hushåll och företag i många . Konjunkturnedgången i euroområdet tycks ha nått sin bot- ten. Recessionen ser dock ut att fortsätta i stora ekonomier som och , vilket dämpar den ekonomiska utvecklingen i euroområdet under den resterande delen av 2013 enligt regeringens bedömning. BNP förväntas öka i euroområdet 2014 (se tabell 1.2). Bedömningen är dock att tillväxten blir låg och att det tar ytterligare innan arbetslös- heten faller tillbaka. De finanspolitiska åtstramningarna bedöms minska i omfattning, och därtill förväntas () behålla styrräntan på en låg nivå. I den amerikanska ekonomin innebär mildare finanspolitiska åtstramningar förbättrade utsikter för en återhämtning 2014. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN BNP-tillväxten i 2014 bedöms sammantaget bli högre än 2013. Om hänsyn tas till det låga resursutnyttjandet är tillväxttakten 2014 ändå rela- tivt svag. Tabell 1.2 BNP-tillväxt i världen, och euroområdet –0,6 –0,7 Källa: Budgetpropositionen . Regeringens prognos för den internationella ekonomins utveckling förutsät- ter att de relativt stabila ekonomisk-politiska förhållanden som präglat stora delar av världen fortsätter att råda. Regeringen förutsätter att finansieringen av den federala staten i inte äventyras. Det s.k. skuldtaket har varit föremål för omfattande inrikespolitisk turbulens. har emellertid politiska uppgö- relser nåtts som medfört att skuldtaket har kunnat höjas. Prognosen förut- sätter att så även sker i samband med förhandlingarna . Det senaste årets internationella konjunkturnedgång har slagit hårt mot den svenska ekonomin. Exporten, men även investeringar och hushållens kon- sumtion, har påverkats negativt av de allmänt försämrade ekonomiska utsikterna. Tabell 1.3 Försörjningsbalans i –2017 Utfall och prognos –2017 Procentuell förändring, fasta priser –2,4 –1,1 –0,1 –2,3 –2,7 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: Budgetpropositionen . Tabell 1.3 visar utfallet och prognosen för utvecklingen av för- sörjningsbalansen perioden –2017. Utvecklingen 2015–2017 kommen- teras mer ingående i senare avsnitt.