bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Utskottet menar att det är viktigt att såväl bevara som utveckla denna kunskap. välkomnar därför satsningar på forskning inom humaniora och samhällsvetenskap under och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 24, 25 och 40 i denna del. för arbetsliv och socialvetenskap stöder välfärdsforskning, bl.a. forskning som rör människors välfärd: hälsa, vardagsliv, arbete, arbetsförmåga och delaktighet samt hur socialförsäkringen och dess finansieringsformer påverkar människors hälsa, välfärd och arbetskraftsdeltagande. Av propositionen framgår att regeringen avser att ändra namnet på för arbetsliv och socialvetenskap till för hälsa, arbetsliv och välfärd eftersom stödet till välfärdsforskning inte återspeglas i det nuvarande namnet. välkomnar en satsning på välfärdsforskning under för arbetsliv och socialvetenskap. ser i övrigt inte några behov av att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 27. överlämnades propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) till . I propositionen anger regeringen riktlinjerna för de fortsatta insatserna kring forskning och innovation på energiområdet för perioden 20132016. Energiforskningen kommer främst att fokuseras på följande fem prioriterade områden, nämligen att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta att forma ett kraftsystem som klarar att ta emot alltmer förnybar elproduktion ökad energieffektivitet i bebyggelsen ökad användning av bioenergi energieffektivisering i industrin. I propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem anger regeringen riktlinjer för de fortsatta insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Regeringen föreslår även övergripande mål för insatserna. har en sammanhållande roll för energiforskningen. I den proposition som behandlas här presenteras en anslagsnivå för energiforskning till . Utskottet noterar att verksamhetens inriktning beskrivs i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 5. Forskning inom övriga områden Ett antal motionsyrkanden tar upp frågor som gäller forskning inom mindre avgränsade områden, såsom hedersrelaterat våld, robotik och artificiell intelligens, mötesindustrin, manipulativt ledarskap, den östtyska regimens förhållande till , idéburet företagande, verksamhet i , lyckoforskning och ett nationellt samiskt forskningscentrum. Inga förslag eller bedömningar finns om dessa forskningsområden i propositionen. Forskning inom mindre, avgränsade områden som dessa är inte en fråga för att besluta om. De forskningsfinansierande myndigheterna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom dessa forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. I sammanhanget vill utskottet därtill påminna om att propositionen beskriver satsningar som höjer nivån på forskningsanslagen med för perioden 20132016. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ju373 (S) yrkande 73, 2012/13:Ub269 (KD) yrkandena 1 och 3, 2012/13:Ub330 (FP), 2012/13:Ub337 (M), 2012/13:Ub443 (S) yrkandena 2 och 3, 2012/13:Ub393 (SD), 2012/13:Ub467 (M), 2012/13:Ub507 (SD), 2012/13:Ub517 (MP) yrkandena 1 och 2 och 2012/13:A394 (SD) yrkande 6. Innovation nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en hållbar omställning av svensk basindustri, tjänsteinnovationer, industriforskningsinstituten, högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap, högskolans strategiska arbete för samverkan, innovationsinfrastruktur, en försäkring mot patentintrång, lärarundantaget, skatteincitament för forskning och utveckling, instrument för ökad innovation samt innovationsupphandling. Jämför reservationerna 45 (MP), 46 (S, MP), 47 (S), 48 (V), 49 (S), 50 (MP), 51 (S, MP), 52 (S), 53 (SD), 54 (V), 55 (S), 56 (MP), 57 (S), 58 (S), 59 (MP), 60 (V), 61 (S) och 62 (V). Förnyelse av näringslivet i Regeringen konstaterar att stora globala företag är motorer för innovations- och konkurrenskraftsutveckling i det svenska samhället. blir innovationsförmågan och konkurrenskraften hos små och medelstora företag allt viktigare för sysselsättning och förnyelse av det svenska näringslivet. Att stimulera systematiskt innovationsarbete i många små och medelstora företag är därför viktigt. För företag med små eller inga egna resurser för systematiskt innovationsarbete är offentligt finansierade resurser som forskning och utveckling, spetskompetens och specialiserad utrustning, test- och demonstrationsmiljöer vid universitet och högskolor samt industriforskningsinstitut särskilt viktiga. Behovsanpassade offentliga insatser behöver enligt regeringen utvecklas för att nå fram till dessa företag. Regeringen anser att bör verka för att RISE-instituten bl.a. stöder nyttiggörandet av tjänsteforskning. Vidare bedömer regeringen att det inom ramen för Verket för innovationssystems forskningsanslag även bör genomföras en riktad satsning på tjänsteforskning i syfte att skapa en svensk tjänsteforskning med internationellt hög vetenskaplig kvalitet som kan bidra till näringslivets konkurrenskraft och till förnyelse av den offentliga sektorn. Anslagsökningen 20132016 för presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Regeringen anför att det är angeläget att fortsätta att utveckla universitets och högskolors roll och förmåga att bidra till samhällsutvecklingen. Möjligheten för universitet och högskolor att använda anslagen för forskning och forskarutbildning och för konstnärlig forskning och konstnärligt forskningsarbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap bör ses över . Enligt regeringens mening krävs också ytterligare insatser för att utveckla universitets och högskolors samverkan och deras roll och arbete när det gäller att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. Regeringen avser att ge Verket för innovationssystem i uppdrag att, i samråd med , stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Regeringen bedömer vidare att alla universitet bör få samma förutsättningar att bedriva innovationsstödjande verksamhet via ett innovationskontor. Anslagsökningen 20132016 för innovationskontor presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Regeringen bedömer att tillgängligheten till test- och demonstrationsanläggningar vid industriforskningsinstituten inom (RISE-instituten) bör öka. Syftet med test- och demonstrationsanläggningar är att testa forskningsresultat och nya lösningar tidigt i utvecklingskedjan av en idé, under verkliga förhållanden, ofta i samverkan med potentiella användare och kunder. Anläggningarna är en viktig infrastruktur för innovation. Anslagsökningen 20132016 för test- och demonstrationsanläggningar presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. I behandlingen av vårändringsbudgeten (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) bemyndigades regeringen att överlåta sina aktier i till som ett steg i att slå samman de två bolagen till ett bolag. I propositionen framhålls att för att möta behoven av ökad kompetens på immaterialrättens område har regeringen gjort insatser för att stödja framför allt kunskapsintensiva små och medelstora företag med anpassad finansiering, rådgivning och kompetenshöjning för affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar genom uppdrag till Verket för innovationssystem och (N2011/2210/FIN och N2011/6169/FIN). Vidare anförs att regeringen beslutade att tillsätta en kommitté, (Fi 2011:01), med uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). Som en del av uppdraget ska kommittén belysa de svenska reglerna om avdrag för forskning och utveckling samt lämna förslag på skatteincitament för forskning och utveckling, utöver de avdragsmöjligheter som redan ges i befintlig lagstiftning. delbetänkande med förslag när det gäller skatteincitament för forskning och utveckling lämnades (SOU 2012:66). Slutbetänkandet ska lämnas . Instrument för ökad innovation Regeringen anför att Verket för innovationssystem bör ges i uppdrag att utforma utmaningsinriktade strategiska innovationsområden som med fördel kan vara flervetenskapliga. Verket för innovationssystem och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör ansvara för urval och uppföljning av de strategiska innovationsområdena. Centralt i utformandet av instrumentet strategiska innovationsområden är att användarna av forskningsresultaten aktivt kan involveras redan i problemformuleringsstadiet. De strategiska innovationsområdena bör identifieras inom svenska styrkeområden utifrån ett syfte att bidra till att möta samhällsutmaningar. Anslagsökningen 20132016 för strategiska innovationsområden presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Förnyelse av näringslivet i begär i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 15 ett tillkännagivande om forskningspolitikens betydelse för att främja en hållbar omställning av svensk basindustri. Forskningspolitiken och näringspolitiken kan enligt skapa förutsättningar för basindustrin att modernisera, utveckla och ställa om sin produktion. Forskningen vid forskningsinstitut och på lärosäten i nära samarbete med industrin gör att industrin kan gå en långsiktigt hållbar utveckling till mötes och fortsätta vara central i den svenska ekonomin och skapa nya arbetstillfällen. I yrkande 16 framhåller att forskningspolitiken tydligare behöver se till behovet av tvärvetenskaplig kunskap för ökad tjänsteinnovation. Det finns enligt motionärerna potential att skapa många nya jobb i små forskningsintensiva företag. Tjänsteinnovationer leder till utveckling dels genom ny verksamhet eller nya företag, dels genom att förnya och vitalisera befintliga företag. Ökad samverkan och mer tjänsterelaterad forskning krävs, menar motionärerna och begär ett tillkännagivande om forskningspolitikens roll för att stimulera utvecklingen inom tjänstesektorn. Socialdemokraterna uppmärksammar i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 28 att de framtida utmaningarna för industriforskningsinstituten är att kunna erbjuda testmiljöer som svarar mot det omvandlingstryck som svenska företag lever under. Den växande tjänstesektorn är ett exempel på hur instituten kan svara mot företagens behov. Utvecklingen av innovativa tjänster blir allt viktigare för små och medelstora företags möjligheter att växa och internationaliseras. Behovsmotiverad samhälls- och näringslivsrelevant forskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver därför utvecklas. I yrkande 40 i denna del föreslår Socialdemokraterna för perioden 20142016 en förstärkning av tjänsteforskningen inom ramen för forskningsinstitutens verksamhet. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 11 att industriforskningsinstitutens verksamhet ska förstärkas med inriktning på miljöteknik, innovation och institutens verksamhet när det gäller demonstrationsanläggningar och testbäddar. Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 4 ett tillkännagivande om samverkan för ett konkurrenskraftigt . Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet och forskningen kan den kunskapsbaserade delen av ekonomin där har konkurrensfördelar utvecklas. Socialdemokraterna vill även se en bred samverkan mellan akademi och hela det omgivande samhället. Utan ett kraftfullt helhetsgrepp på samverkansuppgiften kommer inte fulla potential som kunskaps- och forskningsnation att utnyttjas. I yrkande 5 förespråkas vidare en modell för strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för samhället. I yrkande 40 i denna del föreslås en förstärkning av strategiska samverkansprogram . framhåller i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 18 att lärosätena bör stimuleras att ta en ledningsroll i de regionala innovationssystemen. Ett sådant tydligare uppdrag bör dessutom åtföljas av basresurser för dess genomförande. I yrkande 19 anför vidare att det fokus som legat på högskolans forskare som idébärare delvis bör flyttas över till studenterna. Regeringen skriver i propositionen att studenternas roll inte ska underskattas. Det är en för svag skrivning som inte ger någon förändring. Lärosätena bör stimuleras att i större utsträckning koppla samman utbildningen med dess roll i innovationssystemen. Behovet av att etablera holdingbolag vid samtliga universitet och högskolor bör enligt motionärerna i motion 2012/13:Ub480 av m.fl. (S) yrkande 2 ses över. , som saknar holdingbolag, har enligt motionärerna behov av att nyttja samma verktyg som övriga lärosäten i processen att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. I yrkande 3 begärs att befintliga innovationskontor ska få ett tydligt uppdrag att stötta lokala innovationsprocesser vid lärosäten som inte har sådana kontor. Stödet bör utgöras av tillgång till expertkunskap. I motion 2012/13:T357 av och (båda FP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om betydelsen av att stärka forskningssamverkan mellan näringslivet, industrin och lärosätena. Denna samverkan är en av nycklarna till framgång och överlevnad för såväl bygder som branscher. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 31 att det finns brister i kapitalförsörjningen för företag i tidiga investeringsskeden där behovet av statlig stödfinansiering är som störst. finns god tillgång till statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas. Socialdemokraterna föreslår därför att det inrättas en marknadskompletterande investeringsfond med inriktning mot investeringar i tidiga investeringsskeden byggd på statlig och privat samfinansiering. efterfrågar i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 12 ett tillkännagivande om kapitalförsörjning. En väl fungerande kapitalförsörjning är av avgörande betydelse för en innovationsdriven tillväxt, enligt . Vidare anförs att det i generellt sett inte råder brist på utvecklingskapital utan det som framför allt saknas är mer samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Det finns även vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till, och det saknas kapital i de tidiga faserna av ett företags utveckling. Inte sällan uppstår konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser. Mot denna bakgrund föreslår att , och förs ihop till en ny organisation med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en riskkapitalfond bör inrättas. Riskkapitalfondens uppgift ska vara att kommersialisera svenska innovationer, där en del av finansieringen ska ske genom vinstuttag, på , från . Det finns behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond, där fonden prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft. En försäkring mot patentintrång I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 32 föreslås att får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång. Små och medelstora företag är enligt motionärerna beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att skydda sina patent mot patentintrång. Till följd av de kostnader som detta leder till avstår många företag från att försöka värna sina rättigheter. För att små och medelstora företag bättre ska kunna försvara sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. begär i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 20 ett tillkännagivande om lärarundantaget. bedömning är att lärosätenas bidrag till innovationer och en ökad effektivitet och produktivitet i samhället i stort måste inkludera det arbete som utförs av lärare anställda vid svenska högskolor inom ramen för det s.k. lärarundantaget. Det är en variabel som måste ingå i utvärderingen av forskning och utbildning vid svenska lärosäten. Lärosätenas generering av innovationer måste enligt partiet utvärderas och uppvärderas. Skatteincitament för forskning och utveckling Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 30 en utökad avdragsrätt för forsknings- och utvecklingsutgifter så att företag under ett uppbyggnadsskede ska kunna få en nedsättning av arbetsgivaravgifter för forsknings- och utvecklingsutgifter. får man bara en nedsättning av bolagsskatten för utgifter för forskning och utveckling, vilket förutsätter att verksamheten genererar vinst. Verksamheten i mindre och nystartade forskningsintensiva företag genererar sällan vinst. Syftet med förslaget är bl.a. att förstärka forsknings- och utvecklingsinvesteringarna i småföretag. Instrument för ökad innovation Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 29 ett tillkännagivande om strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden. Motionärerna anför att de strategiska forskningsområdena i grunden inte är samverkansprogram mellan akademi, företag och andra aktörer eftersom det saknas direkta incitament och uppföljningskriterier för samverkan. Satsningen har enligt motionärerna inte heller i tillräcklig omfattning genererat nya, utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Det kan därför inte heller förväntas att projekt inom ramen för strategiska forskningsområden kommer att bidra till innovationer i medverkande organisationer, eftersom direkta samarbetsrelationer är en nödvändig förutsättning för effektivt kunskapsutbyte. Socialdemokraterna välkomnar att man nu inrättar strategiska innovationsprogram som syftar till att öka forskningssamverkan mellan aktörerna, men framför att kritiken mot strategiska forskningsområden bättre behöver tas till vara. De bör tillsammans med Verket för innovationssystem ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 10 att de strategiska innovationsprogrammen bör inriktas på tre övergripande samhällsutmaningar: klimatet (miljö och energi), den växande åldrande befolkningen (hälsa och sjukvård) och globaliseringen (konkurrenskraftig produktion och råvarutillgång). Inrättande av ett innovationsråd i Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 6 att det inrättas ett innovationsråd i som leds av statsministern. ska ha i uppgift att departementsövergripande samordna frågor av betydelse för forskning och innovation, däribland forskningspolitikens övergripande inriktning, strategisk kompetens- och kapitalförsörjning, immaterialrätt och offentlig upphandling av innovationer. I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en nationell strategi för innovationsupphandling. I motionen förespråkas även att ett nationellt för offentlig innovationsupphandling bildas för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. De uppdrag som finns inom området bör samordnas med det nya centrumet. I det framtida arbetet bör man också se över om det finns möjligheter att koppla dessa förslag till förslaget om att inrätta ett innovationsråd för att stärka utfallet av insatserna. Den offentliga upphandlingen bör enligt motionärerna i högre utsträckning användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. I kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om innovationsupphandling. Den offentliga upphandlingen måste bli strategiskt innovationsorienterad, menar motionärerna och hänvisar till att Verket för innovationssystem har föreslagit att offentliga innovationsupphandlingar för miljö, energi, hälsa, säkerhet, it och telekom ges en kraftfull statlig stimulans genom särskilt stöd för att minska de risker som möter enskilda statliga myndigheter, landsting och kommuner i deras upphandlingsprocesser och som kan hämma upphandlingar av innovativa lösningar. Motionärerna stöder Verket för innovationssystems förslag och framhåller att offentliga aktörer på så sätt kan använda upphandlingar för att driva utvecklingen framåt när det gäller forskning och utveckling, innovationer och teknikutveckling. framhåller i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 14 att en innovationsfrämjande forskningspolitik måste se till hela produktionsledet. Det finns flera modeller för innovationsprocessen som bygger på interaktivitet mellan de olika aktörerna i processen. Det går därför inte att politiskt prioritera bara en del av produktionskedjan, anför motionärerna. Däremot går det att politiskt peka ut de utmaningar som forskarsamhället och innovationssystemen behöver stärkas i och samlas kring. begär i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 17 ett tillkännagivande om att offentliga medel i innovationssystemen bör främja en öppen innovation. Aktörer inom forskningen kan inte enbart förlita sig på egen forskning eller eget utvecklingsarbete utan måste också köpa eller licensiera processer och uppfinningar (patent) från andra aktörer. Då skapas dessutom förutsättningar för att interna idéer som inte utnyttjas i ett företags verksamhet kan användas någon annanstans, exempelvis genom licensiering eller i form av samriskföretag kring spin-off-produkter. Yttranden från andra utskott påminner, med anledning av motionsyrkandena om upphandling, om att syftet med de strikta reglerna för offentlig upphandling är att värna skattebetalarnas intresse av en effektiv resursanvändning inom offentlig förvaltning och vid offentliga inköp. konstaterar vidare att regeringen aktivt verkar för att stärka innovationsupphandlingen genom det arbete som pågår med en översyn av upphandlingsdirektiven inom EU1[ Europeiska kommissionens förslag till och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (KOM(2011) 895). Europeiska kommissionens förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling (KOM(2011) 896). Europeiska kommissionens förslag till och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner (KOM(2011) 897).]. Den pågående upphandlingsutredningen (dir. 2010:86) ska också, i översynen av upphandlingsregelverket i , ta hänsyn till eventuella ändringar av EU-direktiven. ser, i likhet med regeringen, i huvudsak positivt på de förslag till revideringar som presenterats och ställer sig därmed bakom regeringens arbete för att bättre stimulera innovationer. bedömer att motionärernas förslag kan komma att tillgodoses genom arbetet med att utveckla EU-direktiven och den pågående upphandlingsutredningen. framhåller att upphandling är ett viktigt instrument i strävan efter fler innovationer. Den nationella innovationsstrategin som regeringen har beslutat om kan ses som ett långsiktigt arbete för att behålla och vidareutveckla ledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga för att möta de globala samhällsförändringarna, öka konkurrenskraften och förnya framtidens välfärds- och samhällstjänster. Det handlar om att värna och vidareutveckla de områden där är starkt i jämförelse med andra länder och öka samordningen mellan politikområden, mellan olika nivåer och mellan samhällssektorer för att effektivisera de offentliga insatserna och uppnå största möjliga effekt på förnyelse, hållbar tillväxt och samhällsutveckling i . välkomnar vidare regeringens satsning på institutens strategiska kompetensmedel m.m. till och satsningen på tjänsteforskning.