bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — I kommittémotion 2013/14:MJ483 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Socialdemokraterna anför att projektet bör avvecklas, dock inte rådgivningsverksamheten. För en ökad konkurrenskraft för skogsbruk och skogsindustri föreslår Socialdemokraterna i stället en mer aktiv näringspolitik. föreslår i kommittémotion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att anslaget höjs med i förhållande till regeringens förslag för att stärka . anför att kvarvarande skyddsvärda områden inte räcker för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Detta genererar också ökade kostnader för för bl.a. inventering av anmälda områden för avverkning. I kommittémotion 2013/14:MJ465 av m.fl. (SD) i denna del anförs att anslaget behöver höjas med för att enklare och oftare ska kunna bistå med rådgivning till markägarna. I propositionen framhålls att har arbetat brett med förenkling. Genom utveckling av e-tjänster underlättas skogsägarnas myndighetskontakter. Bland annat kan anmälningar och ansökningar om avverkning nu skickas via tjänsten eAvverka, en möjlighet som används alltmer. Vidare har möjligheten att inrätta en myndighetsövergripande inlämningsfunktion för skogsärenden analyserats . antog regeringen en förordning som möjliggör detta, vilket förväntas underlätta och leda till minskade kostnader både för skogsägare och myndigheter. har också gjort en bred genomlysning av vilka möjligheter att förenkla regelverket som finns och förslagen har remissbehandlats. I några fall har förenklingar beslutats genom ändring i föreskrifter, i övrigt bereds förslagen vidare i . Vidare anförs att inventering av miljöhänsyn vid avverkning visar på höga ambitioner inom skogsbruket men även på brister. En omfattande dialog med berörda aktörer och intressenter om miljöhänsyn i skogsbruket har på initiativ pågått . har de förslag som tagits fram sänts på remiss från myndigheten. Syftet med dialogen är brett och omfattar att uppnå ökad samsyn om sektorsansvaret för miljöhänsyn, skapa gemensamma målbilder för miljöhänsyn, göra lagens krav mer kända samt ta fram en kravspecifikation för framtida uppföljningssystem för miljöhänsyn. Sju arbetsgrupper har arbetat med olika frågeställningar. Redovisningen av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning har förtydligats genom att andelen av avverkningar med hänsynsbehov samt graden av påverkan anges för olika miljöfunktioner 1:2 Insatser för skogsbruket Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får vidare användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtaganden som medför utgifter kunna ingås. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst , 2016 samt –2018. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i kommittémotion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att anslaget höjs med i förhållande till regeringens förslag för att stärka de instrument som disponeras av . anför att kvarvarande skyddsvärda områden inte räcker för att hejda förlusten av biologisk mångfald även om de skulle få formellt skydd. Ytterligare områden behöver restaureras och återställas. Detta sker genom de instrument som disponeras av . Regeringens satsningar är otillräckliga enligt . Även i kommittémotion 2013/14:MJ465 av m.fl. (SD) i denna del anförs att anslaget behöver höjas med . Motionärerna anför att skogsindustrin direkt eller indirekt sysselsätter 200 000 människor och att är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. I partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. i denna del föreslår att anslaget höjs med för hyggesfri skogsskötsel och skydd av värdefull natur. Medel ska bl.a. användas till utbildning, utveckling och arealstöd för omställning till hyggesfri skogsskötsel och till skydd av skog i form av naturvårdsavtal och biotopskydd. I propositionen anförs att bevarandet av områden med höga naturvärden är en viktig skyddsåtgärd för bevarande av biologisk mångfald i skog. Prioriteringen av områden har gjorts enligt den myndighetsgemensamma strategin för formellt skydd av skog. och framåt har regeringen skjutit till totalt 334 miljoner extra för skydd av värdefull natur, varav 96 miljoner handläggs av . Enligt en redovisning som och lämnade till regeringen har fram bildat biotopskyddsområden produktiv skogsmark. Enligt samma redovisning har staten och markägare fram tecknat naturvårdsavtal för produktiv skogsmark. tecknades 192 naturvårdsavtal och beslut fattades om 195 biotopskyddsområden. Utöver dessa skyddsinstrument bedöms dessutom totalt produktiv skogsmark nedan fjällnära gränsen ha avsatts frivilligt av skogsbruket fram . och uppskattar att det finns närmare skogsmark inom skogliga impediment, där avverkning inte är tillåten enligt skogsvårdslagen annat än av enstaka träd om det inte påverkar naturmiljöns karaktär. I propositionen anförs också att markägarnas engagemang i arbetet med skydd av natur bl.a. tas till vara i samverkansprogrammet Kompletterande metoder för skydd av natur (Komet). I årets budgetproposition för utgiftsområde 20 framhålls att Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande Långsiktig hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43) har föreslagit etappmål för skydd av land- och sötvattenområden som bl.a. innebär att det offentliga skyddet i form av nationalparker, naturreservat, naturvårdsavtal, biotopskydd och Natura 2000 utökas med skogsmark och att skogsbrukets frivilliga avsättningar av skogsmark utökas med . Beredningen har även föreslagit att man ska utreda förutsättningar och lämpliga former för ersättningsmark från staten när värdefull mark skyddas. Det finns fortfarande ett stort antal hotade skogslevande arter och de flesta skogliga naturtyper har inte gynnsam bevarandestatus. I propositionen anförs även att regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen som formellt skydd eller som frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. När det gäller brukningsformer framhålls i årets budgetproposition för utgiftsområde 23 att intresset för skogsbruk med alternativa brukningsformer har ökat hos skogsägarna. stöder utvecklingen, bl.a. genom stärkt samarbete med kommuner som vill pröva metoderna i sina tätortsnära skogar. Utbildningsinsatser om alternativa metoder har genomförts både internt på och för skogsägare. I samarbete med () anlades försöksytor med olika alternativa former av skogsbruk och data från försöken kommer att analyseras . Det kan även noteras att Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande Långsiktig hållbar markanvändning – del 1 anför att tolkning och tillämpning i föreskrifter och i allmänna råd av återväxt- och avverkningsbestämmelserna i 5, 6 och 10 §§ skogsvårdslagen (1979:429) behöver ses över så att de inte försvårar eller förhindrar skogsskötselformer som kan vara lämpliga i det aktuella beståndet. Enligt Miljömålsberedningen bör särskilt se till att den kunskap som finns om alternativen till trakthyggesbruket så fort som möjligt arbetas in i dessa föreskrifter. Om kunskap saknas är det angeläget att sådan tas fram. Miljömålsberedningen föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att efter samråd med berörda forskningsutförare utveckla kunskaperna om alternativa skogsbruksformer till trakthyggesbruket. I uppdraget bör ingå att systematiskt analysera och jämföra olika skogsbruksmetoders för- och nackdelar. Det kan handla om effekter på bl.a. skogsproduktion, biologisk mångfald och andra värden. Skogsbruksmetodernas effekt på s.k. nyckelarter bör särskilt belysas. Nyckelarter är växt- eller djurarter som spelar en viktig roll för andra arter i ett ekosystem. bör även beakta de sociala värdenas betydelse för hur bestämmelserna tillämpas enligt Miljömålsberedningen. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet bereds Miljömålsberedningens förslag i dessa frågor inom . Betänkandet har remitterats och regeringen har för avsikt att återkomma med en proposition i vår. Anslaget får användas för Statens veterinärmedicinska anstalts förvaltningsutgifter. får disponera avgiftsintäkterna från avgiftsbelagd verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får även användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning av livsmedelsproducerande djur. Större delen av distriktsveterinärernas verksamhet är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Anslaget får användas för utgifter för förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem, i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur, och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Anslaget får användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), provtagningslagen (2006:806) eller med stöd av i lagarna meddelade författningar. Anslaget får även användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Vidare får anslaget användas för utgifter för nationell medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldig att göra. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Bestämmelser om rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala en viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden –. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . anför i sin partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. i denna del att anslaget bör förstärkas med för stöd till förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp samt för ersättning för skador som orsakas av varg. I kommittémotion 2013/14:MJ521 av m.fl. (MP) i denna del anförs att anslaget bör höjas med för att ge möjlighet till både ökade ersättningar vid viltskador och förebyggande åtgärder, som ett led i arbetet för att minska konflikter kring rovdjuren. Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningskostnader. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. När det gäller offentligrättslig verksamhet får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde. När det gäller uppdragsverksamhet får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Vatten, Tillsyn, Utsäde och Tjänsteexport. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . anför i sin kommittémotion 2013/14:MJ521 av m.fl. i denna del att anslaget bör höjas med varav anslås för arbete med framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser, för att stärka djurskyddsarbetet, bl.a. med uppdateringen av djurskyddsföreskrifterna, och för djurskyddsfrämjande forskning. I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. yrkande 3 anför att ett vetenskapligt råd bör knytas till arbetet med djurskyddsföreskrifterna för att säkra att föreskrifterna blir vetenskapligt baserade, i enlighet med förslag. I kommittémotion 2013/14:MJ465 av m.fl. (SD) i denna del anförs att anslaget behöver höjas med . vill stärka arbetet för djuren och föreslår i partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. i denna del att anslaget höjs med för att inrätta en djuretisk ombudsman, införa stöd till gårdsslakterier och mobila slakterier och för att utveckla alternativ till djurförsök. I kommittémotion 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs också att det behövs en djuretisk ombudsman med uppgift att verka för en god etisk grund inom all verksamhet som inbegriper djur och som ska utvärdera djurskyddskontroller, ta fram artkaraktäristika och göra djuretiska årliga revisioner samt ge djuretiska råd. I propositionen anförs att regeringen i enlighet med propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) har gett i uppdrag att utvärdera befintliga övervaknings- och uppföljningssystem vad gäller odlingslandskapets naturvärden i syfte att följa de kvalitativa förändringarna och bedöma åtgärders effekt för att bevara den biologiska mångfalden och därmed långsiktigt säkra natur- och kulturmiljövärdena. har redovisat uppdraget till regeringen. Frågan bereds i . Som utskottet har redovisat (bet. 2012/13:MJU2) har utarbetat en nationell handlingsplan för en långsiktigt uthållig förvaltning av svenska husdjursgenetiska resurser –2020 som är avsedd att användas både i det praktiska bevarandearbetet och som underlag vid ansökan om medel för olika forskningsinsatser. Handlingsplanen har tagits fram tillsammans med rasföreningar, avelsorganisationer, universitet, djurparker, museer och (), som ett led i ett uppdrag som fått från regeringen att ta fram ett förslag till ett nationellt program för bevarande, utveckling och framtida nyttjande av de husdjursgenetiska resurserna. Syftet med handlingsplanen är att hindra vidare förlust av husdjursgenetiska resurser och på så sätt trygga livsmedelsproduktionen samt att bevara det kulturarv som våra husdjursraser utgör. Handlingsplanen beskriver de nationella husdjursgenetiska resurserna och redogör för hur på ett hållbart sätt ska bevara och nyttja resurserna. De aktörer som arbetar med förvaltning av landets husdjursgenetiska resurser beskrivs. I planen identifieras även de medel som finns för att bevara de husdjursgenetiska resurserna och vilka medel som behövs för att detta ska kunna genomföras när det gäller både ekonomi och kompetens. När det gäller djurskyddsfrågor har utskottet tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU2) att har inrättat ett djurskyddsråd, vars funktion är att stödja myndigheten i dess arbete med djurskyddsfrågor. Rådet ska fungera som ett rådgivande organ och vara ett hjälpmedel för att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom djurskyddsområdet. Rådet kan initiera möten, seminarier och undersökningar samt ta initiativ till djurskyddsfrämjande åtgärder och föreslå handlingsplaner. består djurskyddsrådet av representanter från , förbundet , Djurskyddet , , , , och . Vidare anförs i årets budgetpropositionen att avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. Som utskottet anfört i ett tidigare betänkande (bet. 2012/13:MJU2) leder fler slakterier till kortare djurtransporter, vilket är positivt ur djurskyddssynpunkt. –ökade antalet aktiva mindre slakterier från 113 till 149. Se även vad utskottet anfört om slakterier under anslaget 1:15. I fråga om förslag framhålls i propositionen att betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) överlämnades till regeringen och att det bereds inom . Frågan om en djuretisk ombudsman behandlas i detta betänkande under avsnittet Nya anslag, och djurskyddsforskning behandlas under anslaget 1:25. 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skada till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som av överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slutligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. I förslaget till och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2011) 625) finns bestämmelser om direktstöd för jordbrukare. I rådets beslut (EG) nr 470/2009 finns bestämmelser om bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget . 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget får användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. I förslaget till och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (KOM(2011) 626) finns bestämmelser om offentlig intervention, privat lagring och övriga stöd. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd sker betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Denna stödform innebär att beslut om stödutbetalningar behöver kunna fattas. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. Anslaget används för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella ränteutgifter samt rättegångsutgifter och revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till EU. Anslaget får även användas till utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med s.k. tekniska utgifter för offentlig lagring i den mån som ersättning inte erhålls från EU-budgeten. Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror huvudsakligen på de eventuella finansiella korrigeringar som beslutas av Europeiska kommissionen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för strukturåtgärder inom fiskerinäringen. Anslaget får även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmet. Regeringen avser att återkomma angående anslagsnivåer för havs- och fiskeriprogrammet för programperioden –2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av strukturstöd till fisket m.m. som redovisas under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Nationell medfinansiering sker under anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. Regeringen avser att återkomma angående anslagsnivåer för havs- och fiskeriprogrammet för programperioden –2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 854/2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Det finns ett behov av förstärkta kontrollinsatser på redlighetsområdet. Regeringen föreslår att anvisas för insatser mot livsmedelsfusk. Livsmedel kan vara en viktig källa till exponering för farliga ämnen. Regeringen föreslår att anvisas anslaget –2020 för att förstärka arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag. Det är viktigt att konsumenterna har kännedom om kostråd för fisk som kan innehålla förhöjda halter miljögifter. Regeringen föreslår att anslaget anvisas för information om kostråd. Ansvaret för information om enskilda dricksvattenanläggningar överförs från till . Regeringen föreslår att anslaget därför anvisas . Detta innebär att frågor kring dricksvatten samlas på . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . föreslår i partimotion 2013/14:MJ420 av m.fl. i denna del att anslaget minskar med . Motionärerna avstyrker den subvention på det innebär att slakterier inte längre behöver betala sina veterinärkontroller för att kostnaden i stället hamnar hos . Under anslaget 1:8 tillför motionärerna motsvarande anslag för stöd till gårdsslakterier och mobila slakterier. För att ta fram en handlingsplan för att minska klimatpåverkan från hela livsmedelskedjan föreslår motionärerna att anslaget förstärks med och för att ytterligare öka åtgärderna för att minska matsvinnet bör anslaget förstärkas med . I kommittémotion 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 8 yrkas tillkännagivande om att inte subventionera slakterierna genom att ta bort avgift för verksamhetsutövaren och att införa stöd för mobila slakterier. har slakterierna fått bekosta de kontroller veterinärerna gör på slakterierna, nu finansierar regeringen detta via statsbudgeten i stället. Verksamhetsutövaren, inte skattekollektivet, bör bekosta nödvändig tillsyn. Motsvarande medel som återinförs som egenfinansiering för slakterierna ska återföras som stöd till mobila slakterier. Enligt propositionen har de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört varit betydelsefulla för de areella näringarna för att möta ökad konkurrens och rörligare priser. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen såsom sänkningen av egenavgifterna samt specifika åtgärder för sektorn som t.ex. borttagande av handelsgödselskatten och sänkningen av slakteriavgifterna. Utskottet har under anslaget 1:8 redovisat att avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. Regeringen har beslutat att ska ta över kontrollen av bl.a. småskaliga charkuterier, fiskrökerier och mejerier. Målet är att kontrollen ska vara likvärdig i hela landet. För att sänka köttkontrollavgifterna i syfte att stärka primärproducenternas konkurrenskraft avsattes . har på uppdrag av regeringen rapporterat hur nedsättningen av köttkontrollavgifterna har kommit primärproducenterna tillgodo. Utvärderingen visar att nedsättningen till största delen har överförts direkt från slakterierna till primärproducenterna genom ett påslag på avräkningspriset alternativt avdrag på slaktavgift.