bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om studiero. Av skollagen (2010:800) ska framgå att gemensamma ordningsregler ska utarbetas av elever, föräldrar och personal tillsammans. I samma kommittémotion yrkande 30 anförs att arbetet mot mobbning, kränkande behandling och diskriminering i skolan behöver förstärkas. Det krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och att lärare och annan skolpersonal får kunskap och kompetens att arbeta förebyggande och hantera reella mobbningssituationer. I kommittémotion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 10 vill motionärerna att det införs en anmälningsplikt för skolpersonal vid misstanke om hedersrelaterat våld eller förtryck i elevers hemmiljö. Vidare ska individuella handlingsplaner tas fram för varje utsatt barn tillsammans med och polisen. regleras arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i både skollagen och diskrimineringslagen (2008:567). Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och har tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. Skollagen och diskrimineringslagen innehåller bestämmelser om att huvudmannen ska vidta aktiva åtgärder för att förebygga och förhindra kränkande behandling och trakasserier. Dessutom anger de att huvudmannen har skyldighet att utreda och vidta åtgärder vid kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling eller trakasserier. Enligt skollagen har lärare, förskollärare och annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Skyldigheterna i fråga om anmälan gäller också i förhållande till trakasserier eller sexuella trakasserier på det sätt som avses i diskrimineringslagen. Enligt skollagen ska huvudmannen se till att en årlig plan mot kränkande behandling upprättas. På motsvarande sätt föreskriver diskrimineringslagen att en likabehandlingsplan ska upprättas . () har i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. För att ge mer kunskap och metodstöd har DO i samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och tagit fram ett gratis webbverktyg () som ska hjälpa skolorna att utforma planer för ett effektivare arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Verktyget vänder sig främst till den som är skolledare eller förskolechef eller på annat sätt ansvarar för att skolan eller förskolan har en plan mot diskriminering och kränkande behandling. har tagit fram nya allmänna råd i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (SKOLFS 2012:10). Råden har tagits fram dels mot bakgrund av den nya skollagen som började tillämpas , dels utifrån de erfarenheter av vilka insatser som kan ha effekt mot kränkningar och diskriminering som framkommit genom utvärdering av metoder mot mobbning (rapport 353:2011). genomförde Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av 50 skolors arbete med att förebygga och förhindra trakasserier och kränkningar (rapport 2010:1). En av de tre övergripande frågeställningarna var om skolan har ett normkritiskt förhållningssätt. Granskningen visade att personalen på flera av de granskade skolorna inte reflekterade över sitt eget förhållningssätt eller sina egna normer, varken sinsemellan eller tillsammans med elever. I många skolor fanns det alltså en omedvetenhet om vad i det vardagliga språkbruket och arbetssättet som kan ge upphov till föreställningar om vad som är normalt eller onormalt. Skolinspektionen rekommenderade att eleverna i högre utsträckning involveras i värdegrundsarbetet så att deras kunskap och erfarenheter tas till vara. Vidare betonade inspektionen vikten av att skolorna reflekterar över vilka förhållningssätt som råder och att man följer upp sitt arbete i utvecklingssyfte. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att ett aktivt värdegrundsarbete på varje skola som involverar såväl personal som elever är en förutsättning för en trygg skolmiljö. fick ett förnyat uppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling (U2011/567/S och U2011/2649/S). Inom ramen för uppdraget ska erbjuda förskolans, skolans och fritidshemmens personal samt skolledare fortbildning i frågor som rör arbetet med värdegrunden och mot diskriminering och annan kränkande behandling. Fortbildningen ska utgå från myndighetens slutsatser i det tidigare uppdraget mot diskriminering och annan kränkande behandling, liksom från de uppdrag verket haft när det gäller värdegrund och jämställdhet. Inom ramen för det nya uppdraget ska sammanställa och sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden om diskriminering och annan kränkande behandling. Uppdraget ska löpande redovisas i myndighetens årsredovisning och slutrapporteras . I uppdraget ingår även att kartlägga omfattningen av problemet med s.k. maktlekar i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt att föreslå hur skolorna kan arbeta med att förebygga sådana maktlekar. Denna del av uppdraget rapporterades . skollag har rektorer och lärare fått större befogenheter att upprätthålla arbetsron i klassrummet. För arbetsron i skolan är det också viktigt att stävja skolket. Ogiltig frånvaro förs därför in i terminsbetygen i . I gymnasieskolan redovisas ogiltig frånvaro i de utdrag av betygskatalogen som ska ges till eleven minst en gång per termin. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:So595 (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub355 (S) och 2012/13:Ub465 (S) yrkandena 29 och 30 med hänvisning till gällande bestämmelser och pågående myndighetsuppdrag som rör diskriminering och kränkande behandling. I fråga om missförhållanden i hemmet finns i skollagen en skyldighet för huvudmannen och den som är anställd i huvudmannens verksamhet att på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs (29 kap. 13 §). Vidare finns en hänvisning till skyldigheten att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Av propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165 s. 600601) framgår att bestämmelsen om samverkan med socialnämnden fanns med även i den gamla skollagen (1985:1100). Bestämmelsen tillkom efter förslag i propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53). Bestämmelser som reglerar samverkan mellan olika samhällsorgan vad gäller barn i utsatta situationer infördes förutom i skollagen i socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (1998:531). I polislagen (1984:387) fanns redan en bestämmelse som reglerar polisens skyldighet att samverka med andra myndigheter och organisationer vilkas verksamhet berör polisverksamheten. har huvudansvaret för att samverkan kommer till stånd. Regeringen delade i proposition 2009/10:165 den bedömning som gjordes i proposition 2002/03:53 att förskolan, skolan och fritidshemmet är naturliga delar av barnets vardag och att det inte minst är här som barn som far illa eller riskerar att fara illa bör bli upptäckta för att i ett tidigt skede få den hjälp och det stöd de kan behöva. Med hänvisning till gällande rätt om samverkan med socialnämnden när barn far illa avstyrker utskottet motion 2012/13:A394 (SD) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhetsarbetet i skolan, genusperspektiv i styrdokument och genuspedagoger i skolan. Jämför reservationerna 33 (S) och 34 (V). I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om en jämställd skola. Motionärerna menar att jämställdhetsarbetet bör bedrivas integrerat och att jämställdhetsarbetet behöver förstärkas när det gäller ämnesinnehåll och ämnesdidaktik, bl.a. lärares kunskaper inom området. I kommittémotion 2012/13:Ub212 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs förändringar i läroplanerna för och gymnasieskolan samt i högskoleförordningens examensordningar. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet bör genusperspektiv läggas till de perspektiv som ska finnas med i all undervisning. I läroplanen för gymnasieskolan bör ett avsnitt om genusperspektiv införas. I examensbeskrivningarna för högskoleutbildningar som leder till yrken där man arbetar med människor (lärare, läkare, sjuksköterska, jurist, socionom, psykolog, studievägledare m.fl.) ska kunskapsaspekten av jämställdhet skrivas in. I samma kommittémotion yrkande 3 föreslås att regeringen uppdrar åt att utarbeta råd och riktlinjer för hur genuspedagogerna ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. I samma kommittémotion yrkande 4 föreslås att får i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger. I motion 2012/13:Ub444 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om vikten av genuspedagoger i den svenska skolan. Regeringen bör uppmuntra kommunernas arbete med genusfrågor så att alla förskolor och skolor i har minst en genuspedagog anställd. En särskild satsning på jämställdhet i skolan gjordes . Delegationen för jämställdhet i skolan (Deja) hade i uppdrag att bl.a. analysera könsskillnader i utbildningsresultat och föreslå insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan kan utvecklas. publicerade Deja tolv forskningsrapporter inom området och avslutade sitt arbete med slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). Slutbetänkandet är ett viktigt underlag för fortsatta satsningar på området. (20082010) genomförde ett omfattande uppdrag som rör jämställdhet i skolan. Verket har haft i uppdrag att bl.a. sprida kunskap om kön och skolframgång, stärka elevhälsan och öka kunskapen om jämställdhet, hedersrelaterat våld och förtryck samt om sex- och samlevnadsundervisning. Insatserna har främst genomförts som fortbildning för lärare, fördelning av utvecklingsmedel och framtagande av stödmaterial. fick i uppdrag att med utgångspunkt i erfarenheterna av sitt tidigare uppdrag genomföra en fortsatt jämställdhetssatsning. Uppdraget innefattar bl.a. insatser för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan, fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck samt insatser för att stimulera elevers läs-, skriv- och språkutveckling. Vidare fick ytterligare ett jämställdhetsuppdrag som ska samordnas med det uppdrag fick . Uppdraget avser bl.a. insatser för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledningen och en kartläggning och analys av åtgärder som har vidtagits i syfte att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska genomföras och ta sin utgångspunkt i de erfarenheter som har redovisats i Dejas slutbetänkande (SOU 2010:99) och i delegationens övriga publikationer. Uppdraget ska redovisas i årsredovisning och slutredovisas . Regeringen beslutade om ett uppdrag till Statskontoret att utvärdera jämställdhetsinsatser inom skolväsendet (U2013/1852/S). Statskontoret ska utvärdera och analysera regeringens satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet. Uppdraget ska redovisas . I uppdraget ingår att analysera de åtgärder som genomförts av . bedöma om genomförda satsningar främjar jämställdhet i skolväsendet i enlighet med regeringens mål att flickor och pojkar ska ges möjlighet att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet och att varje elev ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen för utbildningen, oavsett kön eller bakgrund analysera och redovisa faktorer som stimulerar respektive förhindrar att genomförda satsningar bidrar till att främja jämställdhet i skolväsendet bedöma om regeringens satsningar i utformning och inriktning bidrar till att skapa förutsättningar för en långsiktig integrering av jämställdhet i skolväsendets verksamheter oavsett skolform och geografiskt läge undersöka hur ett urval förskolor och skolor som inte tagit del av insatser arbetar för att främja jämställdhet redovisa principiella utgångspunkter för hur eventuella framtida insatser bör utformas i syfte att på ett kostnadseffektivt sätt, och med hänsyn tagen till rådande ansvarsfördelning för berörda verksamheter, främja jämställdhet i skolväsendet. Utskottet konstaterar att det av läroplanen för framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män hör till de grundläggande värden som skolan ska gestalta och förmedla. Vidare framgår det av läroplanen att ingen ska utsättas för diskriminering på grund av kön i skolan och att skolan aktivt och medvetet ska främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan och de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Även av läroplanen för gymnasieskolan framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män hör till de grundläggande värden som utbildningen ska gestalta och förmedla. Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som är kvinnligt och manligt. Av examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]) framgår att för såväl grundlärarexamen som ämneslärarexamen ska studenten visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Utskottet vill understryka vikten av att stärka och stödja skolornas kunskap och kompetens i arbetet med frågor som rör jämställdhet och genuskunskap och välkomnar därför Statskontorets uppdrag att utvärdera och analysera genomförda åtgärder och satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet. Med anledning av uppdraget vill utskottet avvakta med att kommentera specifika åtgärder, som utbildning av resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap, s.k. genuspedagoger. Utskottet ser inte skäl att föregripa Statskontorets uppdrag och avstyrker därmed motionerna 2012/13:Ub212 (V) yrkandena 24, 2012/13:Ub444 (S) och 2012/13:Ub465 (S) yrkande 32. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samarbete mellan skola och vårdnadshavare, lokala styrelser och elevinflytande. Jämför reservationerna 35 (S) och 36 (MP). Samarbete mellan skola och vårdnadshavare I kommittémotion 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 4 vill motionärerna främja skolans möjligheter att anställa personal som har i särskild uppgift att vara en bro mellan hem och skola. I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om självstyrande skolor. Motionärerna vill att erfarenheterna och resultaten i kommunala skolor med s.k. lokal styrelse noga ska dokumenteras och utvärderas i syfte att utveckla andra kommunala skolor. I kommittémotion 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om elevinflytande. Enligt motionärerna krävs ett ökat elevinflytande och en dialog i klassrummet om skolan ska lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö, menar motionärerna. Samarbete mellan skola och vårdnadshavare Utskottet kan inledningsvis konstatera att rektor och lärare enligt läroplanen har särskilda uppgifter när det gäller samarbetet mellan skola och vårdnadshavare. Enligt läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att vårdnadshavare får insyn i elevernas skolgång. Enligt läroplanen för ska läraren samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling. Uppgiften motsvaras av krav på att studenten för såväl grundlärarexamen som ämneslärarexamen ska visa förmåga att informera och samarbeta med elever och deras vårdnadshavare (examensordningen, bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]). Vidare ska enligt skollagen (2010:800) vårdnadshavare för barn i förskolan och för elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet erbjudas möjlighet till inflytande över utbildningen (4 kap. 12 §). Vid varje förskole- och skolenhet ska det finnas ett eller flera forum för samråd med barnen, eleverna och deras vårdnadshavare (4 kap. 13 §). Där ska sådana frågor behandlas som är viktiga för enhetens verksamhet och som kan ha betydelse för barnen, eleverna och vårdnadshavarna. Inom ramen för ett eller flera sådana forum ska barnen, eleverna och vårdnadshavarna informeras om förslag till beslut i sådana frågor som ska behandlas där och ges tillfälle att komma med synpunkter innan beslut fattas. Rektorn och förskolechefen ansvarar för att det finns forum för samråd och för att informations- och samrådsskyldigheten fullgörs. Barnen, eleverna och vårdnadshavarna ska informeras om vad som gäller i fråga om inflytande och samråd (4 kap. 14 §). De ska också informeras om huvuddragen i de bestämmelser som gäller för utbildningen. Rektorn eller förskolechefen ansvarar för att sådan information lämnas. I sammanhanget kan nämnas att det vid många skolor finns föräldraföreningar som har startats i syfte att öka samarbetet mellan skola och föräldrar. De lokala föräldraföreningarna kan vidare välja att ansluta sig till en intresseorganisation för föräldrar och föräldrasammanslutningar på nationell nivå, t.ex. Föräldraalliansen eller och Skola. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:So542 (MP) yrkande 4. Enligt skollagen får en kommun eller ett landsting inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för (4 kap. 15 §). Av paragrafen framgår att kommuner och landsting får inrätta lokala styrelser inom de delar av skolväsendet som de är huvudmän för, detta enligt de bestämmelser som gäller för självförvaltningsorgan enligt kommunallagen (1991:900). Detta innebär att kommunfullmäktige eller får besluta att en nämnd som fullgör kommunens eller uppgifter som huvudman inom skolväsendet får uppdra åt en lokal styrelse att helt eller delvis sköta driften av en skolenhet inom nämndens ansvarsområde. I detta ligger att en lokal styrelse får inrättas för en hel förskole- eller skolenhet, eller en del av en sådan enhet. Fullmäktige får även besluta att nämnden får uppdra åt den lokala styrelsen att besluta på nämndens vägnar i ett visst ärende eller en grupp av ärenden. Ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller som i övrigt avses i 6 kap. 34 § kommunallagen får dock inte delegeras till en lokal styrelse. (Se prop. 2009/10:165.) Utskottet konstaterade i betänkandet (2010/11:UbU7 s. 39) att det ser mycket positivt på kommunala självstyrande skolor och att det i sitt betänkande 2009/10:UbU21 välkomnade den möjlighet som införts i 4 kap. 15 § skollagen om att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för. Utskottet avstyrker därmed motion 2012/13:Ub465 (S) yrkande 34. Enligt skollagen ska barn och elever ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att aktivt ta del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I skollagen regleras även ledighet och kompensation för elevföreträdare. Det följer också av arbetsmiljölagen (1977:1160) att en elev som har utsetts till elevskyddsombud ska få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Detsamma ska gälla en elev som har utsetts till elevrådsrepresentant eller som har ett annat uppdrag att företräda andra elever i frågor om utbildningen. Elevskyddsombud, elevrådsrepresentanter och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget. Eftersom utskottet anser att gällande bestämmelser ger goda förutsättningar för ett aktivt elevinflytande avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub465 (S) yrkande 35. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fysisk aktivitet i skolan, undervisning i idrott och hälsa samt undervisning i sexualitet och samlevnad. Jämför reservation 37 (SD). I motion 2012/13:Ub339 av (M) vill motionären skapa intresse för daglig fysisk aktivitet i skolan enligt den s.k. Bunkeflomodellen för att få friskare elever och bättre inlärningsresultat. I motion 2012/13:Ub345 av (M) vill motionären öka skolans frihet när det gäller friskvårdsinsatser, öka elevernas valfrihet när det gäller fysisk aktivitet och öka antalet motionstimmar i skolan i syfte att motverka stora folksjukdomar som övervikt och fetma. I motion 2012/13:Ub420 av (M) konstaterar motionären att möjligheterna att delta i skolidrotten varierar för barn med funktionsnedsättning. Motionären lyfter fram skolans ansvar för att möjliggöra för barn med funktionsnedsättning att delta i skolidrotten på sina egna villkor så långt det är möjligt. I motion 2012/13:Ub430 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att undervisningen i sexualitet och samlevnad bör kompletteras med undervisning av personer med rätt utbildning och behörighet såsom barnmorskor, sjuksköterskor och kuratorer. När det gäller yrkanden om undervisning i idrott och fysisk aktivitet konstaterar utskottet inledningsvis att det av kursplanen för ämnet idrott och hälsa framgår att eleverna bl.a. ska ges förutsättningar för att utveckla goda levnadsvanor och ges kunskaper om hur fysisk aktivitet förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Vidare framgår undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa av timplanen för (bilaga 1 till skollagen [2010:800]). Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . Utskottet har tidigare konstaterat att undervisningstiden måste förläggas så att eleverna ges möjlighet att nå målen för utbildningen (bet. 2010/11:UbU7 s. 6465). Det bör understrykas att detta t.ex. innebär att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa bör läggas ut jämnt under hela läsåret. Utskottet vill framhålla betydelsen av fysisk aktivitet för barns och ungas motoriska, sociala och personliga utveckling och vikten av att främja en god hälsa på lång sikt genom regelbunden fysisk aktivitet tidigt i livet. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram satsningen Idrottslyftet som, efter godkännande, pågår och har som främsta syfte att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar. Samverkan med skolan och skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor är ett prioriterat område inom satsningen. deltog närmare 900 000 barn (flickor och pojkar) i olika aktiviteter. När det gäller yrkandet om varierande möjligheter för barn med funktionsnedsättning att delta i skolidrotten vill utskottet peka på att Specialpedagogiska skolmyndigheten har i uppdrag att verka för att barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet.