bet · H101AU2 · 2013-12-10 00:00:00 — Med vår politik vill vi skapa frihet för människor att forma sina egna liv, uppmuntra utveckling och se möjligheter. Målet är arbete åt alla – full sysselsättning. En starkare arbetslinje är vårt medel att nå dit. Genom att förbättra människors villkor, möjligheter till utveckling och bekämpa arbetslöshet läggs grunden för tillväxt och välfärd. För varje människa är det egna arbetet grunden för försörjning och för friheten att kunna göra egna val i livet. Att arbeta ska alltid löna sig. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra arbetsmarknadspolitiken, och alla former av diskriminering ska aktivt motarbetas. Om anställda framöver ska kunna möta företagens behov kommer det att krävas prestationer på allt högre kompetensnivåer. För att konkurrera med kunskap måste arbetskraften vara tillräckligt kompetent. Regeringspolitikens inriktning att subventionera fram allt fler låglönejobb går i motsatt riktning. Att hänga med i kunskapsutvecklingen kräver breda och medvetna insatser på många områden. Ett perspektiv som det talas för lite om är vad som händer med kompetensnivån i samhället av hög arbetslöshet. Särskilt skadlig är ungdoms- och långtidsarbetslösheten. Att pressa tillbaka ungdoms- och långtidsarbetslösheten är i sig ett viktigt sätt att hålla kompetensnivåerna uppe. För att den samlade ekonomiska politiken ska ta tydligare steg mot full sysselsättning behöver ett sysselsättningspolitiskt ramverk utvecklas, ett ramverk med ett övergripande mål som tydliggör politikens inriktning. Det stärker styrningen inom och myndigheter för att lyfta fram nya förslag som verkar i riktning mot full sysselsättning. ska följa utvecklingen i sysselsättningsgraden, antalet arbetade timmar och arbetslösheten. Vi socialdemokrater har slagit fast ett tydligt mål för jobben: ska öka antalet kvinnor och män som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att vi når målet om lägst arbetslöshet i EU. Ett ambitiöst mål ska följas av en kraftfull politik med fokus på jobben. Då krävs ordning och reda i de offentliga finanserna, en aktiv näringspolitik, investeringar i människors kunskaper och kompetens och en fungerande välfärd. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A409 (S) yrkandena 2 och 3 tillstyrks och att motionerna 2013/14:N351 (S) yrkande 2, 2013/14:So624 (S) yrkande 2 och 2013/14:A373 (S) yrkandena 1 och 2 tillstyrks delvis. Arbetsmarknadspolitikens inriktning, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2013/14:So624 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:N351 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:A373 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3. Friår är en arbetsmarknadsreform som ger människor med fast förankring på arbetsmarknaden möjlighet att prova något annat , som en arbetslös person får möjlighet att ta det vikariat som uppstår. Friåret är en mänsklig reform som ökar rörligheten på den stelbenta svenska arbetsmarknaden. När det finns ekonomisk möjlighet att ta ledigt från jobbet vågar fler människor prova en affärsidé som kan leda till nya företag och nya jobb. Friåret möjliggör för människor att skola om sig till en annan bransch, något som är svårt att åstadkomma som vuxen , eller ägna familjen all sin uppmärksamhet efter att föräldraledighetsdagarna är uttagna. För personer utan förankring på arbetsmarknaden är friårsreformen en möjlighet att få ett riktigt arbete, till skillnad från de ofta konstruerade arbeten som finns i dagens arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är viktigt att studera de utvärderingar som gjorts och anpassa friårsreformen efter dagens arbetsmarknad. Eftersom arbetslöshetsförsäkringen inte är indexerad är det exempelvis inte längre möjligt att försörja sig på av a-kassan, vilket var den nivå som friårstagare fick –2007. Det är också värt att pröva om friårsvikariaten ska villkoras mot i arbetslöshet (t.ex. ) för att undvika fusk och att se över hur tilldelningen av friårsplatser kan ske utan att det blir godtyckligt och upplevs som orättvist. Det är också värt att studera , där man framgångsrikt har infört alterneringsledighet för dem som jobbat och där den alterneringslediga ersätts med en arbetslös person. Det finländska exemplet visar att friårssystem kan vara hållbara även på . Det är värt att diskutera om begrepp, alterneringsledighet, är bättre, eller kanske förändringsår, vilket visar tydligare vad friåret innebär för alla inblandade. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 9 tillstyrks. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A372 av och i (båda S), 2013/14:A374 av och (båda S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:A252 av (M), 2013/14:A291 av (M), 2013/14:A296 av m.fl. (V) yrkandena 1–6 och 10, 2013/14:A299 av (KD) yrkande 4, 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:A335 av (M), 2013/14:A354 av och (båda M), 2013/14:A362 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:A370 av (S). Arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingens arbete måste förändras för att fokusera på jobb. De arbetssökande ska kunna förvänta sig professionellt stöd och engagemang som ska syfta till egen försörjning genom arbete. Vi vill att Arbetsförmedlingen ska få använda resurserna friare och att arbetsförmedlarna måste få använda sin professionella kompetens. Därför bör regelstyrningen minska. Arbetsförmedlingen bör i stället tydligare styra mot och följa upp resultatet, dvs. om människor kommer i arbete eller inte. Olika individer och olika situationer kräver helt olika insatser. Detta vet de som jobbar på Arbetsförmedlingen, men har de inte möjlighet och frihet att använda sin kunskap på bästa sätt för att det ska leda till jobb för den arbetssökande. Ju längre vägen är till arbete för den arbetslöse, desto viktigare är det att insatserna kan användas utifrån individens förutsättningar och att arbetsförmedlaren verkligen har tid att jobba med individen. Även arbetsgivarna bör kunna förvänta sig att Arbetsförmedlingen har tid och resurser att hjälpa dem att få tag i personal med rätt kompetens. Här finns stora brister, vilket har lett till en situation där arbetslösheten är enormt hög som företag har problem att hitta rätt personal. lider av ett rekryteringsgap. En ansvarsfull politik tar sikte på att stärka matchningen på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen är en central aktör i detta arbete. Dessvärre har Arbetsförmedlingen lågt förtroende hos såväl arbetslösa och arbetsgivare som hos många av dess anställda. När vare sig arbetslösa eller arbetsgivare förväntar sig något utbyte, utan kanske till och med drar sig för att använda förmedlingens tjänster, måste något göras. Arbetsförmedlarnas professionella kompetens behöver tas bättre till vara. Vi vill utveckla och göra om Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist tillsammans med andra aktörer. Arbetsförmedlingens arbete bygger på att både arbetsgivare och arbetslösa känner ett förtroende för verksamheten, att arbetsgivare ser förmedlingen som en naturlig samarbetspartner och att arbetslösa vill och förmås att jobba helhjärtat för att hitta ett jobb. För att detta ska bli verklighet anser vi att arbetsgivarnas krav måste sättas i centrum. Dessutom måste Arbetsförmedlingen ges bättre möjligheter att hjälpa arbetssökande att förbättra sin kompetens inte minst genom att vattentäta skott undanröjs mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. Vi föreslår också att Arbetsförmedlingen samarbetar närmare med kommunerna exempelvis genom att teckna strategiska samarbetsavtal för ungdomsanställningar och praktikplatser. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A372 (S), 2013/14:A374 (S) och 2013/14:A409 (S) yrkande 4 tillstyrks. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2013/14:A252 av (M), 2013/14:A291 av (M), 2013/14:A296 av m.fl. (V) yrkandena 1–6 och 10, 2013/14:A299 av (KD) yrkande 4, 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:A335 av (M), 2013/14:A354 av och (båda M), 2013/14:A362 av (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:A370 av (S), 2013/14:A372 av och i (båda S), 2013/14:A374 av och (båda S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 4. För att få fler personer i arbete krävs att matchningen på arbetsmarknaden fungerar bättre än . Det är av fundamental betydelse för matchningen att det finns en fungerande och effektiv arbetsförmedling. Fler än nödvändigt går arbetslösa som företagen alltmer tappat tilltron till den offentliga Arbetsförmedlingen och därför söker andra lösningar. Det är uppenbart att en alltmer specialiserad arbetsmarknad kräver en mer specialiserad och effektiv arbetsförmedling. Rekrytering behöver bli mer individanpassad och mindre enligt en färdigställd mall. Vi behöver få till stånd en mer inkluderande och öppen attityd på arbetsmarknaden. Vidare behöver metoder utarbetas för att underlätta för arbetssökande utan kontakter att få träffa arbetsgivare. En lämplig myndighet bör därför få i uppdrag att införa ett bedömningsstödssystem som ger mer individualiserad hjälp till arbetssökande och fler fristående specialiserade arbetsförmedlare som ska konkurrera på lika villkor med Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Crossroads är en råd- och stödverksamhet för människor från andra EU-länder som lever i fattigdom eller hemlöshet. Crossroads erbjuder ombudsverksamhet, olika kurser och svensk samhällsinformation och också mat och möjligheter till dusch, tvätt, värme och vila. driver Crossroads, och finansieringen av verksamheten sker genom ett samarbete där bl.a. Arbetsförmedlingen är involverad. Även Crossroads har satt i gång sin verksamhet. anser att Crossroads behövs och att staten bör öka sin finansiering av Crossroads via Arbetsförmedlingen. Dessutom borde Arbetsförmedlingen regelbundet göra egna besök på , alternativt låta en handläggare arbeta på en del av sin arbetstid för att motverka språkförbistring. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:K394 (MP) yrkande 9 och 2013/14:So241 (MP) yrkande 7 tillstyrks. Arbetsförmedlingens organisation och verksamhet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A296 av m.fl. (V) yrkandena 1–6 och 10 samt 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:A252 av (M), 2013/14:A291 av (M), 2013/14:A299 av (KD) yrkande 4, 2013/14:A335 av (M), 2013/14:A354 av och (båda M), 2013/14:A362 av (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:A370 av (S), 2013/14:A372 av och i (båda S), 2013/14:A374 av och (båda S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 4. En sammanhållen statlig Arbetsförmedling med nationell överblick är en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. anser att arbetsförmedlarna måste ges större frihet att göra individuella bedömningar av vilka insatser enskilda arbetssökande ska erbjudas och . Den detaljstyrning av arbetet på förmedlingskontoren som regeringens regelverk innebär är inte ändamålsenlig. Vidare bör större fokus läggas på att alla inskrivna snabbt ska få en individuell handlingsplan och på regelbundna möten mellan sökande och förmedlare med tid för kvalificerad rådgivning och stöd. Arbetsförmedlingen måste kunna ge relevant stöd och service åt alla arbetssökande och arbetsgivare i alla branscher. är det rimligt att särskild tonvikt läggs vid att stödja grupper som har stora behov. För att klara den utmaningen måste myndigheten ha en organisation med plats för både generalister och mer specialiserade handläggare. Det behöver även inrättas branschförmedlingar med fördjupade kunskaper inom myndigheten. Dessutom finns det ett behov av fler handläggare med specialistkunskaper om funktionsnedsättningar och arbetshjälpmedel. anser även att myndigheten bör ges ett särskilt uppdrag att aktivt söka upp och motivera unga som varken arbetar eller studerar. I budgetmotion avsätts för att Arbetsförmedlingen ska kunna anställa specialiserade handläggare och handläggare med uppdrag att särskilt arbeta med unga arbetslösa. Vidare är det viktigt att Arbetsförmedlingen har en väl fungerande samverkan med andra aktörer för att säkerställa att de insatser som genomförs är relevanta. Arbetsförmedlingens samverkan med arbetsmarknadens parter, omställningsorganisationerna, kommuner och andra aktörer på lokal och regional nivå behöver därför förtydligas och regleras bättre. Arbetsförmedlingen måste kunna ställa krav på att arbetssökande verkligen söker jobb. anser dock att dagens ensidiga fokus på att räkna antalet ansökningar är direkt kontraproduktivt. Fokuseringen på sökaktivitet har bl.a. medfört att många arbetsgivare undviker att använda sig av Arbetsförmedlingen eftersom de får för många eller fel typ av sökande. anmäls endast ungefär en tredjedel av alla lediga tjänster till Arbetsförmedlingen. I förlängningen riskerar detta att leda till att allt fler lediga jobb i stället tillsätts via informella kontakter och att de som saknar sådana kontaktnät får allt sämre chanser att hitta ett jobb. Sökkravet måste därför ges ett kvalitativt innehåll med en rimlig avgränsning. På det viset skulle intresset att anmäla lediga platser till Arbetsförmedlingen rimligen öka. Det är en önskvärd utveckling, eftersom det ökar både överblicken av arbetsmarknadsläget och möjligheterna till god matchning. Det bör även införas ett formellt krav på att alla lediga platser ska anmälas till Arbetsförmedlingen. anser vidare att Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att systematisera arbetet med rekryteringsmässor för att skapa möjligheter för kontakter mellan arbetssökande och arbetsgivare inom olika branscher. Det är uppfattning att alla arbetssökande ska ges den service och det stöd de behöver hos Arbetsförmedlingen. Detta ska erbjudas oavsett vilken försörjningsform personerna har. På så sätt garanteras likvärdighet, och möjligheterna till god matchning förbättras. Arbetsförmedlingens upphandlingar av kompletterande aktörer har kantats av oegentligheter, och brister i systemet har även visats av olika mediegranskningar. och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har påpekat att det är svårt att upphandla kompletterande aktörer, att mäta kvalitet och att kontrollera utförandet. Arbetsförmedlingens myndighetsutövning har inte heller säkerställts och för enskilda arbetssökande har rättssäkerheten och integriteten blivit lidande. Det finns vare sig teoretiska resonemang eller empiriska studier som talar för att privata aktörer ökar arbetssökandes utsikter att hitta ett jobb. anser att arbetsförmedlingsverksamhet ska bedrivas utan vinstintresse och enligt beprövade metoder. Systemet med de kompletterande aktörerna bör därför avvecklas och kontrakten med de privata jobbcoacherna avslutas. placeras alla arbetslösa efter en viss i förväg bestämd tid i någon av massåtgärderna: jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgarantin för unga. Deltagarna ska i dessa program ägna sig åt olika typer av aktiviteter . En majoritet av deltagarna får inga aktiva insatser för att öka sina möjligheter att få jobb. Regeringen konstaterar i sin egen budgetproposition att trots stora resursförstärkningar ökade aktivitetsnivån i jobb- och utvecklingsgarantin endast marginellt, , . Den nuvarande politiken får inte ens stöd av regeringens egen Långtidsutredning. Även har varnat för de kraftigt ökade volymerna i denna typ av program. Mot bakgrund av detta vill avveckla de nuvarande garantiprogrammen och i stället satsa på aktiva åtgärder med högre kvalitet som stärker de arbetssökandes möjligheter till anställning. Arbetsförmedlingen ska ha större frihet att erbjuda arbetslösa aktiva insatser som yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, utbildning i det reguljära utbildningssystemet och riktade anställningsstöd som efter en individuell bedömning anses lämpligt, utan att invänta en fast tidsgräns. Antalet subventionerade anställningar har nästan fördubblats . anser att subventionerade anställningar är en bra arbetsmarknadspolitisk åtgärd om åtgärden riktas till rätt personer och reglerna för subventionerna utformas så att arbetsgivare inte kan sätta i system att utnyttja dem för att dumpa löner och priser. De regler för subventionerade anställningar som regeringen har infört uppfyller inte de kraven. Eftersom regeringen har sekretessbelagt uppgifterna om vilka arbetsgivare som tar emot statliga subventioner för exempelvis nystartsjobb kan varken eller massmedierna göra någon heltäckande granskning av vart pengarna går. De granskningar som ändå har gjorts har bl.a. visat att det är fullt möjligt för arbetsgivare att ta emot statliga lönesubventioner trots att de varken betalar kollektivavtalsenliga löner eller ens har tecknat de försäkringar anställda har rätt till. anser att de arbetsgivare som tar emot subventioner och stöd från Arbetsförmedlingen måste följa lagar och leva upp till god sed på arbetsmarknaden. Alla slags subventionerade anställningar ska därför anvisas av Arbetsförmedlingen och godkännas av den berörda fackliga organisationen. Anställnings- och lönevillkoren ska vara i enlighet med kollektivavtal. Det måste också finnas ett tak för hur många anställda med subventionerad lön en och samma arbetsgivare kan ta emot, och en spärr mot att sätta i system att låta olika subventionerade anställningar avlösa varandra hos en och samma arbetsgivare. Arbetsförmedlingen måste också skärpa både förhands- och efterkontrollen av att de arbetsgivare som beviljats någon form av stöd verkligen lever upp till villkoren. Det måste också vara möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner. Skyddet för de enskilda anställdas integritet måste däremot självfallet säkras. är det stor skillnad mellan de åtgärder som erbjuds arbetssökande kvinnor respektive män. Kvinnor får fortfarande t.ex. inte ta del av arbetsmarknadsutbildningar i samma utsträckning som män, och män är överrepresenterade både bland dem som har nystartsjobb och bland dem som har någon form av subvention på grund av funktionsnedsättning. Detta är inte acceptabelt. Arbetsförmedlingen måste därför se över både utbud och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva åtgärder så att kvinnor och män får lika tillgång till programutbudet. Kvinnor och män ska garanteras lika tillgång till Arbetsförmedlingens program. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A296 (V) yrkandena 1–6 och 10 samt 2013/14:A301 (V) yrkandena 2 och 3 tillstyrks. Nyföretagande som en del av arbetsmarknadspolitiken, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8 samt 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 5, 2013/14:A246 av (S), 2013/14:A253 av och (båda C), 2013/14:A261 av och (båda S), 2013/14:A263 av (M), 2013/14:A264 av (M), 2013/14:A269 av (KD) och 2013/14:A334 av (M). finns det många hinder för unga att få starta eget-bidrag. föreslår att starta eget-bidragets åldersgräns sänks från till utan undantag. föreslår även att det kontraproduktiva kravet på att man måste vara arbetslös eller riskera arbetslöshet för att få stödet tas bort. Detta sänder betydligt mer positiva signaler till ungdomar som vill starta eget företag. Kraven på en genomtänkt affärsidé och lönsamhet bör kvarstå liksom stödets övriga villkor. Syftet med förslaget är att man ska kunna gå direkt från arbete eller studier till att få starta eget-bidrag utan att behöva vara arbetslös en period emellan. kan man få starta eget-bidrag som man har ett arbete, förutsatt att man kan redovisa att bidraget oavkortat går till att starta ett eget företag. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A398 (MP) yrkandena 7 och 8 tillstyrks. Insatser mot ungdomsarbetslösheten, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A366 av m.fl. (S), 2013/14:A390 av m.fl. (S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 15 och 16 samt 2013/14:A214 av (S), 2013/14:A233 av (S), 2013/14:A286 av (M), 2013/14:A289 av (S), 2013/14:A311 av m.fl. (S), 2013/14:A382 av m.fl. (S) och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 2. Ungdomsarbetslösheten är en av största utmaningar. Ungdomsarbetslösheten är en ödesfråga för framtid – den formar vilket vi har och som vi kommer att få. Att inte prioritera kampen mot ungdomsarbetslösheten är ansvarslöst. Skillnaden är stor mellan om en ung människa jobbar eller inte vad gäller livslön, möjligheten till en trygg ekonomisk ålderdom och möjligheten att skaffa bostad och bilda familj. Regeringen har misslyckats med ungdomsarbetslösheten för att man valt ineffektiva insatser. Ingenting tyder på att ungdomsarbetslösheten med den nuvarande politiken kommer att sjunka till de nivåer som rådde vid regeringens tillträde. I vårt budgetalternativ vill vi därför ta ett första steg för att införa en ungdomsgaranti. Den som är ung och utan arbete ska senast erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. Med bättre studievägledning, en förstärkt och förbättrad arbetsförmedling, utbyggd gymnasial och eftergymnasial utbildning, stöd till anställningar genom yrkesintroduktionsavtal och ett brett engagemang från alla offentliga arbetsgivare är det fullt möjligt att sätta stopp för ungdomsarbetslösheten. Det är också viktigt att aktivitetsförbudet på Arbetsförmedlingen tas bort. Unga ska i arbetslöshet få träffa arbetsförmedlare, få råd för jobbsökande samt göra upp en plan för hur man ska komma in i arbete, praktik eller utbildning. Arbetsförmedlingen ska aktivt arbeta med att matcha unga arbetslösa mot möjliga jobb och stärka ungas kontaktnät på arbetsmarknaden. Detta avser även att Arbetsförmedlingen aktivt ska arbeta med s.k. ackvirering av arbete, praktik eller annan sysselsättning till unga, vilket innebär att Arbetsförmedlingen hittar lediga platser som inte annonserats ut. Arbetsförmedlare ska ha rätt att anvisa utbildning eller praktik redan direkt från att den arbetslöse anmält sig vid Arbetsförmedlingen. De unga som behöver bygga på sin kompetens ska kunna göra det i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen ska i större utsträckning kunna ha särskilda enheter och tjänster såsom ungdomsförmedlare och ungdomsteam som särskilt arbetar med att få unga i arbete. Dessa bör ha fokus på åtgärder som förbättrar matchningen, stärker kontakterna med arbetsgivare och bidrar till att vidga ungas kontaktnät på arbetsmarknaden. Det finns få gränser för vad kan lyckas med när vi samarbetar. Alla offentliga verksamheter behöver därför arbeta för att få fram fler jobb och praktikplatser åt unga. Vi föreslår att Arbetsförmedlingen och kommunerna tecknar strategiska samarbetsavtal för ungdomsanställningar och praktikplatser. I vissa kommuner erbjuds ungdomar praktik eller anställning i de egna förvaltningarna.