bet · H001KrU11 · 2013-05-15 00:00:00 — Även när det gäller yrkandet om visarkiv vill utskottet peka på det regionala ansvaret och de möjligheter till regionala prioriteringar som kultursamverkansmodellen innebär. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 2012/13:Kr204 (KD), 2012/13:Kr222 (M) och 2012/13:Kr297 (båda SD) bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en politisk strategi för hemslöjden i , om behovet av att lyfta fram det interkulturella mötet i slöjden, om att den nyskapande slöjden och mötet mellan hantverk, solidaritet och aktivism bör bejakas samt om slöjdens betydelse för utvecklingen av samspelet mellan hand, känsla och hjärnans aktivitet. Yrkandena avslås bl.a. med hänvisning till det arbete som gör. Jämför reservation 8 (MP). I kommittémotion 2012/13:Kr245 av (MP) yrkande 1 betonas behovet av att ta fram en politisk strategi för hemslöjden i i samråd med slöjdare. I motionens yrkande 2 framförs behovet av att lyfta fram det interkulturella mötet i slöjden. I samma motions yrkande 3 anför motionären att den nyskapande slöjden och mötet mellan hantverk, solidaritet och aktivism bör bejakas. I motionens yrkande 6 lyfter motionären fram slöjdens betydelse för utvecklingen av samspelet mellan hand, känsla och hjärnans aktivitet fram. Utskottet konstaterar inledningsvis att () har ett strategiskt samordningsansvar och är pådrivande och stödjande inom hemslöjdsområdet. Nämnden arbetar utifrån ett brett kulturbegrepp för att utveckla slöjden och samarbetar med andra myndigheter och aktörer, däribland det civila samhället. NFH planerar, samordnar och gör insatser för hemslöjdsverksamhet genom att bl.a. stärka förnyelsen och utvecklingen av hemslöjden ur såväl ett kultur- som ett närings- och hållbarhetsperspektiv, genom att tillvarata och utveckla hemslöjdens materialkunskap, teknikkunskap, formspråk, tradition och kvalitet och genom att öka barns och ungdomars intresse för utövande av olika slöjdtekniker. har regeringen givit NFH i uppdrag att delta i det samverkansråd vid som arbetar med frågor om statens roll och ansvar inom ramen för kultursamverkansmodellen. Nämnden har vidare i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja kulturella och kreativa näringar samt att samarbeta med kommun för medverkan i kulturhuvudstad 2014. Utskottet vill också lyfta fram att enligt regleringsbrevet ska ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd genom att bl.a. öka barns och ungdomars intresse för utförande av olika slöjdtekniker. Det kan vidare nämnas att nämnden har utarbetat en strategi för sin barn- och ungdomsverksamhet för perioden 20122014. I detta sammanhang ska även lyftas fram det internationella arbete som nämnden bedriver och som redovisades vid kulturutskottets offentliga utfrågning i det internationella kulturlivet (2012/13:RFR3). Utskottet vill understryka vikten av hantverk och slöjd och de möjligheter till kreativitet och samarbete som detta utgör. Som framgått ovan bedrivs ett aktivt arbete inom slöjdområdet, inte minst av . Nämnden bidrar genom sitt arbete till att synliggöra och öka intresset för slöjden. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr245 (MP) yrkandena 13 och 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett mer ändamålsenligt med hänvisning till att den förstudie som Operan har initierat bör avvaktas. I motion 2012/13:Kr218 av (S) föreslås ett nytt i eller att man skapar andra ändamålsenliga lokaler i . I motionen anförs att det är en nationell angelägenhet att se över möjligheterna att bygga ett nytt ändamålsenligt i eller på annat sätt skapa andra lokaler för att uppfylla de krav som ställs på ett modernt . (Operan) fick 2010 i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder för ökad samverkan med landets övriga operainstitutioner och pröva det nuvarande uppdraget för nationalscenen med utgångspunkt i en omvärldsanalys. Operan redovisade sitt uppdrag . I rapporten togs frågan om Operans lokaler upp. Där angavs bl.a. att något genomgripande och långsiktigt hållbart måste göras åt Operans lokalsituation; bl.a. saknar man en mindre scen för t.ex. barnverksamhet. I rapporten anges följande: Att något genomgripande och långsiktigt hållbart måste göras åt Operans lokalsituation torde vara uppenbart. Dagens debatt handlar mest om ett nytt i och i någon mån om att tillvarata det nuvarande husets möjligheter för Operans fortsatta verksamhet. Operan vill framhålla att man bör utreda tre alternativ: Om- och tillbyggnad av det befintliga huset Operan har att bedöma de tre alternativens möjligheter att tillgodose dagens och morgondagens verksamhetsbehov utifrån det uppdrag riksdag och regering vill lägga på nationalscenen för opera och balett. finns inte något underlag för att bedöma och väga alternativen. Vi vet att har ett omfattande behov av investeringar betingade av verksamhetskrav, arbetsmiljökrav och eftersatt underhåll. En om- och tillbyggnad av har diskuterats och skisserats av några aktörer. För inget av dessa tre alternativ har analyser eller kostnadskalkyler gjorts. Det återstår således ett omfattande arbete innan ett beslutsunderlag föreligger. Operan kan och bör i detta läge bidra med sin syn på vad verksamheten ställer för krav på lokaler för att uppdraget som nationalscen ska kunna fullgöras på bästa sätt. Vi har inlett arbetet med en sådan analys. Enligt uppgift från Operan arbetar man i första hand med att lösa de akuta behov som finns när det gäller lokalfrågan. Beträffande de tre ovannämnda alternativen för Operans framtid krävs enligt Operan en finansiering för en förstudie, och finansieringen håller man på att se över. har avsatts för renoveringsinsatser på inom ramen för den statliga kulturbudgeten. En renovering av teatermaskineriet påbörjades . En andra etapp av renovering av teatermaskineriet, liksom renovering av ljus och ljud, kommer att fortsätta under sommaruppehållen 2013 och 2014. Renoveringen tillgodoser framför allt säkerhetskraven för arbetsmiljön och är en förutsättning för att bedriva fortsatt verksamhet . Ventilationen kommer vidare att åtgärdas. Operan bedriver en omfattande verksamhet med stor bredd. Det är viktigt att Operan har förutsättningar att fortsätta detta arbete, i vilket bl.a. ligger att ha adekvata lokaler som uppfyller verksamhets- och arbetsmiljökrav. Utskottet anser dock att man bör avvakta resultatet av den förstudie som Operan har för avsikt att genomföra innan något uttalande kan göras i frågan om de tre alternativen: renovering av det nuvarande , om- och tillbyggnad av det befintliga huset eller ett nytt scenkonsthus. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr218 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att regeringen och bör engagera sig i att ny Drottningholmsmusik komponeras i samband med 250-årsminne med hänvisning till att det är en uppgift för . I motion 2012/13:Kr290 av (FP) understryks behovet av att uppmärksamma 250-årsminne 2016 och att i det sammanhanget överväga att inbjuda till kompositionen av modern . Drottningholmsmusiken komponerades av , den svenska musikens fader, och uruppfördes på i samband med bröllopet mellan och . Drottningholmsmusiken består av 33 satser som inbördes skiljer sig åt. Bland dem finns både musik för högtidliga entréer och dansmusik, t.ex. menuetter. Den nuvarande invigdes och är ett av världsarv. Stiftelsen beviljades 2013 ett statligt verksamhetsbidrag på . beviljades teatern ett statligt engångsbidrag på . Syftet med detta bidrag var att främja teaterns utveckling för att nå nya besöks- och publikgrupper. har tagit initiativet till ett uruppförande av en nyskriven jubileumsopera, , tillägnad . Avsikten är att uruppförandet ska ske 2016. Utskottet anser att det är en uppgift för att hitta en finansiering av ett eventuellt jubileumsfirande med anledning av 250-årsjubileet. Utskottet kan dock påminna om att teatern har möjlighet att ansöka om bidrag från inom ramen för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål för samarbete med tonsättare och kompositörer. Vidare finns det möjligheter för enskilda personer att från ansöka om projektbidrag för att finansiera kostnader vid uruppförande av verk inom ramen för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Kr290 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att uppmuntra små kommuner att gå samman för att bilda en med hänvisning till att detta redan är möjligt. Förutsättningarna för samarbete med kring fristadsprojekt är bl.a. att ett politiskt beslut om inrättande av ska vara fattat i kommunen, regionen eller länet och att författaren i fråga ska vara på plats. Jämför reservation 9 (S, MP, V). I kommittémotion 2012/13:Kr293 av (MP) yrkande 2 föreslås att man utvecklar arbetet med fristäder så att även små kommuner kan bli fristäder. I motionen framförs att ett sätt att få fler kommuner och orter att involvera sig i arbetet för fler fristäder är att bidra till stöd och handledning samt uppmuntra små kommuner att gå samman för att bilda en . Vid en kongress i initierade organisationen () den första samarbetsorganisationen för fristäder, (), som knöts till . En gemensam organisation för fristäder, International Cities of (), grundades i . ICORN är alltså en medlemsorganisation där medlemmarna utgörs av fristäderna. finns det omkring 40 fristäder i världen, varav sex i . blev första 1996. Därefter har , , , och tillkommit. har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda författare och att se till att de fristadsförfattare som finns i ska få större möjligheter att bli en del av den litterära offentligheten. Vidare ska belysa förutsättningarna för en eventuell utvidgning av fristadsverksamheten till andra konstområden. Uppdraget ska genomföras i samverkan med berörda myndigheter, samt kommuner och landsting. Förutsättningarna för samarbete med kring fristadsprojekt är bl.a. att ett politiskt beslut om inrättande av ska vara fattat i kommunen, regionen eller länet och att författaren i fråga ska vara på plats. Kommunen, regionen eller länet svarar för kostnader för bostad, uppehälle, försäkringar och sjukvård, kontakter med myndigheter och hjälp med uppehållstillstånd. Kommunen, regionen eller länet ansvarar också i förekommande fall för författarens undervisning i svenska. kan ge vissa bidrag för kostnader i anslutning till en inbjuden fristadsförfattares vistelse i . Utskottet anser att det är angeläget att stödja de kommuner, regioner eller län som önskar bli fristäder. Mot bakgrund av det ovan framförda får dock motion 2012/13:Kr293 (MP) yrkande 2 anses vara tillgodosedd. Därmed avstyrks yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag i frågor som tidigare har tagit ställning till. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om kultur och om kulturskaparnas villkor som är likadana eller snarlika de yrkanden som anges nedan. Utskottet hänvisar till betänkande 2011/12:KrU1 och 2011/12:KrU10 och finner inte skäl att ta upp dessa frågor till förnyad behandling. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Motionerna avstyrks därmed. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 13 om att återinföra den statliga inkomstgarantin för konstnärer (bet. 2011/12:KrU1). 2012/13:Kr278 av (KD) om vikten av att uppmärksamma den betydelse det kristna kulturarvet har i form av sångskatten och kyrkliga föremål (bet. 2011/12:KrU10). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Strategi för kulturskaparnas villkor, punkt 1 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 17. Vi konstaterar att de kulturellt yrkesverksamma utgör navet i skapandet av kultur. Trots det har de ofta dåliga arbetsvillkor och svårt att passa in i de traditionella trygghetssystemen. Vi föreslog i vårt budgetalternativ en höjning av bidragen till fria grupper och konstnärer men även till arrangörer som skapar arbetstillfällen för kulturskapare. Stödet för kulturskaparna är dock något som sträcker sig bortom vad som går att åstadkomma med anslagsökningar i budgeten. Vi vill därför uppdra åt regeringen att utarbeta en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 17. Skyldighet att följa , punkt 2 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 18. finns ett nytt utställnings- och medverkansavtal () som likt ett kollektivavtal garanterar konstnären en viss minimiersättning vid en utställning på en statlig institution. När det undertecknades av staten och de berörda konstnärsorganisationerna innebar det en stor framgång för konstnärskollektivet. Men problemet är att många konstinstitutioner däribland regionala och lokala offentliga museer och konsthallar runt om i landet har valt att inte använda sig av avtalet trots att det är normerande för konstbranschen. Med anledning av den pågående regionaliseringen av kulturpolitiken ser vi en gyllene möjlighet att lyfta fram konstnärernas arbetsvillkor vid de offentliga konstinstitutionerna. Detta kan ske genom att man i de regionala kulturplanerna slår fast att man i all utställningsverksamhet som är finansierad med offentliga medel ska följa miniminivåer. Stödet bland medborgarna för en sådan hållning torde vara stort, med tanke på det starka stöd som finns för rimliga arbetsvillkor på arbetsmarknaden. För att ska få en verklig praktisk betydelse för de konstnärer som ställer ut gäller att avtalet efterlevs. Vår uppfattning är att alla som får statligt bidrag till sin verksamhet ska följa . Regeringen bör därför utarbeta riktlinjer för att alla institutioner som får statligt bidrag ska följa . Vi föreslår att regeringen skyndsamt bereder denna fråga och återkommer till med ett förslag. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 18. Uppföljning av , punkt 3 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 19. För att det s.k. ska få någon praktisk betydelse för konstnärerna gäller att det efterlevs. För att få en bild av om avtalet följs bör regeringen ge i uppdrag att ansvara för uppföljning av . En sådan uppföljning bör göras . Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 19. Utvärdering av enprocentsregeln, punkt 4 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 20. Konst i våra offentliga miljöer, både inom- och utomhus, skapar både skönhetsupplevelser och trygghet. skapar det arbetstillfällen för konstnärer som får betalt enligt marknadsmässiga villkor. Den så kallade enprocentsregeln, som har funnits då bildades, rekommenderar att en procent av kostnaderna för offentliga byggnationer ska gå till offentlig gestaltning och konst. Regeln innebär arbete och rimliga ersättningar till konstnärer samt bidrar till en estetiskt tilltalande och spännande offentlig miljö. Att denna regel följs innebär en stärkt marknad för konsten och konsthantverket. Den gäller vid exploatering av nya bostadsområden, anläggande av nya gator samt ny- och ombyggnation av skolor och äldreboenden. I offentligt ägda miljöer är detta enklare än i privata. Även privata byggherrar börjar dock återigen upptäcka värdet av att i ett tidigt skede planera för offentlig gestaltning och konst i sina byggprojekt. Det saknas kunskap om hur enprocentsregeln efterlevs. Vi anser därför att det är viktigt att det sker en utvärdering av hur enprocentsregeln fungerar i praktiken. Det behöver göras en grundanalys av hur enprocentsregeln efterlevs i kommuner, landsting och på statlig nivå samt hos privata aktörer som byggbolag m.fl. Vi vill därför att regeringen ger samt , i samverkan med andra lämpliga aktörer, i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering men också parallellt förstärka informationen om enprocentsregeln. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 20. Förstärkt information om enprocentsregeln, punkt 5 (S, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 21. Enprocentsregeln innebär arbete och rimliga ersättningar till konstnärer samt bidrar till en estetiskt tilltalande och spännande offentlig miljö. Det är viktigt att informera om regeln och att föra fram värdet av konstnärlig offentlig utsmyckning. Vi vill därför att regeringen ger samt , i samverkan med andra lämpliga aktörer, i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering men också parallellt förstärka informationen om enprocentsregeln. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr320 (S) yrkande 21. Biblioteksersättningens förhandlingsordning, punkt 6 (S, MP, V) av i (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr326 av m.fl. (V) yrkande 7. För varje bok som lånas ut på ett bibliotek får författarna, tecknarna och fotograferna en viss ersättning (biblioteksersättning). På så sätt garanteras att vi även kan ta del av nya verk, och upphovsmännen får bättre möjligheter att försörja sig på sitt arbete. Nivån på biblioteksersättningen bestäms i förhandlingar mellan upphovsmännens organisationer och regeringen. Vi anser att nivån på biblioteksersättningen bör höjas och att de propåer som kommit från regeringen om en förändring i sättet att förhandla bör avvisas. Vi anser att upphovsmännen även fortsättningsvis ska ha rätt att förhandla om biblioteksersättningen. Biblioteksersättningens förhandlingsordning ska värnas och respekteras. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr326 (V) yrkande 7. Musikarkiv, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr297 av och (båda SD) och 2012/13:Kr204 av (KD) och 2012/13:Kr222 av (M). I visarkivet i finns mer än 10 000 inspelningar i olika format, 2 000 volymer visböcker och musiklitteratur, ca 2 500 notblad och drygt 500 skillingtryck. Man har även omfattande klippsamlingar om svensk folkmusik och visor. Merparten av samlingarna har tillkommit genom privata donationer. Genom att särskilt inrikta sig på den litterära visan har arkivet i ända sedan starten fungerat som ett komplement till det statliga Svenskt visarkiv. Man har också haft ett omfattande samarbete med Svenskt visarkiv som man delar gemensamma databaser med. Förutom arbetet med att samla in nytt material och att vårda det befintliga, så har visarkivet i också bedrivit utställningsverksamhet och försökt vinnlägga sig om att på olika sätt levandegöra det musikaliska kulturarvet. i har fört en mycket osäker tillvaro och varit nedläggningshotat vid ett antal tillfällen. försvann återigen större delen av arkivets finansiering, då i beslutade att upphöra med sitt hittillsvarande stöd. Arkivet har använts av privatpersoner, studenter, forskare, bibliotek och företag, men den bristande finansieringen har medfört att servicen och den utåtriktade verksamheten nu i princip har upphört. Man har också förlorat möjligheten att ta emot nya donationer. Skulle tvingas till nedläggning så kommer större delen av samlingarna troligen att magasineras och helt upphöra att vara tillgängliga för allmänheten på grund av att samlingarna tillkom med EU-medel och att det speciella regelverk som är förknippat med detta gör att större delen av samlingarna inte får lämna kommunen. Då visarkivet i innehåller material från hela landet och då arkivet förvaltar och levandegör en central del av det svenska kulturarvet, föreslår vi att tillkännager som sin mening för regeringen att möjligheten att rädda verksamheten vid visarkiv, genom att införliva arkivet med , bör utredas. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Kr297 (SD) och avslå motionerna 2012/13:Kr204 (KD) och 2012/13:Kr222 (M). Slöjdfrågor, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr245 av (MP) yrkandena 13 och 6. Slöjdens betydelse för samhällets välmående är sannolikt stor. Slöjdande människor är kreativa människor. Slöjd och hantverk gränsar till mycket, vägen till design är nära. Slöjd innefattar mycket av kunskap. Det finns hemslöjdsföreningar i hela . Slöjd är för alla! En strategi för hemslöjden framtagen i samråd med slöjdare skulle ge slöjden en än betydelsefullare plats i vårt samhälle. Människor kan mötas på olika sätt, och ett sätt är genom slöjd. Även om vi inte talar samma språk eller har gemensamma historier så ger slöjden ökade möjligheter att kommunicera, att lära och att förstå varandra genom ett gemensamt skapande och intresse. Med detta sagt vill jag uppmärksamma vikten av det interkulturella mötet i slöjden. Inom slöjdrörelsen pågår en modernisering i gränslandet mellan gatukonst, solidaritetsrörelse och samhällsengagemang som kan kallas för craftivism. Exempelvis stickas det tröjor till oljeskadade pingviner, någon planterar penséer på platser där någon utsatts för våld eller trakasserier med homofobiska inslag, en rörelse med infiltratörer som lämnar goda hälsningar i form av en handgjord kopp eller en bok till en främling för att uppmärksamma olika värden i livet växer. Till detta kommer en ny gatukonst med stickade vantar på statyer eller varma skydd på dörrhandtag. Man kan säga att det är ett hantverksmässigt synsätt med gränsöverskridande tekniker och nya material. bejakas hantverk och hantverkets historia. Kravallslöjd tillvaratar fria idéer och skapar en öppen debatt om dåtid, nutid och framtid inom slöjd, design, konst och hantverk. Ofta är detta något som engagerar unga vuxna som vill lyfta slöjden till nya nivåer. Man byter erfarenheter och man ser på själva slöjdandet som det viktigaste, och man är öppen för nya idéer. Det finns ett samband mellan våra kreativa händer och vår intellektuella utveckling, genom känsel och känsla som möts i handens kunskap. Handen och hjärnan i ett samspel, genom att en hand som utför något i motsats till en passiv hand, tar ett större utrymme i anspråk i hjärnan, vilket leder till en förklaring av att handen har betydelse för hjärnan och vice versa.