· H001AU6 · 2013-03-07 16:55:05 — Förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen borde kanske vara den enskilt viktigaste av dessa satsningar.Vi har påpekat att detta förhållande borde utgöra en grund för samtal om en isolerad samsynsbudget byggd på enskilda områden där vi har likartade förslag. Socialdemokraterna har avvisat detta och i praktiken deklarerat att de antingen ska ha igenom hela sin politik eller ingenting alls. Analysen är uppenbarligen att det är viktigare för de arbetslösa och Socialdemokraternas väljare att ingen talar med SD än att genomföra förbättringar i samhället. Jag kan bara djupt beklaga den inställningen och upprepa att för oss sverigedemokrater är medborgarnas välbefinnande viktigare än partitaktik, och jag vill uppmana Socialdemokraterna att framöver idka lite mer självrannsakan när det kommer till frågan om vem som egentligen bär skulden för att missförhållanden i arbetslöshetsförsäkringen består. Vår dörr är i alla fall alltid öppen för den som är intresserad av att föra konstruktiva samtal. Behovet av en helhetsdebatt om a-kassan har inte blivit mindre med tiden, och det är en sådan debatt jag tänkte försöka bidra till . Det är en debatt som rör ett av de system som betyder allra mest för ett anständigt och dynamiskt arbetsliv och därför också för hela välfärden, nämligen arbetslöshetsförsäkringen.Vi för denna debatt med en högerregering som har varit framgångsrik. Ja, inte framgångsrik i det man själv högtidligt och repetitivt har presenterat som mål: att sänka arbetslösheten, öka sysselsättningen och minska utslagningen. Där har man som bekant misslyckats med och brak. Men regeringen har varit framgångsrik i att i princip knäcka en av pelarna i den svenska arbetsmarknads- och samhällsmodellen, såsom den har byggts upp med arbetarrörelsen som viktigaste drivkraft. Det är en modell där den aktiva arbetsmarknadspolitiken har spelat stor roll. Individen har ett ansvar för att göra sitt bästa efter förutsättningarna, men samhället ställer upp med stöd, praktik, utbildning som man garanteras ett gott inkomstskydd. Det är den modell vi snabbt är på väg bort från.Det vi ser efter de här åren med Alliansen är att det viktiga inkomstskyddet är söndertrasat. En stor majoritet av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen får ingen a-kasseersättning. Medan det var av de arbetslösa som fick en inkomstrelaterad ersättning så är det som får det. får av tidigare inkomst, som försäkringen egentligen lovar. Ser man till en heltidslön är det ännu mindre. har sjunkit som en sten i internationell jämförelse när man ser till den faktiska andelen av tidigare inkomst som arbetslösa får ut. Det är betydligt närmare botten än toppen i , och det är det snabbaste fallet av alla under en tioårsperiod.Herr talman! Om statsministern hade velat berätta något om som verkligen stämde för sina glada konferensvänner i , då hade han i stället för att tänka högt men fel om industriarbetare kunnat berätta att den inkomstrelaterade svenska arbetslöshetsförsäkringen är basically gone.Regeringen har medvetet och med stor iver gjort det dyrare att vara med i a-kassan, svårare att kvalificera sig till ersättning och över huvud taget gjort den ersättning man får ständigt mindre värd genom att vägra höja taket. Vi får läsa i varje budgetproposition och höra i varje ärendedebatt att regeringen har en plan, en teori om hur människor beter sig på arbetsmarknaden.Vi kan läsa i det aktuella betänkandet att omfattande reformer har genomförts i arbetslöshetsförsäkringen sedan alliansregeringen tillträdde . De har varit en del av en större helhet som Alliansens jobbpolitik, byggd på arbetslinjen, utgör - här antar jag att man ska höra en fanfar. Där ingår också bland annat jobbskatteavdraget och de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga.Nu vet vi ju att jobbskatteavdragets effekter inte är mätbara, att de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga har inneburit goda subventioner till enstaka hamburgerkedjor men knappast knäckt den massiva ungdomsarbetslösheten. Vi vet att den samlade arbetslösheten har vuxit i stället för att minska. Vi kan konstatera att regeringens jobbpolitik har varit misslyckad både i de enskilda delarna och i sin helhet.Men med ideologisk envishet håller regeringspartierna fast vid den här förenklade och förfelade teorin om hur människor antas bete sig. Idén är alltså att folk är utan historia och drömmar, är utanför sociala relationer och maktförhållanden, är små svarta lådor som bara reagerar på enkla ekonomiska stimuli. Man tänker sig att om den arbetslöse utsätts för ekonomiska bestraffningar och administrativ kontroll kommer hon att söka fler jobb, och eftersom arbetslösheten uppfattas som en individuell defekt snarare än ett samhällsekonomiskt problem tänker man sig att om fler söker jobb så blir det också fler jobb. Det är en enkel teori som man kan bygga stora samhällsekonomiska modeller av.En allvarlig nackdel med teorin är dock att den är fel. Den saknar förankring i verkligheten.Det är klart att människor kan pressas till att producera fler jobbansökningar. Men att en ökad risk för fattigdom och utslagning skulle leda till ekonomisk dynamik, lägre arbetslöshet och högre sysselsättningsnivå, finns det inget empiriskt belägg för. Tittar man på historiskt eller blickar ut över världen och jämför ser det snarare ut som att ett starkt skydd vid arbetslöshet sammanfaller med hög sysselsättning och låg arbetslöshet.I det omfattande experiment som regeringen nu har genomfört ser vi återigen att sambanden inte ser ut som teorin pekar ut.Men, herr talman, det finns alltså andra effekter som är desto mer påtagliga. Att försäkringen i allt väsentligt är en intäktsförsäkring nämnde jag tidigare. En betydande bieffekt är att man helt pressar bort eller håller undan människor från de inkomstrelaterade, rättighetsbaserade skyddsnäten.Detta är knappast någon miss. Det är kärnan i regeringens samlade politik. När statsminister intervjuades med anledning av femårsjubileet för den här regeringen fick han bland annat frågan vad som skulle hända med de många arbetslösa som inte får någon a-kassa, särskilt när varslen ökade och konjunkturen dök igen. Statsministerns svar är mycket intressant. "Det som händer är att människor hittar andra grunder för sin försörjning", säger han. Och så preciserar han: "Man får stöd och hjälp av sina föräldrar, sin partner eller på annat sätt. Sist och slutligen finns det ju andra trygghetssystem som fångar upp människor. "Alltså: tillbaka mot just den otrygghet, just det godtycke, just de beroendeförhållanden som a-kassan och andra sociala trygghetsnät har byggts upp för att undvika.De "andra trygghetssystem" som statsministern nämner är, i bästa fall, kommunernas försörjningsstöd. Där har vi mycket riktigt sett en ökning. av dem som 2010 vände sig till kommunerna för bidrag gjorde det på grund av arbetslöshet. Siffran kan vara mycket högre . Bland de unga - de som drabbas hårdast av skärpningen av inträdeskraven i arbetslöshetsförsäkringen - var siffran ytterligare högre.Spelar det någon roll vilken kolumn människor står i? Ja, det gör det, för det vi ser är en aktivt organiserad förflyttning av hjälpbehövande, från system uppbyggda för att minska risken för fattigdom till system som i princip är tänkta att komma i gång först när någon har blivit fattig.Detta är regeringens politik, det som kallas arbetslinjen men som är en fattigdomslinje. I den har nedmonteringen av a-kassan förstås varit en avgörande komponent.Herr talman! Det är mot denna dystra bakgrund som har presenterat principiella, heltäckande och konkreta förslag för att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som ett samhälleligt, solidariskt inkomstskydd och som en del av en värdig och aktiv arbetsmarknadspolitik.Om allianspartierna hade vågat och önskat förhålla sig till de faktiska snarare än de teoretiska effekterna av sin a-kassepolitik hade det varit möjligt att ordna upp i systemhaveriet genom att bifalla förslag, eller åtminstone hänvisa en del av dessa till med större tydlighet.Våra reformer för en stärkt arbetslöshetsförsäkring handlar om att göra avgifterna lägre och lika för alla så att systemet får tillbaka sin solidariska karaktär. Löntagarna betalar försäkringen i dess helhet , dels genom avstått löneutrymme, dels genom sina avgifter. Regeringen har valt att använda de pengarna till att sänka skatten för dem som har det bäst, nu senast bolagsskatten. Vi vill att de inbetalningarna ska gå till det de är tänkta att gå till.Vänsterpartiet vill återupprätta a-kassesystemets karaktär av inkomstförsäkring. Det kräver en höjd ersättningsnivå till av tidigare lön under hela ersättningsperioden. För att det ska ha någon praktisk mening för fler krävs det förstås ett höjt tak, alltså att högsta dagpenningen höjs till och indexeras så att den följer löneutvecklingen. Alternativet är att ha det som , när de arbetslösa blir relativt sett fattigare. höjer vi i vårt förslag också golvet, grundbeloppet, till per dag.Inte minst - ja, kanske viktigast för många av dem som är mest sårbara på arbetsmarknaden - vill vi i vårt förslag se över villkoren för inträde i försäkringen så att de passar en verklighet på arbetsmarknaden där många tyvärr jobbar under osäkra former, till exempel deltidsarbetande, som är kvinnor, och timanställda vikarier. Det är de grupper som har väldigt svårt att kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkring. Det måste bli enklare att uppfylla arbetsvillkoret än det är . Och det måste vara enklare att bli kvar i försäkringen, att kunna utnyttja så kallad överhoppningsbar tid, om man studerar, drabbas av långvarig sjukdom eller måste vårda en nära anhörig.De här förslagen är i detalj presenterade i våra motioner, och de är också noggrant finansierade i vårt alternativa budgetförslag. Utskottet föreslår dess värre avslag på de här förslagen, och det man har att säga är skärpning och lycka till, till dem som befinner sig på eller försöker administrera den torpederade a-kasseskutan.Herr talman! behöver och förtjänar en mycket, mycket bättre arbetslöshetsförsäkring. För att det ska vara möjligt krävs det att man utgår från verkligheten, från hur arbetsmarknaden faktiskt fungerar och hur människor faktiskt fungerar - inte från ekonomiska teorier som inte blir mer lämpade att beskriva verkligheten hur mycket man än ägnar sig åt textakrobatik på . Det behövs ett helhetsgrepp, vilket i och för sig också är skälet till att vi önskar avslå regeringens proposition Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. som lappar på sanktionssystemet utan att närma sig några av kärnproblemen.Herr talman! behöver en arbetslöshetsförsäkring som ger trygghet i omställning och som är en del av ekonomisk politik för fler och bättre arbeten, inte som en del av en passiv och bestraffande politik som har blivit en fattigdomslinje.Avslutningsvis vill jag säga att jag naturligtvis står bakom alla reservationer men för tids vinnande yrkar bifall endast till reservationerna 1, 6 och 10. I betänkandet behandlas proposition 2012/13:12 Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. Två motioner är väckta med anledning av propositionen, och ett särskilt yttrande har avgetts under utskottsbehandlingen. I betänkandet behandlas också 43 motioner från den allmänna motionstiden.Jag vill börja med att yrka bifall till propositionen och avslag på samtliga motioner och reservationer.Propositionen omfattar ändringar och förtydliganden i lagen om arbetslöshetsförsäkring, , lagen om arbetslöshetskassor, LAK, och Arbetsförmedlingens registerlag. De allra flesta frågor som behandlas i propositionen omfattas inte av den parlamentariska direktiv.Förslagen som presenteras i propositionen syftar till att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan den offentliga Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Arbetsförmedlingens del i kontrollarbetet renodlas till att kontrollera och underrätta. Även arbetslöshetskassornas funktion i kontrollarbetet tydliggörs genom att kassorna utreder och beslutar om eventuell åtgärd.Herr talman! En förutsättning för att arbetslöshetsförsäkringen ska kunna fungera som en omställningsförsäkring är att den sökande förstår vad som förväntas av honom eller henne så att tiden i arbetslöshet blir så kort som möjligt. Därför måste åtgärderna vara utformade så att de sänder tydliga signaler till den sökande när han eller hon brutit mot regelverket utan att sanktionerna medför oproportionerliga ekonomiska konsekvenser för den sökande.Att sanktionerna uppfattas som proportionerliga är också viktigt för att åtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen ska tillämpas som det är tänkt, eftersom Arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas handläggare i många fall annars avstår från att besluta om åtgärd.För att göra systemet mer proportionerligt bör antalet åtalsgrunder i arbetslöshetsförsäkringen utökas för att bättre svara mot de villkor som gäller i försäkringen. Dessutom anser regeringen att det inom respektive grupp av åtgärder bör ske en upptrappning av åtgärder för att visa på allvarligheten i en upprepad handling som inte stämmer överrens med villkoren i försäkringen.I propositionen föreslås därför att åtgärdssystemet i ändras så att fler beteenden som inte överensstämmer med regelverket beivras men att åtgärderna mildras dels genom att sanktionsnivån generellt sänks, dels genom att åtgärdstrappan ges flera steg så att den sökande ges bra möjligheter att rätta sig efter regelverket.Ytterligare förslag som finns med i propositionen som kommer att bidra till en tydligare, mer rättssäker och mer effektivt fungerande omställningsförsäkring är förslagen om bland annat innehållande av ersättning, återbetalning av statsbidrag och förändringar i Arbetsförmedlingens registerlag.Regeringen föreslår också att regelverket om åtgärder görs om till ett system med tre typer av företeelser av olika allvarlig grad - att missköta sitt arbetssökande, att förlänga sin tid i arbetslöshet samt att orsaka sin arbetslöshet. Upprepade företeelser av samma typ bör enligt regeringen leda till avstängning från ersättning i allt . avskaffas åtgärden nedsättning av ersättning och ersätts med avstängning från rätt till ersättning för situationer när den sökande orsakar sin arbetslöshet eller förlänger tiden i arbetslöshet.Vid det första tillfället en sökande anses ha misskött sitt arbetssökande ska den sökande ges en varning. Vid upprepade företeelser ska den sökande avstängas från ersättning. Vid ett femte fall av misskötsamhet ska sökanden inte ha rätt till ersättning förrän han eller hon på nytt uppfyllt ett arbetsvillkor.Förslaget kan jämföras med dagens regelverk då en sökande riskerar att förlora sin ersättning om han eller hon inte medverkar till att en individuell handlingsplan upprättas.Observera att det är först vid femte tillfället som den sökande riskerar att helt förlora sin rätt till ersättning. I det föreslagna systemet skulle åtgärderna i högre grad än få karaktären av ett signalsystem snarare än ett bestraffningssystem. Att ett system med mildare men mer frekventa åtgärder är mer effektivt finns det dessutom forskningsstöd för.Det är Arbetsförmedlingen som ska underrätta arbetslöshetskassan om det finns skäl att tro att en arbetssökande inte har rätt till arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetskassan ska därefter utreda ärendet och fatta beslut om det ska utdelas en sanktion eller inte.Herr talman! finns det inte någon lagstadgad skyldighet för den sökande att i ett ärende om arbetslöshetsersättning intyga på heder och samvete att lämnade uppgifter är riktiga och fullständiga. Det finns inte heller någon uttrycklig skyldighet att anmäla om de uppgifter som den sökande har lämnat, och som har betydelse för rätten till arbetslöshetsersättning, ändras. finns det alltså inte några straffrättsliga sanktioner kopplade till uppgiftslämnandet i detta ersättningssystem. Eftersom rätten till ersättning i stor utsträckning bygger på uppgifter som den sökande själv lämnar och eftersom arbetslöshetskassorna har begränsade möjligheter att kontrollera samtliga uppgifter i ansökan föreslår regeringen att den sökande ska intyga på heder och samvete att lämnade uppgifter är riktiga och fullständiga samt anmäla ändrade förhållanden som är av betydelse för den sökandes rätt till ersättning.För att göra arbetslöshetsförsäkringen enklare och tydligare bör det enligt regeringens mening tydligt framgå vad som förväntas av den sökande. Det är också en trygghet när man blir arbetslös att veta vad man måste lämna in. De allmänna villkoren bör därför bara innehålla krav av grundläggande karaktär. Kraven ska kunna uppfyllas från som den sökande är arbetslös och så länge han eller hon ansöker om ersättning.I propositionen föreslås att det uttryckligen ska framgå av de allmänna villkoren att en sökande även utöver de nuvarande kraven ska stå till arbetsmarknadens förfogande för att ha rätt till ersättning. Man ska dessutom medverka till en individuellt upprättad handlingsplan. Enligt förslaget ska man skilja på å ena sidan sådana krav som ska vara uppfyllda redan vid inskrivningen och som därför kan utgöra en del av de allmänna villkoren och å andra sidan sådana krav som är knutna till ett visst handlande från den sökande och som därför i stället bör utgöra grund för beslut om eventuell åtgärd. Denna skillnad blir mycket tydligare och lättare att förstå för den enskilde och fungerar dessutom på ett annat sätt än för handläggarna.Därför föreslår regeringen att en medlem i en arbetslöshetskassa som medvetet eller av grov vårdslöshet har låtit bli att anmäla ändrade uppgifter till a-kassan som är av betydelse för hans eller hennes rätt till ersättning ska uteslutas som medlem eller, om särskilda skäl talar emot det, frånkännas rätt till ersättning.Ersättning enligt grundförsäkringen i föreslås inte heller kunna lämnas till personer som har uteslutits från medlemskap till följd av underlåtenhet att anmäla ändrade uppgifter. Det är bara sådana uppgifter som den enskilde själv förfogar över som kan lämnas på heder och samvete. En sökande har ingen skyldighet att intyga riktigheten i uppgifter lämnade av någon annan än honom eller henne själv.Herr talman! saknas möjlighet för en arbetslöshetskassa att hålla inne ersättning under en utredning om den sökande uppfyller de allmänna villkoren för rätt till ersättning. hinner ofta ytterligare ersättning betalas ut, vilket innebär att den enskildes skuld kan komma att växa . Liksom sökanden som inte uppfyller de allmänna villkoren finns det sökanden som till exempel avvisar en anvisning till jobbgarantin för ungdomar, och det finns då risk att ersättning betalas ut felaktigt. Med anledning av det anser regeringen att det ska finnas möjlighet för en a-kassa att hålla inne ersättningen även i de fall där en sökande avvisar en anvisning till jobbgarantin för ungdomar.Regeringen föreslår därför att en a-kassa, utöver vad som gäller , bör kunna besluta att ersättning ska hållas inne om det finns sannolika skäl att anta att den sökande inte uppfyller de allmänna villkoren för rätt till ersättning enligt § 9 i eller om den sökande inte har rätt till ersättning för att denne har avvisat en anvisning till jobbgarantin enligt § 11 i . Ersättningen ska få hållas inne till dess att a-kassan slutligt har prövat frågan.Möjligheten att hålla inne ersättning i avvaktan på utredning och beslut i ärenden om nedsättning av dagpenning bör upphävas eftersom den åtgärden föreslås avskaffas.IAF har granskat a-kassornas återkravshantering. Regeringen tycker att det är bekymmersamt att återkravshanteringen av felaktigt utbetalda statsbidrag inte sker på ett enhetligt och effektivt sätt. Därför föreslås också i propositionen att bestämmelserna om återbetalning tydliggörs för tre olika situationer beroende på vem som orsakat den felaktiga utbetalningen.Herr talman! I propositionen föreslås att om en arbetssökande som har fått a-kassa har orsakat att ersättningen betalas ut i strid med LAK, eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till någon av dessa lagar ska a-kassan betala tillbaka statsbidrag som har betalats ut felaktigt.Dessutom vill jag nämna något om den tredje delen i propositionen, och det handlar om Arbetsförmedlingens registerlag. Som ett led i den föreslagna reformen föreslås att den sökande via en aktivitetsrapport ska redovisa sina sökaktiviteter. I den här rapporten kommer det att finnas utrymme för fritext. Den fritexten måste omfattas av personuppgiftslagen. Arbetsförmedlingen kan inte förutse vad som kommer att stå i fritexten när den enskilde själv skriver in den. Därför föreslås att detta också omfattas av registerlagen i den här propositionen.Herr talman! Utskottet välkomnar propositionens förslag som tydligare anger för den arbetssökande vad som förväntas av honom eller henne liksom den konkretisering av reglerna avseende a-kassornas återbetalningsskyldighet. Förslagen leder till ökad rättssäkerhet och transparens i handläggningen. Åtgärderna kommer i högre grad än att få karaktären av ett signalsystem snarare än ett bestraffningssystem. uppehöll sig under hela sitt anförande vid propositionen. Det här betänkandet innehåller fler delar. säger bland annat att man först vid femte tillfälle helt ska förlora sin rätt till ersättning. Därmed visar man i propositionen att man har blivit mer proportionerlig i sitt sätt att hantera sanktioner i försäkringen. Jag har inga större problem med det och valde inte heller att lägga ned så mycket energi på den delen av betänkandet.Bekymret är inte att man först vid femte tillfället eventuellt helt förlorar sin rätt till ersättning. Bekymret är att de flesta inte får någon ersättning alls. Det är därför vi inte har valt att fokusera på den delen. Vi har valt att fokusera på det som är ett bekymmer. De allra flesta får över huvud taget ingen ersättning alls, . Hur kommenterar ni det? Jag skulle vilja få en kommentar till det.Jag skulle också vilja få en kommentar från när det gäller arbetsvillkoret. hävdar att man ska kunna få ut pengar från arbetslöshetsförsäkringen fast man inte har arbetat. Hur förhåller det sig till , åtminstone tidigare, bekännande till arbetslinjen? Jag skulle också vilja höra hur och ser på en eventuellt höjd ersättning. Är det någonting positivt för arbetsmarknaden? Eller skulle det öka arbetslösheten? I utredningen diskuterar vi bland annat arbetslöshetsförsäkringen, och höjda ersättningsnivåer och höjda tak är helt nödvändiga för att försäkringen ska kunna fungera. Är höjd ersättning bra för arbetsmarknaden? Eller ökar det arbetslösheten? När vi fick förtroendet av svenska folket att ta över ansvaret 2006 var det högkonjunktur. Vi hade en alldeles för hög procent arbetslösa. Då gick vi in och tittade på hela arbetsmarknadspolitiken för att se vad som kan stimulera människor att söka jobb, att arbeta i större utsträckning, att öka sysselsättningen. Vi kan konstatera att 213 000 fler svenskar är i sysselsättning trots att vi har lågkonjunktur. Den recession vi fick 2008, och som vi fortfarande inte återhämtat oss från, är historiskt djup.Detta ska vi se utifrån de förändringar som vi gjorde. Vi har lagt pengar på och vidtagit åtgärder för att få fler människor i arbete i stället för att fler människor ska leva på a-kassa. Någonstans går en tydlig skiljelinje mellan oppositionspartierna å den ena och Alliansen å den andra sidan. Vi lägger alla pengar vi bara kan på att människor ska få komma i arbete i stället för att höja nivåerna.Diskussionen om att höja nivåerna för vi i utredningen, där och jag ingår, herr talman. Var vi kommer att landa kan jag inte säga . Det vore förmätet av mig att föregå utredningens resultat. Utredningen är parlamentariskt tillsatt och vi ska försöka hitta breda uppgörelser.Sedan gällde frågan arbetsvillkoret. talade i sitt anförande om medborgarlön. Den diskussionen för vi över huvud taget inte i . Jag är osäker på varifrån det kommer. Jag upplever att vi har en samsyn, Socialdemokraterna och , om att det ska finnas ett arbetsvillkor.