bet · H001NU17 · 2013-04-10 00:00:00 — 2012/13:NU17 Energipolitiska frågor I detta betänkande behandlar utskottet 30 motionsyrkanden om olika energipolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Yrkandena gäller biogas, vindkraft, solenergi, vågkraft, fastprissystem, energieffektivisering och vissa övriga energipolitiska frågor. Utskottet avstyrker samtliga motioner i berörda delar. I betänkandet finns 14 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:MJ409 av (SD) yrkandena 1, 7 och 8, 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 15, 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:N280 av m.fl. (S), 2012/13:N314 av i (C), 2012/13:N328 av (C), 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 10. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) 2012/13:N214 av och (båda M), 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:N267 av m.fl. (S). Reservation 3 (MP) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (S) motiveringen Reservation 6 (V) motiveringen 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2012/13:N394 av (C). Reservation 7 (S) Reservation 8 (MP) motiveringen Reservation 9 (V) motiveringen 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 10 (S, MP) Reservation 11 (V) motiveringen 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 12 (MP) 2012/13:N242 av och (båda S) och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 2. Reservation 13 (S, MP, V) 2012/13:N216 av (FP), 2012/13:N299 av och (båda M), 2012/13:N334 av och (båda MP) yrkandena 5 och 7, 2012/13:N375 av och (båda S), 2012/13:N401 av (MP) och 2012/13:N403 av Per och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika energipolitiska frågor. Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) har beslutat att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . Ett mål om effektivare energianvändning till 2020 har också fastställts. behandlade utskottet ett antal motioner om energipolitiska frågor från den allmänna motionstiden i s.k. förenklad ordning (bet. 2011/12:NU19). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till ställningstaganden som utskottet och reservanterna gjort främst i betänkanden och (bet. 2010/11:NU12, bet. 2011/12:NU3 och bet. 2011/12:NU4). behandlade utskottet proposition 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (bet. 2012/13:NU6). kommer utskottet även att ta ställning till proposition 2012/13:70 Prövning av nätkoncession och till motioner om elmarknaden (bet. 2012/13:NU13). I detta betänkande behandlas motioner som rör biogas, vindkraft, solenergi, vågkraft, fastprissystem, energieffektivisering och vissa övriga energipolitiska frågor. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika biogasfrågor. Utskottet anser bl.a. att en biogasstrategi bör ingå som en del av en strategi för en fossiloberoende fordonsflotta och hänvisar till pågående utredning om hur fordonsflottan ska kunna bli fossiloberoende. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). I kommittémotion 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 15 framhålls behovet av en tvärsektoriell biogasstrategi med en övergripande plan för hur staten, regionerna och kommunerna ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. Motionärerna anser att en biogasstrategi bör innehålla krav på bl.a. att de kommunala avloppsplanerna samordnas med energiplaneringen, att ökat energiutbyte tas upp vid prövning och tillsyn enligt av biogasproduktion och att uppsamlingen av deponigas effektiviseras genom ökad tillsyn. Ett tillkännagivande om att inrätta en tvärsektoriell biogasstrategi föreslås i kommittémotion 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 24. Motionärerna anför att det saknas en sammanhållen politik med statliga mål för produktion och användning av biogas och att det behövs en övergripande plan för hur staten, regionerna och kommunerna ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. I motion 2012/13:N227 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om vikten av att stimulera lokalt engagemang för att öka biogasutvecklingen. Motionärerna konstaterar att det finns potential för att producera biogas som motsvarar ca (GWh) bara i . I motion 2012/13:N280 av m.fl. (S) konstateras det att biogas är det mest miljövänliga och energieffektiva biobränslet och att biogaspotentialen är stor i . Motionärerna uppmanar regeringen att se över möjligheterna att avsätta resurser och se till att styrmedel och skatter verkligen gynnar utvecklingen i alla led. Vidare vill de att ett nationellt mål sätts för biogasen, att satsningar på biogasinfrastruktur prioriteras, att demonstrationsanläggningar för småskalig biogasteknik utvecklas samt att ytterligare forskning om biogas genomförs. Biogas förutspås bli en viktig energiform , slås det fast i motion 2012/13:N405 av m.fl. (MP). Enligt motionärerna är en ökning av biogasproduktionen väsentlig för omställningen från ett fossilberoende samhälle. Inte minst kan biogas vara viktig för framtidens transporter. Motionärerna anser att det krävs en helhetsstrategi med mål och åtgärder för att de konkreta förändringarna ska komma till stånd (yrkande 1). Det bör fastställas ett nationellt mål för biogasproduktion (yrkande 2). Genom ett ambitiöst biogasmål kan politiska beslutsfattare markera sin tilltro till biogasens nytta för såväl klimat som transporter. () bör få i uppdrag att i samarbete med , och se till att hela biogaskedjan fungerar så att målet nås. Motionärerna vill även att möjligheterna ses över att genom medfinansiera utvecklingsprojekt och demomodeller för biogasdrivna vägfordon och fartyg och konverteringsteknik (yrkande 4). För att samarbetet mellan näringslivet och de tekniska högskolorna och andra lärosäten ska fungera optimalt behövs samfinansierade demoprojekt. Motionärerna vill vidare att möjligheterna ses över att inrätta en statlig lånegaranti för de mest kostnadseffektiva biogasinvesteringarna (yrkande 10). Ytterligare åtgärder för att stimulera produktionen av biogas efterfrågas i motion 2012/13:N314 av i (C). Med siktet inställt på en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 måste mycket fokus läggas på hur en snabb omställning av bilparken kan stimuleras ytterligare, sägs det i motion 2012/13:N328 av (C). En åtgärd skulle kunna vara att fastställa ett nationellt mål för biogasen för att tydliggöra att biogasen har en viktig roll i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem. En central del av att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla in sig på gasnätet, konstateras det i motion 2012/13:MJ409 av (SD). Primärt bör målsättningen enligt motionären vara att nätet når ut till de jordbruksintensiva regionerna, där potentialen att nyttja stallgödsel är stor (yrkande 1). Motionären vill även se ökade ambitioner när det gäller investeringsstimulerande åtgärder till biogasproduktion och vill därför att möjligheterna ses över att skapa system för statliga investeringar i biogas med begränsade avkastningskrav i stället för rena bidrag (yrkande 7). Vidare framhålls behovet av att ta fram en nationell gasstrategi (yrkande 8). Motionären framför att stordriftsfördelar kan skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. I produceras biogas främst från inhemska råvaror som avfall eller slam från avloppsreningsverk. producerades i 1 473 GWh biogas från 233 biogasproducerande anläggningar. Av den producerade gasen gick till uppgradering, till värmeproduktion och till elproduktion, medan facklades1[ Fackling innebär att gasen bränns bort, antingen av säkerhetsskäl eller på grund av överskott.] Det främsta användningsområdet för uppgraderad biogas är som drivmedel i gasfordon. såldes 726 GWh biogas som fordonsgas. Större delen av biogasproduktionen var centrerad till ett fåtal län. , och stod för av landets biogasproduktion. behandlade och avstyrkte utskottet ett antal motioner om biogas från den allmänna motionstiden (bet. 2010/11:NU12). Utskottet hänvisade till den pågående beredningen i av förslag om en sektorsövergripande biogasstrategi och såg ingen anledning för att föregripa det arbetet. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, MP, V). Förslag till en biogasstrategi I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 21) konstateras att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme, framför allt lokalt och regionalt. Den lovande utvecklingen av biogas för fordon i bör, enligt regeringen, därför stimuleras även fortsättningsvis. gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. presenterade de tre myndigheterna ett förslag på en sådan tvärsektoriell strategi, som bl.a. innehåller 30 förslag och slutsatser för att stärka biogasens konkurrenskraft (ER 2010:23). I budgetpropositionen hänvisade regeringen till detta uppdrag och angav att myndigheternas förslag och slutsatser om biogas kan få betydelse i den fortsatta processen i omställningen av transportsystemet. fattade regeringen ett beslut om ett särskilt stöd till biogas. Stödet syftar till att sprida redan framtagen teknik som ännu inte är konkurrenskraftig på marknaden, och det ska gå till projekt som bidrar till ökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Stödet regleras genom förordningen (2009:938) om statligt stöd till åtgärder för produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Stöd lämnas med högst av de stödberättigande kostnaderna, och det får uppgå till högst per projekt. avsätter regeringen enligt budgetpropositionen ytterligare för ändamålet. Utöver det beskrivna biogasstödet stöder även forskning om biogas genom att finansiera olika projekt. Inom ramen för Landsbygdsprogrammet 20072013 ges investeringsstöd för biogasproduktion. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har beslutat att förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion med totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga för perioden 20102013. Energiskattebefrielse för biogas gäller enligt lagen (1994:1197) om skatt på energi (7 kap. 4 §). Utredning om fossiloberoende fordonsflotta I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. gav regeringen en särskild utredare (professor . ) i uppdrag att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen . Åtgärderna kan enligt utredningsdirektiven (dir. 2012:78) avse alla de relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen och förverkliga visionen med avseende på transportsektorn. Detta kan bl.a. avse tillförsel av energi till fordonsflottan samt infrastruktur, fordon och olika slags trafik. Utgångspunkten bör vara att hållbara förnybara drivmedel och el behöver öka sina andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Utredaren ska vidare analysera i vilken grad olika handlingsalternativ och åtgärder riskerar att leda till en eventuell fastlåsning i vissa tekniker eller till vissa energibärare. Utredaren ska även beakta de samhällsekonomiska och offentlig-finansiella effekterna samt i förekommande fall ange förslag till finansiering. Uppdraget ska redovisas . I matas det in biogas på naturgasnätet vid åtta injektionsstationer i . Biogasen är renad och spetsad till dansk naturgaskvalitet. har enligt sina regleringsbrev haft i uppdrag att skapa förutsättningar för en framtida successiv övergång till biogas i naturgasnätet. I rapporten marknadsvillkor för biogasproduktion (EI R2010:17) lämnade inspektionen ett lagförslag som innebär att biogasproducenten ska svara för rening av gasen och innehavaren av naturgasledningen för momentet med spetsning av gasen till dansk naturgaskvalitet, och de merkostnader som uppkommer ska fördelas på kundkollektivet på transmissionsnätsnivå. Enligt propositionen Naturgasfrågor (prop. 2012/13:85) har regeringen valt att inte gå vidare med förslaget. beslutade regeringen (dnr M2012/1171/Ma) om ett etappmål om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan som innebär att insatser ska vidtas genom att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara, där behandlas så att även energi tas till vara . Med formuleringen tydliggörs att det, med dagens teknik, framför allt är omhändertagande genom rötning med biogasproduktion som avses. Även främjandet av att återföra rötresten utan att skada människors hälsa eller miljön är viktig. Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme. Som redovisats har haft i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande biogasstrategi och föreslå åtgärder som bidrar till en ökad användning av biogas. Förslagen och slutsatserna om biogas kan bl.a. få betydelse i den fortsatta processen i omställningen av transportsystemet. Utskottet är i grunden positivt inställt till en biogasstrategi, men anser att en sådan bör ingå som en del av en strategi för en fossiloberoende fordonsflotta. Som redovisats pågår nu en utredning om hur fordonsflottan ska kunna bli fossiloberoende. Utskottet ser ingen anledning för att föregripa det arbetet genom att nu bryta ut frågan om en biogasstrategi. Utskottet anser att det inte heller är motiverat för att vidta någon åtgärd med anledning av yrkandet i motion 2012/13:MJ409 (SD) om en nationell strategi för gas eller med anledning av övriga här aktuella motionsyrkanden. Med det anförda avstyrks samtliga motioner i avsnittet i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika vindkraftsfrågor. Utskottet anser bl.a. vad gäller satsningar på den havsbaserade vindkraften att elcertifikatssystemet är det viktigaste styrmedlet och hänvisar dessutom till pågående arbete om hur kan underlätta samarbete med andra länder för genomförandet av gemensamma projekt för havsbaserad vindkraft. Jämför reservationerna 3 (MP), 4 (SD), 5 (S) och 6 (V). I motion 2012/13:N267 av m.fl. (S) anförs att vindkraften måste få en mer central roll i energipolitik och att den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste få ökad uppmärksamhet. Fördelarna med denna typ av vindkraft är att det är möjligt att bygga större kraftverk och grupper samt att det är mer och jämnare energi i vinden. En nackdel är dock att det är dyrare än att bygga på land. Motionärerna argumenterar därför för att staten ska skapa de incitament som krävs som stöd för att stimulera och påskynda investeringar. I motion 2012/13:N214 av och (båda M) framhålls att vindkraften i flera avseenden är en viktig ingrediens i den svenska elproduktionen, men att målet för den framtida vindkraftsproduktionen ter sig något överdimensionerat och att det saknas en helhetssyn på samhällsnyttan. Svenska företag och hushåll behöver en tillförlitlig energiförsörjning till rimliga priser. Det bör därför enligt motionärerna göras en översyn av möjligheterna till en utvärdering av kostnader för och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i . I kommittémotion 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 4 förordas för att öka allmänhetens acceptans av vindkraftverk i närmiljön att den som bygger ett vindkraftverk ska vara skyldig att ge dem som bor inom en radie av från kraftverket möjlighet att köpa andelar i det. Sammanlagt ska av ägandet vara öppet för närboende, och de andelar upp till denna nivå som inte köps av närboende ska erbjudas boende i kommunen. Av budgetpropositionen framgår att vindkraftsproduktionen i uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . meddelade att detta inneär att vindkraftens andel av den totala nettoproduktionen av el i var , vilket kan jämföras med 2010 då andelen var . Vidare meddelade att vindkraftsproduktionen i uppgick till , vilket är en ökning på jämfört med . godkände regeringens förslag till en nationell planeringsram för vindkraft. Planeringsramen omfattade vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020, varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Frågor om vindkraft har behandlats ett flertal gånger i utskottet. När det gäller motion 2012/13:N267 (S) om att se över förutsättningarna för en kraftfull utbyggnad av den havsbaserade vindkraften avstyrkte utskottet ett likalydande motionsyrkande (bet. 2010/11:NU12). Utskottet framhöll att utbyggnaden av förnybar energiproduktion i första hand ska stimuleras med hjälp av generella ekonomiska styrmedel och att det i då är främst elcertifikatssystemet som åsyftas. Utskottet refererade även till en rapport av om olika styrmedel för havsbaserad vindkraft (ER 2009:09), och utskottet ansåg att studien borde kunna anses ha tillgodosett önskemålet i den då aktuella motionen om en utredning. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, MP, V). Regeringen om vindkraftens roll m.m. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att vindkraften har en stor outnyttjad potential i och att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som har satts upp inom ramen för elcertifikatssystemet. Regeringen anser att samverkan mellan berörda myndigheter bör utvecklas när det gäller frågan om utbyggnad av vindkraft. Detta för att utbyggnaden, utifrån rättssäkra tillståndsprocesser och med beaktande av övriga riksintressen, så långt det är möjligt ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Vidare anser regeringen att det är angeläget att vindkraftsprojektörer anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. Enligt Energimyndighetens regleringsbrev ska myndigheten skapa förutsättningar för en väl planerad vindkraftsutbyggnad i förhållande till planeringsramen för vindkraft till 2020. Myndigheten ska genom insatser inom forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering bidra till kostnadseffektiv vindkraft. Vidare ska myndigheten bl.a. bidra till förutsättningar för god lokal förankring vid vindkraftsetableringar, bidra med ökad information och vägledning till offentliga aktörer med koppling till tillståndsprocesser för vindkraft samt bidra till en ökad förståelse och samexistens mellan vindkraft och andra samhällsintressen, särskilt inom ramen för Försvarsmaktens verksamhet. Med anledning av vad som sägs i motion 2012/13:N214 (M) om en utvärdering av kostnader och samhällsnytta av vindkraftsutbyggnaden i kan regeringens aviserade kontrollstation 2015 nämnas. En kontrollstation genomförs 2015 i syfte att bl.a. analysera den faktiska utvecklingen av energibalansen och kostnaderna samt klimatpåverkan i förhållande till beslutade mål om förnybar energi, förnybar energi i transportsektorn, effektivare energianvändning och minskning av utsläppen av klimatgaser (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28). I budgetpropositionen redovisas svenska kraftnäts investeringsplan. Regeringen konstaterar att de omfattande byggnationerna av och planerna för vindkraftsparker innebär ett utökat behov av investeringar i stamnätet. har anslutningsplikt och i uppdrag att underlätta utbyggnaden av förnybar elproduktion, varför anslutningsärenden om vindkraftsparker prioriteras. Regeringen nämner i propositionen ett antal investeringar med anledning av planerade vindkraftsparker som rör planerade anslutningar till och anslutningspunkter i stamnätet. Förutom den stimulans som elcertifikaten innebär för vindkraftsutbyggnaden finns det i statsbudgeten anslag för stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Det finns även ett ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Bland annat kan nämnas att finansierar ett projekt om utveckling av havsbaserade vindkraftsparker och högspänningsnät med likström vid . Det övergripande målet med projektet är bl.a. att utveckla teknik och kunskap för att bygga framtida havsbaserade vindkraftsparker. Syftet är att minska kostnaderna och energiförlusterna för havsbaserade vindkraftsparker. presenterade en rapport om styrmedel för havsbaserad vindkraft (ER 2009:09). Rapporten innehåller en genomgång och analys av möjliga alternativa styrmedel för främjande av elproduktion från havsbaserad vindkraft. Analysen omfattar dock inte ett ställningstagande till om ett sådant stöd är samhällsekonomiskt motiverat eller inte. medgavs ett energiskatteavdrag på /kWh för el producerad från havsbaserad vindkraft. Avdragsmöjligheten togs bort vid utgången av 2009. Översyn av regelverket för vindkraftstillstånd reformerades regelverket för prövning av uppförande av vindkraft. Reformeringen syftade till att underlätta vindkraftsutbyggnad utan att kraven på en rättssäker och noggrann handläggning minskar. För att säkerställa ett långtgående kommunalt inflytande över användningen av mark och vatten infördes en regel om att tillstånd till uppförande av en vindkraftsanläggning endast får ges om kommunen har tillstyrkt det. Regeringen får dock tillåta en vindkraftsanläggning om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. presenterade sin utredning Utvecklingen av tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el och för kraftnät. Rapporten beskriver ledtider i tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el och för kraftnät och hur dessa har utvecklats . Rapporten visar också på brister och hinder som framkommit vid dialoger med representanter för olika aktörer och presenterar förslag till åtgärder för att effektivisera processerna. Samarbetsmekanismer och havsbaserad vindkraft I det s.k. förnybartdirektivet2[ och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.] finns möjlighet till samarbetsmekanismer. Samarbetsmekanismer innebär en flexibilitet i EU-ländernas arbeten med att uppnå nationella åtaganden. Bland annat finns möjlighet till gemensamma projekt mellan medlemsstater. Gemensamma projekt kan omfatta el, värme eller kyla och inbegriper privata aktörer. En medlemsstat finansierar delar av ett projekt i en annan medlemsstat. Ett avtal mellan staterna reglerar hur stor del av värdet av åtgärderna som sedan ska adderas till det land som bidragit med stödet. Enligt Energimyndighetens regleringsbrev har regeringen en positiv syn på möjligheterna med samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet, och ska bidra till fortsatt analys och praktiska förberedelser för eventuellt samarbete med andra medlemsstater. ska i samråd med branschen ta fram ett förslag på praktisk hantering för genomförande av eventuella gemensamma projekt för havsbaserad vindkraft. Förslaget ska inkludera frågan om hur projekt kan väljas ut eller godkännas och vilka övriga rutiner eller lagstiftning (exklusive finansiering) som kan behövas för att skapa ökad tydlighet och underlätta ett eventuellt genomförande. Uppdraget ska redovisas till . Vindkraftens påverkan på människors intressen