bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Även investeringsviljan i de kvarvarande företagen har begränsats eftersom förutsättningarna för lönsamhet är begränsad. Även i kommittémotion 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 18 föreslås ett nytt mål som innebär att av jordbruksmarken ska vara ekologiskt certifierad till 2020. Den mark som används i för ekologisk odling har ökat kraftigt och nästan fördubblats. Motionärerna ser fördelar med ekologisk odling av miljö- och klimatskäl och anser att ekologiska produkter kan vara den typ av specialisering som kan göra svenskt jordbruk mer konkurrenskraftigt. De tror vidare att den ekologiska odlingen behöver fortsatt hjälp och stöd för att växa. Mål för ekologisk produktion m.m. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet finansieras de medel som avsätts för att stimulera den ekologiska produktionen huvudsakligen via landsbygdsprogrammet, som gäller fram (jfr 2012/13:MJU2). Regeringens satsningar på ekologisk produktion inom landsbygdsprogrammet omfattar för miljöersättningar och för kompetensutveckling. Inför det kommande landsbygdsprogrammet 2014–2020 ska regeringen ta ställning till behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion. Regeringen gav i uppdrag att vidare analysera behovet och utformningen av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Uppdraget redovisades som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram. I av nya mål och åtgärder för ekologisk produktion i landsbygdsprogrammet förordas ett överordnat samhällsmål för ekologisk produktion och ett riktmål inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 (2012:37). Riktmålet innebär att arealen certifierad ekologisk jordbruksmark 2020 ska omfatta av den svenska jordbruksmarken. Den certifierade ekologiska jordbruksmarken i slättbygd ska ha ökat med jämfört med . Utredningen föreslår att en grundläggande miljöersättning ges till certifierad ekologisk produktion i hela landet och att till detta lägga en omställningsersättning till certifierad ekologisk produktion i slättbygd. Utskottet föreslår att motionerna 2013/14:MJ302 (V) yrkande 2, 2013/13:MJ324 (M) yrkande 1, 2013/13:MJ329 (MP) och 2013/13:MJ490 (S) yrkande 18 med den lämnade redovisningen bör lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Som redovisas i propositionen har haft i uppdrag att genomföra en översyn av det nationella stödet till jordbruket i norra . Detta uppdrag ingår i uppdraget att medverka med metoder, analyser och underlag i arbete med att se över stödet till områden med naturliga och specifika begränsningar enligt EU:s förslag till ny landsbygdsförordning. Uppdraget innefattar både en översyn av det nationella stödet till norra och en översyn av det s.k. kompensationsbidraget eller stödet till områden med naturliga begränsningar som finns inom EU:s landsbygdsförordning och är en del av det svenska landsbygdsprogrammet. I översynen ingår att bl.a. analysera hur stödområdesindelningen ska se ut framöver. gjorde en första avrapportering genom en delrapport (SJV dnr 19-7447/12). I denna beskrivs förutsättningarna för stöd och översynen. Vissa ändringar i förutsättningarna för översynen har gjorts genom ändringar i förslaget till EU:s landsbygdsförordning. Arbetet på fortsätter, vilket gör att de kartor som framgår av rapporten inte ska betraktas som färdiga utan förändringar kommer att ske. ska lämna en slutlig rapport om kompensationsbidraget och om det nationella stödet till norra i enlighet med vad som anges i uppdraget. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU17) att stödområdesindelningen finns fastlagd i landsbygdsprogrammet för 2007–2013. För att ändra indelningen krävs en ändring av programmet och ett beslut av . godkände kommissionen förslag om ändringar av det nationella stödet till jordbruket i norra . Förslaget innebär förenklingar och större flexibilitet i utformningen av stödet. höjdes ersättningsnivåerna med ca jämfört med . Trots detta sjönk emellertid den samlade produktionsvolymen i norra för alla jordbruksprodukter och särskilt för mjölk. Den tidigare oberoende utvärderingen har dock visat att stödet är betydelsefullt för jordbruket och landsbygden i norra och dess möjligheter att övervinna naturgivna nackdelar. Dessutom bidrar stödet till att bevara odlingslandskapet och dess miljövärden. Regeringen avser även att, i samband med det nya regelverket för EU:s jordbrukspolitik efter 2013, göra en översyn som kan föranleda ändringar inom det nationella stödet. Inom ramen för förslaget till en ny landsbygdsförordning för åren 2014–2020 (KOM(2011) 627) ingår även förslag till vissa ändringar i fråga om stöd till områden som påverkas av naturliga begränsningar, s.k. kompensationsbidrag till mindre gynnade områden. Då förslagen enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet även kan komma att påverka det nationella stödet till norra och den gällande nationella stödområdesindelningen, avvaktar regeringen vad som framkommer vid förhandlingarna om en ny landsbygdsförordning innan man tar ställning till vilka ändringar av stödområdesindelningen som bör göras. Landsbygdsminister anförde (svar på fråga 2010/11:146) att det pågår en översyn av vilka områden inom EU som ska klassas som mindre gynnade områden, dvs. vilka områden som kan komma i fråga för det s.k. kompensationsbidraget. Denna översyn beräknas vara klar så att ändringar kan träda i kraft . Det är inte aktuellt att justera stödområdesindelningen inom förrän den övergripande klassificeringen på EU-nivå är färdig. En eventuell justering av stödområdesindelningen i östra kommer därför inte att vara aktuell . Utskottet föreslår att motion 2013/14:MJ345 (S) med det anförda lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om myggbekämpning (S, M, SD och KD). Jämför reservation 8 (SD). Enligt motion 2013/14:MJ497 av m.fl. (S) sprider sig problematiken med översvämningsmygg i landet och det behövs framförhållning för att lyckas reducera mängden mygg till acceptabla nivåer. Det anförs vidare att det också behövs resurser för att kontinuerligt följa upp resultat och eventuell miljöpåverkan. Därför bör en långsiktig strategiplan för den framtida myggbekämpningen i berörda områden tas fram. I motion 2013/14:MJ432 av och (båda M) framhålls att en översyn av handläggningsärenden gällande stickmyggor bör övervägas och att möjligheten att införa ett långsiktigt regelverk och ett arbetssätt med målsättningen att få bukt med problemen bör ses över. Om man inte löser problemen med stickmyggorna riskerar de, och därmed även de besvär de orsakar, att spridas till fler ställen i landet och slutligen bli ett nationellt problem. Enligt motion 2013/14:MJ445 av Per och (båda M) är det viktigt att det även finns medel att tillgå för bekämpningen av mygg. Massförekomsten av stickmyggor vid nedre gjort förhållandena olidliga för människor och djur. Om de ansvariga myndigheterna inte ger klartecken för att använda bekämpningsmedlen riskerar man att missa chansen att bekämpa säsongens kläckning, vilket i sådana fall gör att insatsen till slut blir näst intill verkningslös. Även i motion 2013/14:MJ373 av (M) framhålls att en översyn om möjligt bör göras för att säkerställa att det finns resurser vid en förvärrad mygginvasion och att åtgärder kan sättas in med kort varsel. I motion 2013/14:MJ478 av (SD) anförs att det bör vara en nationell angelägenhet att redan nu bilda en nationell organisation med fokus på myggbekämpning, eftersom myggproblematiken riskerar att sprida sig till stora delar av landet som sluppit. Det krävs ett förebyggande arbete för att stötta de områden i som drabbas, vilket kan ske om staten hjälper till med de resurser som krävs samt ser till att olika aktörer kan samverka mot myggen. Vidare anförs att man bör stötta organisationer som bekämpar mygg samt samla kompetensen kring detta i en nationell organisation. Även i motion 2013/14:MJ418 av (KD) framhålls att myggbekämpning är en specialiserad verksamhet som kräver specialkompetens, erfarenhet och långsiktig ekonomisk framförhållning. Det anförs vidare att det är nu hög tid att beslutar att inrätta en specialiserad myggbekämpningsorganisation med uppdrag att vid behov utföra integrerad myggbekämpning för att skydda medborgarna mot stickmyggor. Så som utskottet framhöll i sitt betänkande 2012/13:MJU12 är de problem som massförekomsten av myggor skapar i området kring nedre betydande. Finansieringen av myggbekämpningen behandlades i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) under utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I budgetpropositionen anges att regeringen anser att det är viktigt att fortsätta att begränsa myggförekomsten i nedre och att det är en fråga som ska hanteras på regional och lokal nivå. Stöd till verksamheten bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Det har varit problem med mycket myggor i området kring nedre . Problemen har dock ökat , vilket sannolikt beror på flera faktorer – ett varmare klimat, fler tillfällen med högt vattenstånd, ändrad markskötsel och ökad förekomst av den mer aggressiva översvämningsmyggan. Massförekomst av myggor drabbar ortsbefolkningen hårt och påverkar också djurhållningen inom jordbruket samt näringslivet och turismen. Stora områden kring nedre är skyddade eftersom de har unika naturvärden, dels som nationalpark och naturreservat, dels som Natura 2000-områden. Under har myggor bekämpats i området med det biologiska bekämpningsmedlet Vectobac G med bakterien BTI, som främst spridits från luften med hjälp av helikopter. Företaget – ett bolag som ägs av intressenter i området – har ansvarat för myggbekämpningen. Två forskare verksamma vid har varit knutna till bolaget och myggbekämpningsverksamheten. För bekämpning från luften med BTI krävs dispens från , men eftersom bekämpning även sker inom Natura 2000-områden prövar regeringen tillståndsfrågan. Under vissa förutsättningar krävs nämligen regeringens tillstånd för att s.k. Natura 2000-tillstånd ska kunna lämnas. Av budgetpropositionen framgår att regeringen anser att även det nya landsbygdsprogrammet kan användas för myggbekämpning. Vidare anför miljöminister följande i ett svar på en skriftlig fråga (2012/13:283) om översvämningsmygg: Regeringen anser att det, vid sidan av arbetet med att ta fram långsiktiga lösningar på problemen, är viktigt att verksamheten med att begränsa förekomsten av översvämningsmyggor i Nedre kan fortsätta. Stöd till verksamheten bör i första hand prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Regeringen har dock avsatt medel för att säkra finansieringen av åtgärder för att begränsa massförekomsten av översvämningsmyggor i Nedre . Av regleringsbrev framgår att verket får betala ut till i för åtgärder i syfte att begränsa massförekomst av översvämningsmyggor. Vidare har omprioriterat medel inom landsbygdsprogrammet så att i erhållit som kan användas för bland annat åtgärder mot översvämningsmyggor. Därutöver förutsätter regeringen att även kommunerna medfinansierar åtgärderna. framhåller även följande: Problemen med massförekomst av översvämningsmyggor för med sig komplexa frågor som påverkar många politikområden. Av denna orsak har det bland annat bildats en tjänstemannagrupp inom bestående av tjänstemän från , och . Gruppen har särskilt fokus på att finna hållbara lösningar på både aktuella och kommande problem med massförekomst av översvämningsmyggor i landet. Så som utskottet anförde i betänkande 2012/13:MJU12 beslutade regeringen att ge i i uppdrag att redovisa hur den tillsammans med övriga berörda länsstyrelser, kommuner och andra aktörer arbetar för att problemen med massförekomst av stickmyggor i nedre långsiktigt ska kunna hanteras. I uppdraget ingår att redovisa en plan för hur det pågående arbetet med regionala landskapsstrategier ska kunna bidra till att både begränsa identifierade problem med massförekomsten av stickmyggor som den biologiska mångfalden värnas. ska i samband med detta även lämna förslag på ekonomiskt och ekologiskt hållbara långsiktiga lösningar på dessa problem. Återrapportering ska ske till () . I samband med uppdraget till i gavs även i uppdrag att redovisa hur det inom sitt ansvarsområde arbetar för att hantera identifierade problem med massförekomst av stickmyggor i nedre på både kort och lång sikt Enligt information från i arbetar man inom den regionala landskapsstrategin Människor, mygg och natur med att fylla kunskapsluckor i fråga om hur man skulle kunna hantera myggproblemet på lång sikt. genomfördes forskning på uppdrag av länsstyrelserna, och i flera rapporter redovisas nu ny kunskap om myggproblemet vid nedre . Rapporterna kommer att användas som underlag till som ska redovisas för . är det som ansvarar för uppdraget till i . Även tillåtlighetsprövningar avseende dispens för att bekämpa stickmyggslarver ligger på (miljöanalysenheten). Bekämpning med bekämpningsmedel som innehåller BTI anses vara en kortsiktig lösning, och det behövs långsiktiga lösningar på myggproblematiken. Eftersom tillåtlighetsprövningarna redan låg hos var det naturligt att initierade ett uppdrag om att ta fram långsiktiga lösningar. Slutligen bör den biologiska mångfalden värnas i arbetet med att ta fram lösningar. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet finns det i budgeten inga medel som specifikt är avsatta för myggbekämpning. Detta utesluter naturligtvis inte att medel kan sökas lokalt eller regionalt från exempelvis Landsbygdsprogrammet. Departementet framhåller också att medel även kan sökas från andra källor, så som strukturfondsprogrammet, regionala projektmedel eller kommunala och landstingskommunala medel. Regeringen anser, liksom anfördes i förra årets budgetproposition för utgiftsområde 23, att stöd till myggbekämpning bör prövas inom ramen för de samlade medel som finns tillgängliga regionalt och lokalt. Enligt var den finansiering som gick via och för åtgärder en tillfällig lösning. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2013/14:MJ497 (S), 2013/14:MJ432 (M), 2013/14:MJ445 (M), 2013/14:MJ373 (M), 2013/14:MJ478 (SD) och 2013/14:MJ418 (KD) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (S) om utbildningar på SLU. Enligt motion 2013/14:MJ282 av m.fl. (S) bör inte utbildningar flyttas från SLU i , då dessa yrkesutbildningar är väl knutna till näringen, något som utpekats som viktigt i framtidsutredningar. () utbildar, forskar och gör miljöanalyser om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biologiska naturresurserna. Som utskottet anfört ovan är det övergripande målet att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Två externa utredningar har initierats och presenterats för att stärka verksamheten och öka SLU:s konkurrenskraft för framtiden. Arbetet, som beräknas vara klart till 2014, bedrivs i fyra delprojekt: fakultetsstruktur, ledningsstruktur, utbildningsutbud och harmonisering av administrativa rutiner. Så som utskottet har konstaterat i tidigare betänkanden (senast i bet. 2012/13:MJU2) är det enligt förordningen (1993:221) för en uppgift för styrelse att besluta i viktigare frågor om den interna resursfördelningen. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ282 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. framtida roll, punkt 3 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 56. Utredningen (SOU 2006:81) föreslog att skulle få rätt att ta ut en sanktionsavgift för avverkningar som inte uppfyllde miljöhänsynskraven. Miljömålsberedningen har i stället föreslagit att böter ska dömas till den som lämnar oriktiga uppgifter i sin avverkningsanmälan samt att ska få möjlighet att meddela föreläggande och förbud direkt. De nya reglerna kommer att kräva mer av som måste kunna behandla betydligt fler än de 7–av avverkningsanmälningarna som myndigheten hinner med . Innan regeringen beslutar om reglerna behövs noggranna analyser av om det är möjligt för att hantera sin nya roll endast genom resursallokering och effektivisering. De nya reglerna får inte innebär att många av de avverkningsanmälningar som inte uppfyller lagstiftarens intentioner om miljöhänsyn passerar utan åtgärd. Om det inte visar sig vara realistiskt att öka mängden granskade anmälningar så bör andra möjligheter övervägas och konsekvensanalyseras, t.ex. om hanteringen av avverkningsanmälningar kan finansieras med avgifter från de sökande så som sker i många andra områden. Detta bör ges regeringen till känna. Konkurrenskraft, punkt 4 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ243 av (S), 2013/14:MJ344 av m.fl. (S), 2013/14:MJ437 av m.fl. (S) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 33, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 42, 2013/14:MJ232 av (M) yrkande 1, 2013/14:MJ245 av (S), 2013/14:MJ296 av (FP) yrkande 1, 2013/14:MJ322 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:MJ326 av (M), 2013/14:MJ351 av i (C) yrkande 1, 2013/14:MJ356 av och (båda MP), 2013/14:MJ505 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 10. behöver en nationell, långsiktig livsmedelsstrategi för en konkurrenskraftig svensk matproduktion, en övergripande livsmedelsstrategi som anger vilken mat som ska produceras i och hur matproduktionen ska anpassas till klimatförändringarna och våra nationella och internationella klimatåtaganden. Politiska åtgärder och strategier bör arbetas fram för att utveckla näringen, tillvarata konsumenternas intresse och diskutera den svenska sårbarheten. En livsmedelsstrategi behöver utformas i ljuset av att vi stöder en fri marknad och minskade subventioner. Det är viktigt att får en sammanhållen livsmedelsstrategi så att vi i bred politisk samverkan kan dra upp riktlinjerna för att säkra framtidens svenska livsmedelsproduktion. En utredning behöver tillsättas som kan svara på vad samhället kan vidta för åtgärder på kort och medellång sikt. Vi har presenterat en satsning på en organisation som vi har gett arbetsnamnet Svensk Mat. Vi vill bjuda in intresseorganisationer och näringslivet att delta. Vår förhoppning är att Svensk Mat ska vara samägd av regeringen och näringen. Syftet är en samordnad kraftsamling för att stödja och stimulera att branschen effektiviseras och för att utveckla och lansera varumärken med svenska livsmedelsprodukter som råvara. Nyckelorden är effektivisering och konkurrenskraft. Vi behöver utveckla pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning kring hur nya varumärken kan lanseras. EU-stöden till landsbygd och jordbruk bör styras om för att i större omfattning avse ersättningar för åtgärder som gynnar det allmänna, t.ex. miljöåtgärderna i landsbygdsprogrammet, än rena inkomststöd. Vi vill förstärka landsbygdsprogrammet och ge det nya landsbygdsprogrammet en mer modern och framtidsinriktad profil. Vi vill få fram fler innovationer, och investeringsstöd behöver ses över så att de leder till mer konkurrenskraftiga företag. Vi tror att den ekologiska odlingen behöver fortsatt hjälp och stöd för att växa. Vi vill därför förstärka satsningarna på ekologisk odling inom EU:s landsbygdsprogram med flera företag som är verksamma inom livsmedelsbranschen. Vägen till en lyckad livsmedelsproduktion går inte via sänkta djurskydds- och miljökrav utan via en mer aktiv jobbskapande politik för landsbygden och livsmedelsproduktionen. Vi behöver se på nya samarbetsformer; det kan handla om att utveckla pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning kring hur nya varumärken kan lanseras. Med ökad efterfrågan av förnybar energi så har landsbygden en stor potential och då är det bekymmersamt att allt fler lantbrukare lägger ned sin verksamhet. Jordbruket är förutsättningen för en ökad bioenergi. Klimatförändringarna medför också att förutsättningarna för livsmedelsproduktionen kommer att förändras. Vi måste vara beredda att kontinuerligt se över de spelregler och politiska verktyg som gäller för att skapa gynnsamma förutsättningar för det svenska jordbruket. En satsning på landsbygden handlar också om att skydda den biologiska mångfalden och naturvården i . Utan de gröna näringarna riskerar landet att växa igen med minskad biologisk mångfald och sämre grundförutsättningar för många arter som följd. Genom en satsning på livsmedelsproduktionen i stärker man den svenska landsbygden. Detta bör ges regeringen till känna. Konkurrenskraft, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 33, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 42, 2013/14:MJ356 av och (båda MP) och 2013/14:MJ505 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:MJ232 av (M) yrkande 1, 2013/14:MJ243 av (S), 2013/14:MJ245 av (S), 2013/14:MJ296 av (FP) yrkande 1, 2013/14:MJ322 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:MJ326 av (M), 2013/14:MJ344 av m.fl. (S), 2013/14:MJ351 av i (C) yrkande 1, 2013/14:MJ437 av m.fl. (S), 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 10. behöver en jordbruks- och livsmedelsstrategi. Vårt land har goda förutsättningar för en inhemsk produktion av livsmedel. Vi behöver ta bättre vara på dem. Vår vision är ekologisk produktion. Vi ska ha ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart jordbruk som gör oss till en nettoproducent av mat globalt sett. Ekologisk produktion är mer kunskaps- och arbetsintensiv än konventionell produktion. Den ger också genom bl.a. större biologisk mångfald en mer tilltalande närmiljö. Den är oftare mer diversifierad och ger då bättre skydd från prissvängningarna på globala marknader. Den ger därför en tryggare försörjning för bönderna och en mer levande landsbygd. Landsbygdsprogrammet är den viktigaste källan för ersättningar och subventioner. Det bör behållas på en hög nivå. Forskning om metodutveckling för ekologisk produktion behöver stärkas. Rådgivning om ekologiska metoder behöver förbättras. Regeringen bör starta en process för att utarbeta och införa en samlad jordbruks- och livsmedelsstrategi. Regeringen bör även verka för att lägga om EU:s jordbrukspolitik till att stödja omställning till ekologiskt jordbruk och naturvärden. finns det i åter en rörelse som vill främja lokalt odlad mat. Detta är mycket positivt och något som samhället bör stötta. Lokalt producerad mat innebär korta transporter, vilket ger mindre klimatpåverkan och färre utsläpp. Regeringen bör ta fram förslag som kan stärka lokalsamhället. Vidare bör en sammanhållen strategi för förnybara råvaror utarbetas, som även inkluderar berörda branscher. Biomassa är en attraktiv resurs, både som energiråvara och för tillverkning av material, exempelvis inom kemikalieindustrin. Ersättningar och subventioner ska användas för att styra verksamheter i mer hållbar riktning och för att kompensera för ökade kostnader till följd av att miljökostnader bättre speglas i priset. Detta bör ges regeringen till känna. Konkurrenskraft, punkt 4 (V) av (V).