bet · H001CU12 · 2013-03-15 00:00:00 — 2012/13:CU12 Hushållningen med mark- och vattenområden Hushållningen med mark- och vattenområden I betänkandet behandlar utskottet de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller hushållningen med mark- och vattenområden, allmänna vattentjänster, förbättrat skydd för nationalstadsparker, åtgärder till förmån för fiske och stranderosion. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Merparten av dessa behandlas i förenklad ordning. I de fallen hänvisar utskottet till sina tidigare ställningstaganden . I betänkandet finns en reservation och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:C238 av och (båda S) och 2012/13:C431 av (C). Förbättrat skydd för nationalstadsparker 2012/13:C436 av Per och (båda MP) yrkandena 14. Reservation (MP) Övriga motionsförslag förenklad beredning 2012/13:C217 av (KD), 2012/13:C220 av och (båda S), 2012/13:C236 av (S), 2012/13:C290 av (M), 2012/13:C304 av m.fl. (MP), 2012/13:C330 av (M), 2012/13:C333 av m.fl. (M) yrkandena 13, 2012/13:C350 av m.fl. (MP), 2012/13:C375 av i och (båda S), 2012/13:C385 av (SD), 2012/13:C427 av m.fl. (S), 2012/13:C432 av (C), 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 9, 2012/13:MJ383 av och (båda S) yrkande 3 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 28. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (S), (M), (S), (S), (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). I detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller hushållningen med mark- och vattenområden, allmänna vattentjänster, förbättrat skydd för nationalstadsparker, åtgärder till förmån för fiske och stranderosion. Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om allmänna vattentjänster. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom . I motion 2012/13:C238 föreslår och (båda S) ett tillkännagivande om att regeringen ska inleda en nationell översyn för att trygga såväl säker vattenförsörjning som säkra avloppssystem. (C) begär i motion 2012/13:C431 ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att kretsloppsanpassa avloppssystemet. Vattenverksamheter regleras särskilt i 11 kap. . Ett tillstånd till vattenverksamhet kan ha villkor bl.a. om vattenreglering och om åtgärder till skydd för fisket. Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster avser olika tjänster för vattenförsörjning och avlopp som tillhandahålls genom en allmän va-anläggning. Lagen syftar till att säkerställa tillgången till sådana vattentjänster för i första hand bostadsbebyggelsens behov. Kommunen har enligt 6 § en långtgående skyldighet att ordna allmänna vattentjänster. Om det med hänsyn till skyddet för människors hälsa eller miljön behöver ordnas vattenförsörjning eller avlopp i ett större sammanhang för en viss befintlig eller blivande bebyggelse, ska kommunen bestämma det verksamhetsområde inom vilket vattentjänsten eller vattentjänsterna behöver ordnas och sedan se till att behovet , och så länge behovet finns kvar, tillgodoses i verksamhetsområdet genom en allmän va-anläggning. kan enligt 51 § vitesförelägga kommunen att fullgöra denna skyldighet. En va-anläggning kan bestå av bl.a. vattenverk, vattenreservoarer, avloppsreningsverk, pumpstationer och olika ledningsnät. En allmän sådan va-anläggning ska enligt 10 § ordnas och drivas så att den uppfyller de krav som kan ställas med hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön och med hänsyn till intresset av en god hushållning med naturresurser. Den ska enligt 13 § vara försedd med de anordningar som behövs för att den ska fylla sitt ändamål och tillgodose skäliga anspråk på säkerhet. Huvudmannen ansvarar för funktionen och säkerheten. Motionsyrkanden om allmänna vattentjänster har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2008/09:CU21. Utskottet hänvisade i det betänkandet bl.a. till innehållet i gällande rätt och pågående arbete inom och föreslog att skulle avslå motionsyrkandet. har på uppdrag av regeringen utrett användningen av ekonomiska och andra styrmedel som kan förbättra vattenkvaliteten. Utredningen redovisade sitt betänkande Prissatt vatten? (SOU 2010:17). Utredningen konstaterar att uppfyller de formella krav på prispolitik för vatten som ställs i EU:s ramdirektiv för vatten. konstateras att vattenmyndigheternas kartläggning av vattenmiljön visar att nuvarande åtgärder inte varit tillräckliga för att nå målet "god vattenstatus". Omfattande åtgärder behöver därför vidtas. Utredningen bedömer att förutsättningarna för att kostnadseffektiva åtgärder ska vidtas ökar om ekonomiska styrmedel används i större utsträckning. utnyttjar i mycket begränsad omfattning ekonomiska styrmedel inom vattenförvaltningen. Huvudsakligen används regleringar baserade på och EU-direktiv. Enligt utredningen kan reglerande styrmedel behöva minska till förmån för ökad flexibilitet när det gäller hur och var åtgärder ska vidtas. Utredningen ger bl.a. exempel på hur inslag av ekonomiska styrmedel skulle kunna kombineras med dagens regleringar. Utredningen föreslår en ändring i som ger möjlighet för verksamhetsutövare att vid miljöprövning av verksamhet välja att betala en avgift för intrånget eller skadan i stället för att bekosta eller utföra kompensatoriska åtgärder. Avgifterna ska användas för miljövårdande åtgärder, som då kan vidtas där man får mest miljönytta för pengarna. Utredningen föreslår vidare att de s.k. bygdeavgifterna, som betalas av vattenkraftsindustrin, i större utsträckning än ska användas för åtgärder som syftar till att förbättra vattenmiljön. Utredningen anser också att tidigare lämnade förslag om en flexiblare användning av de s.k. fiskeavgifterna och finansieringen av övervakningen av vattenmiljöns utveckling ska genomföras. Utredningen förordar en utredning av hur tillgängliga medel inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik och dess landsbygdsprogram kan användas på ett mer kostnadseffektivt sätt, särskilt med beaktande av de krav som ställs i ramdirektivet för vatten. Detta bör utredas av senast inför nästa programperiod. Utredningens förslag är föremål för beredning inom . Liksom motionärerna anser utskottet att det är angeläget att förbättra tillståndet i vattenmiljön. Som redovisats ovan har lämnat ett antal förslag som syftar till att förbättra vattenkvaliteten. Utredningens betänkande är föremål för beredning inom . De förslag som utredningen lagt fram ligger i linje med motionsönskemålen. Mot denna bakgrund anser utskottet att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas av någon åtgärd från . Motionerna bör således avslås. Förbättrat skydd för nationalstadsparker Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbättrat skydd för nationalstadsparker. Jämför reservation (MP). I motion 2012/13:C436 föreslår Per och (båda MP) olika åtgärder i syfte att förbättra skyddet för nationalstadsparker. I motionen föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ändra nationalstadsparksförordningen så att den vård- och utvecklingsplan som fastställer får rättslig verkan (yrkande 1). Motionärerna föreslår vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att utöva tillsyn över nationalstadsparker (yrkande 2). Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande om att regeringen ska se över lagstiftningen i syfte att miljökonsekvensbeskrivningar alltid ska göras vid åtgärder i eller utanför nationalstadsparker som kan bedömas skada riksintresset (yrkande 3). Slutligen föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att andra skyddsinstrument måste övervägas om inte respekten för lagbestämmelserna om nationalstadsparker ökar (yrkande 4). Området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården är enligt 4 kap. 7 § enda nationalstadspark. Enligt bestämmelsen får ny bebyggelse och nya anläggningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas inom en nationalstadspark endast om det kan ske utan intrång i parklandskapet eller naturmiljön och utan att det historiska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas. Denna bestämmelse ger i sig ett skydd för som är starkare än vad som i allmänhet gäller för områden som enligt 4 kap. är av riksintresse, t.ex. de vattenområden som omfattas av det s.k. älvskyddet. Enligt 1 § förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden m.m. har uppsikt inom länet över hushållningen med mark- och vattenområden. Enligt 3 § nationalstadsparksförordningen (2009:55) ska om det finns en nationalstadspark i länet ha uppsikt över utvecklingen av parkens värden. ska också besluta om en vård- och utvecklingsplan för parken (2 §). Syftet med planen är att ge en samlad bild av de mål och riktlinjer för parkens vård och utveckling som finns i planer enligt (2010:900), utredningar, program och annat planeringsunderlag. Den ska också kunna användas som grund för inriktning och prioriteringar i fråga om parkens skötsel, underhåll och utveckling. Innan beslutar om planen ska samråda med de statliga myndigheter, kommuner och andra som kan antas vara berörda. Av 5 § framgår att det inom i ska finnas ett nationalstadsparksråd med ledamöter som representerar de statliga myndigheter, kommuner, större markägare, förvaltare, organisationer och andra aktörer som kan antas vara berörda av vård och utveckling. ska enligt 6 § samordna frågor som rör utvecklingen av och arbeta med utvecklingen av parken i enlighet med den vård- och utvecklingsplan som har beslutat, bistå i frågor som rör uppsikten över parken samt i frågor som rör finansiering och genomförande av särskilda insatser i parken och vara ett forum för informationsutbyte i frågor som rör parken. I (2010:900) finns bestämmelser om hur kommunerna ska beakta riksintressen vid planläggning och i ärenden om lov. Vidare finns bestämmelser om roll i detta sammanhang. Av lagens andra kapitel framgår de allmänna och enskilda intressen som ska tillämpas vid prövning enligt lagen. Där anges särskilt att bestämmelserna om hushållning med mark- och vattenområden i 3 och 4 kap. ska tillämpas vid planläggning och prövning i ärenden om lov eller förhandsbesked (2 kap. 2 §). Av kommunernas översiktsplan ska framgå hur kommunerna avser att tillgodose de redovisade riksintressena (3 kap. 5 § 1). När en kommun upprättar en översiktsplan ska kommunen samråda med (3 kap. 9 §). Av 3 kap. 10 § respektive 5 kap. 14 § följer att ska verka för att riksintressen enligt 3 och 4 kap. tillgodoses vid såväl kommunens översiktsplanering som vid detaljplaneläggning. Enligt 3 kap. 16 § ska då kommunens översiktsplan ställs ut avge ett granskningsyttrande av vilket bl.a. ska framgå om förslaget inte tillgodoser riksintressena. ska också enligt 11 kap. 10 § pröva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan om det kan befaras att beslutet innebär att ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses. Om beslutat att pröva kommunens beslut och vid denna prövning finner att riksintressena inte tillgodosetts ska enligt 11 kap. 11 § upphäva kommunens beslut. i antog en vård- och utvecklingsplan för . Förvaltning har tagit fram en detaljerad skötselplan för hela och stad och har presenterat utvecklingsprogram för vissa delar av parken. För åtgärder och verksamheter i en nationalstadspark som kräver tillstånd enligt 9, 11 eller 12 kap. ska en miljökonsekvensbedömning göras. Även för detaljplaner ska i vissa fall en sådan bedömning göras. Syftet med en miljökonsekvensbedömning är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter den planerade verksamheten eller åtgärden kan medföra på bl.a. människor, växter, djur, mark, vatten, luft, hushållning med mark, vatten och råvaror. En genomförd miljökonsekvensbedömning handlar dock inte bara om att färdigställa en miljökonsekvensbeskrivning, utan även om processen att ta fram detta dokument, där samrådet har en framträdande roll. De huvudsakliga bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar finns i 6 kap. och i förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. Ytterligare bestämmelser finns i och ett antal andra lagar. Bestämmelserna tillämpas vid tillståndsprövning enligt dessa lagar av ett flertal myndigheter och även av kommunen vid planläggning enligt . är central vid bedömning av om betydande miljöpåverkan kan antas föreligga liksom för att ge information om underlag för miljöbedömningen. lämnade ett förslag till ändring av det s.k. Miljökonsekvensbeskrivningsdirektivet som tillämpats . Förslaget syftar till att skärpa bestämmelserna om miljökonsekvensbedömningens kvalitet, att förbättra samstämmigheten med annan EU-lagstiftning och internationell rätt samt att förenkla procedurerna. De föreslagna ändringarna innefattar en justering av proceduren för att avgöra om en miljöbedömning behövs, stärkande av bestämmelserna i syfte att åstadkomma bättre beslutsfattande och avvärjande av miljöskador samt strömlinjeformning av de olika stegen i miljöbedömningsprocessen. Som redovisats ovan finns en omfattande rättslig reglering som syftar till att skydda i olika avseenden. Därutöver finns olika plan- och styrdokument som rör vård och utveckling. Här vill utskottet peka på den vård- och utvecklingsplan som i har antagit. Även om planen inte är rättsligt bindande ska den ge en samlad bild av de mål och riktlinjer för parkens vård och utveckling som finns i planer enligt , utredningar, program och annat planeringsunderlag. Den ska även fungera som ett stöd för skötsel, förvaltning och utveckling samt som ett underlag för den uppsikt över utvecklingen av parkens värden som ska bedriva. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå något initiativ från i frågan. Motion 2012/13:C436 yrkande 1, 2 och 4 bör därför avslås. Vad sedan gäller frågan om att miljökonsekvensbeskrivningar alltid ska göras vid åtgärder i eller utanför nationalstadsparker konstaterar utskottet att kommissionen har lämnat ett förslag till ändring av det s.k. Miljökonsekvensbeskrivningsdirektivet. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet inom EU inte bör föregripas av någon åtgärd från . Motion 2012/13:C436 yrkande 3 bör därför avslås. Övriga motionsförslag förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande (MP). I motioner års allmänna motionstid har det väckts förslag om hushållningen med mark- och vattenområden, åtgärder till förmån för fiske och stranderosion. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /11:CU17 och 2011/12:CU17. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden och finner inte heller andra skäl att behandla motionerna i vanlig ordning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Förbättrat skydd för nationalstadsparker, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C436 av Per och (båda MP) yrkandena 14. Jag anser att de områden som ingår i i är av mycket stor betydelse som plats för rekreation och återhämtning för storstadsbor. De är också viktiga för den biologiska mångfalden i regionen. i har genom en särskild förordning i uppdrag att fastställa en vård- och utvecklingsplan för parken samt att hålla uppsikt över parken. Den vård- och utvecklingsplan som fastställts saknar helt juridisk verkan. Uppsikt är ett oprecist uttryck, som varken anger ambitionsnivå eller rättsverkan. Jag föreslår därför att nationalstadsparksförordningen skärps så att den vård- och utvecklingsplan som fastställer ska få rättslig verkan. bör i fortsättningen ha tillsynsansvar för parken. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Lagen förbjuder inte att åtgärder vidtas i eller i angränsande områden till parken. Men den ställer kravet att åtgärderna inte får medföra intrång i parklandskapet eller naturmiljön och ej heller skada det historiska landskapets natur- och kulturvärden. Avgörande vid bedömningarna av olika åtgärder såsom husbyggnationer, vägbyggen, hårdgörningar av parkmark m.m., är miljökonsekvensbeskrivningarna. Vore dessa välgjorda och om de togs på allvar av länsstyrelser och domstolar skulle mycket vara vunnet och en fortsatt utveckling av parken och de verksamheter som finns i parken kunna fortskrida harmoniskt. Därför föreslår jag att det i tas in en bestämmelse om att miljökonsekvensbeskrivningar alltid ska göras när det gäller åtgärder i eller utanför nationalstadsparker som kan bedömas skada riksintresset. Med de föreslagna förändringarna hoppas jag få till stånd en ökad respekt för den rättsliga regleringen om . Om så inte sker måste andra skyddsinstrument övervägas, såsom natur- och kulturreservat. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2012/13:C436 yrkandena 14, som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsförslag förenklad beredning, punkt 3 (MP) (MP) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor i betänkandena /11:CU17 och 2011/12:CU17. Jag vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:C217 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja en planeringsprocess som tar hänsyn till att bevara god . 2012/13:C220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att effektivisera befintliga vattenkraftverk. 2012/13:C236 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vattentäkter ska kunna räknas som riksintresse för dricksvatten. 2012/13:C238 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell översyn för att trygga såväl en säker vattenförsörjning som säkra avloppssystem samt av att ta fram gemensamma riktlinjer för hela landet. 2012/13:C290 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vattenkraftens miljöpåverkan. 2012/13:C304 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda lagförslag om att göra åkermarken till riksintresse. 2012/13:C330 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att långsiktigt säkra tillgången på dricksvatten av god kvalitet från sjön , största dricksvattenkälla. 2012/13:C333 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stranderosion och strandfodring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverken för strandfodring bör ses över i syfte att minska antalet involverade instanser och renodla hanteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten inte bör kräva ersättning av kommuner som återför sand från havet till sina erosionsdrabbade stränder genom strandfodring. 2012/13:C350 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna de gröna kilarna i . 2012/13:C375 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dricksvattentäkter ska kunna utpekas som riksintressen. 2012/13:C385 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stranderosion och strandfodring. 2012/13:C427 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jordbruksmark ska kunna riksintressemärkas. 2012/13:C431 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gällande kretsloppsanpassning av våra avlopp i syfte att bidra till att rädda . 2012/13:C432 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiskens vandringsvägar förbi vattenkraftverk. 2012/13:C436 av Per och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förordningen om ändras så att den vård- och utvecklingsplan som fastställer ska få rättslig verkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha i uppdrag att utöva tillsyn över nationalstadsparker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljökonsekvensbeskrivningar alltid ska göras när det gäller åtgärder i eller utanför nationalstadsparker och som kan bedömas skada riksintresset. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att andra skyddsinstrument måste övervägas om inte respekten för lagen om ökar. 2012/13:MJ260 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraftbolagen ska åläggas att bygga laxtrappor eller andra fiskvandringsvägar i våra reglerade vattendrag. 2012/13:MJ383 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ålen bör ges möjlighet till vandring även där det finns kraftverk med hotande turbiner. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att när anläggningar som är föremål för en gammal vattendom ska utökas eller byggas om ska detta prövas enligt . När människan tog steget från jägar- och nomadlivet över till fasta bosättningar och började samla och odla blev åkermarken den centrala källan till välfärd. Vid de bördigaste områdena på jorden växte därför de högst stående kulturerna liksom de girigaste erövrarna sig starka.Årtusenden av utveckling inom jordbrukssektorn har sedan skapat grödor med mångdubbel avkastning liksom odlingsmetoder som nästan helt rationaliserat bort behovet av mänsklig arbetskraft. Men behovet av åkerjord kvarstår.I betänkande 12 som rör frågor kring hushållning med mark- och vattenområden behandlas ett stort antal förslag från ledamöter. Många av förslagen upprepas år , och utskottet väljer därför att vissa år behandla förslagen med så kallad förenklad behandling.Det innebär att vi ledamöter avstår från att lyfta upp förslagen och skriva reservationstexter till dem. Det betyder dock inte att förslagen skulle vara mindre viktiga.Tvärtom kan man hävda att de förslag som återkommer i motioner från olika ledamöter kanske är de viktigaste förslagen som väcks här i kammaren. Avslagen kan ha många olika orsaker. säger man att tiden inte är mogen. Men varför är den inte det i så fall?Många gånger motiveras avslagen med att det på någon nivå, i eller kanske i EU:s struktur, pågår ett arbete med frågan. I sådana lägen vill inte regeringens företrädare att föregriper de förslag som man räknar med ska komma.Det arbetssättet illustrerar maktförskjutningen från oss folkvalda till andra. Man kan självklart anse att det vore rimligt att har en uppfattning i många av de frågor som exempelvis tas upp i detta betänkande.Att självmant avstår från att uttala en åsikt i väntan på att andra ska bestämma sig kastar lite av ett löjets skimmer över oss folkvalda, kan jag tycka.Med tanke på de omfattande utmaningar som exempelvis infrastrukturen för vatten och avlopp står inför, inte minst avseende de effekter som det ändrade klimatet beräknas ge, är det ganska märkligt att inte kan uttala att en nationell översyn av dessa utmaningar borde ske.När de grundläggande förutsättningarna för vår överlevnad, tillgång till rent vatten och brukbar jordbruksmark, båda är utsatta för snabb exploatering och därmed riskerar att utarmas och skadas, är det då inte rimligt att uttrycker en uppfattning kring det?