bet · H001SoU12 · 2013-02-27 00:00:00 — Uppdraget omfattar dels de avgifter som tas ut enligt bestämmelser i 8 kap. SoL, dels sådana avgifter som tas ut enligt andra grunder som t.ex. hyreslagen eller självkostnadsprincipen. ska beskriva vilka effekter det samlade uttaget av avgifter får för både den enskilde brukaren och för finansieringen av kommunernas vård och omsorg av äldre. Uppdraget ska redovisas . Nationell handlingsplan Motverka våld mot äldre presenterade , på uppdrag av regeringen, ett Förslag till nationell handlingsplan för säkerhetsfrämjande arbete för äldre personer. Där konstaterades att äldres rapporterade utsatthet för brott, t.ex. misshandel, är relativt låg. Men det konstaterades även att det sannolikt finns ett mörkertal vad gäller våld i nära relationer då t.ex. äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas inom och det saknas insatser riktade till målgruppen. I handlingsplanen föreslogs att man bör utarbeta ett utbildningsmaterial för personal inom och hälso- och sjukvården om hur man kan förebygga våld i nära relationer, identifiera och stödja äldre våldutsatta personer (ett redan befintligt regeringsuppdrag till ) samt utarbeta informationsmaterial till pensionärsorganisationer, anhörigorganisationer och allmänheten. Vidare föreslogs även kompetensutveckling av polisens personal, utveckling av polisens personsäkerhetsarbete och metoder för att bedöma hot och risker. Handlingsplanen är , enligt uppgift, under beredning i . Ett antal motioner liknade de motioner som behandlas har tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /12:SoU10 Äldrefrågor och 2011/12:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. I samtliga fall följde utskottet. I fråga om motioner om äldrepolitikens inriktning uttalade utskottet bl.a. att målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Utskottet framhöll även att den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre människor får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Sammanfattningsvis konstaterade utskottet att ett omfattande arbete pågår på området och motionerna avstyrktes (bet. 2011/12:SoU10 s. 3032, 3 res. S, MP, V). I fråga om de motioner som gäller äldreomsorg på det egna språket hänvisade utskottet till att valfrihetssystemet har bidragit till att omsorgs- och vårdtagarna kan erbjudas personal som utöver svenska talar andra språk. Därtill konstaterade utskottet att kommunerna numera enligt 5 kap. 6 § tredje stycket SoL är skyldiga till att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. Utskottet nämnde även det pågående arbetet med anledning av utredningen samlad tolktjänst (SOU 2011:83) och man ansåg att inte borde föregripa den fortsatta beredningen. Motionerna avstyrktes (bet. 2011/12:SoU10 s. 33, 1 res. I fråga om anhörigvårdare noterade utskottet att har funnit att det saknas statistik om hur bestämmelsen tillämpas och i avvaktan på den slutredovisning av uppdrag i fråga om uppföljning av bestämmelsen som ska ske ansåg utskottet att inte borde ta några initiativ. Motionerna avstyrktes (bet. 2011/12:SoU1 s. 5758, 1 res. S + MP + V). I fråga om motioner om psykisk ohälsa uttalade utskottet att psykisk ohälsa är vanligt förekommande och måste tas på allvar. Utskottet menade dock att man inte ville föregripa de två uppdrag innehar på området och avstyrkte därför motionen (bet. 2011/12:SoU10 s. 32, 1 res. När det gäller boende betonade utskottet att det är viktigt att äldre känner trygghet i sitt boende och att regeringen har avsatt medel till ett investeringsstöd för att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad till äldre personer. Utskottet var inte berett att föreslå något initiativ i frågan och motionerna avstyrktes (bet. 2011/12:SoU10 s. 3233, 2 res. MP, V). När det gäller motioner om maxtaxan inom äldreomsorgen påminde utskottet om den avlämnade utredningen om en översyn av avgiftsstrukturen på området (SOU 2012:2) och man ansåg att inte bör föregripa den fortsatta beredningen. Motionerna avstyrktes (bet. 2011/12:SoU10 s. 33, 1 res. I fråga om motioner avseende kunskap och kompetens noterade utskottet och såg positivt på att regeringen har inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen, bl.a. genom satsningen Omvårdnadslyftet (20112014). Vidare noterade utskottet att har tagit fram ett förslag, på regeringens uppdrag, till en nationell ledarskapsutbildning för chefer inom äldreomsorgen. Slutligen påminde utskottet om de allmänna råd (SOSFS 2911:12) som publicerades om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. Motionerna avstyrktes (bet. 2011/12:SoU10, s. 3334, 4 res. S, MP, SD, V). Målet för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Äldre personer ska ses som individer med skilda intressen och bakgrund. Därtill kan kommuner, genom att utforma lokala värdighetsgarantier, tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen. Utskottet välkomnar den positiva utvecklingen med lokala värdighetsgarantier. Utskottet ser mycket positivt på de satsningar som har gjorts genom stimulansbidrag till kommuner och landsting med syftet att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer, och genom överenskommelser med Kommuner och Landsting, SKL. Utskottet kan konstatera att stora satsningar även har gjorts när det gäller de mest sjuka äldre. Satsningarna innefattar bl.a. överenskommelser med SKL om en sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre, en nationell äldresamordnare och uppdrag till om bl.a. en anpassning av nationella riktlinjer, förbättrad läkemedelsanvändning samt utveckling av Öppna jämförelser. Utskottet konstaterar att i överenskommelsen med SKL om en sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre har äldres psykiska ohälsa introducerats som ett nytt område för det långsiktiga förbättringsarbetet. Vidare har bedömning av äldres munhälsa premierats. Syftet med överenskommelserna är att med ekonomiska incitament, utifrån de mest sjukas behov, uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Utskottet ser mycket positivt på detta arbete. Utskottet välkomnar föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för kvalitetsarbete, vilka trädde i kraft . Här ingår grunderna för ett systematiskt kvalitetsarbete för verksamheter som omfattas av bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Syftet är att detta ska leda till ett systematiskt och fortlöpande utvecklingsarbete där verksamheter utvecklas så att de uppfyller ställda kvalitetskrav. När det gäller vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom vård och omsorg välkomnar utskottet den utredning regeringen tillsatte , med direktiv att se över ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster. Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom offentligt finansierade välfärdstjänster ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar därtill den rapport som presenterade där det framhålls att det inte går att se några stora och entydiga kvalitetsskillnader mellan offentliga och enskilda utförare. En viktig del i den enskildes möjlighet till självbestämmande och inflytande är att det finns en möjlighet att välja den utförare som bäst kan tillgodose den enskildes behov och önskemål. Utskottet ser därför mycket positivt på utvecklingen att allt fler kommuner har infört valfrihetssystem eller har fattat beslut om att införa valfrihetssystem. I mer än varannan kommun finns företag som har profilerat sin verksamhet, vanligast genom att erbjuda personal som utöver svenska även talar andra språk. Även olika religions- och kulturprofiler erbjuds, liksom löfte om personalkontinuitet, tidspassning och flexibel tidsanvändning. Utskottet noterar att i sin uppföljning av valfrihetssystemen, som slutredovisades , bl.a. drog slutsatsen att bestämmelserna bidrar till att stärka den enskildes ställning i vård och omsorg. har, på uppdrag av regeringen, utsett Nationellt Kompetenscenter för Dövblindhet till att inneha uppdraget som nationell aktör med ansvar för expertstöd, information m.m. inom området dövblindhet. Utskottet välkomnar initiativet. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att ett omfattande arbete pågår på området. Motionerna 2012/13:So216 (FP) yrkande 1, 2012/13:So263 (KD), 2012/13:So294 (M), 2012/13:So371 (S), 2012/13:So389 (SD), 2012/13:So394 (SD), 2012/13:So419 (M), 2012/13:So443 (FP), 2012/13:So487 (V) yrkandena 1 och 4, 2012/13:So501 (M), 2012/13:So506 (S) yrkandena 2 och 7, 2012/13:So536 (S), 2012/13:So557 (S) yrkande 46 och 2012/13:So596 (MP) yrkandena 4, 1013 och 15 avstyrks. Äldres rättssäkerhet är en mycket viktig fråga. I avvaktan på och den nya tillsynsmyndighetens utvecklings- och uppföljningsuppdrag bör inte ta något initiativ och därmed avstyrks motion 2012/13:So375 (M). Att få möjlighet till äldreomsorg på det egna språket om så önskas är en viktig trygghets- och kvalitetsfråga för många äldre. Valfrihetssystemet har bidragit till att omsorgs- och vårdtagare i större utsträckning kan erbjudas alternativ med personal som utöver svenska även talar andra språk. Utskottet konstaterar vidare att kommunerna numera enligt 5 kap. 6 § tredje stycket SoL är skyldiga att verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden av äldre människor. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2012/13:So403 (FP). Vården och omsorgen måste självklart vara av god kvalitet. Det är en förutsättning för att äldre och deras anhöriga kan känna trygghet. finns nya bestämmelser som bl.a. innebär att allvarliga missförhållanden och påtaglig risk för allvarliga missförhållanden ska anmälas till av den som bedriver verksamheten. ska dessa anmälningar i stället göras till Inspektionen för vård och omsorg. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2011/12:So536 (FP), 2011/12:So590 (V) yrkande 23 och 2012/13:So487 (V) yrkande 18 avstyrks. Utskottet anser att det är angeläget att stödja de anhörigas insatser. Målet är att det stöd som anhöriga ger ska vara frivilligt och inte upplevas som påtvingat eller övermäktigt. Av delredovisning av uppdraget att följa upp den nya bestämmelsen om anhörigstöd (5 kap. 10 § SoL) framkom att det saknades statistik för att kunna få en tydlig bild av hur stödet utvecklas. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att uppföljningens resultat inte bör föregripas. Därmed avstyrks motionerna 2012/13:So363 (FP), 2012/13:So425 (M), 2012/13:So487 (V) yrkande 19 och 2012/13:So596 (MP) yrkande 7. Psykisk ohälsa bland äldre måste tas på största allvar. Utskottet konstaterar att har redovisat ett uppdrag inom området, och snart ska redovisa ytterligare ett. Utskottet påminner om att regeringen, genom överenskommelsen med SKL om en sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre, också genomför en långsiktig satsning på äldres psykiska hälsa. Även i handlingsplanen för arbetet med psykisk ohälsa (PRIO) genomförs en långsiktig satsning. bör inte föregripa det pågående arbetet. Motionerna 2012/13:So240 (S) och 2012/13:So268 (V) avstyrks. Det är viktigt att äldre känner sig trygga med sitt boende. Utskottet erinrar om det investeringsstöd som infördes i syftet att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boendeformer för service och omvårdnad till äldre personer. omfattar stödet också trygghetsboende. infördes en bestämmelse i SoL (4 kap. 1 b §) som innebär att äldre människor som varaktigt levt tillsammans och sammanbott ska kunna fortsätta göra det även när den enes behov kräver boende i en särskild boendeform. har i uppdrag att ge vägledning och följa upp bestämmelsen . Slutredovisningen ska ske . bör inte ta initiativ på området. Utskottet avstyrker motionerna 2012/13:C446 (MP) yrkande 4, 2012/13:So487 (V) yrkandena 8 och 9, 2012/13:So506 (S) yrkande 6, 2012/13:So557 (S) yrkande 50 och 2012/13:So596 (MP) yrkandena 1, 2 och 3. Utskottet noterar och ser positivt på att regeringen har inlett ett arbete för att stödja och stimulera huvudmännens långsiktiga arbete med att stärka kompetensen inom äldreomsorgen. Detta sker bl.a. inom ramen för satsningen Omvårdnadslyftet. Satsningen innebär att det på nationell nivå anges vilka kunskaper som behövs för grundläggande arbete och specialiserade uppgifter inom äldreomsorgen. har publicerat allmänna råd på området (SOSFS 2011:12). Slutligen vill utskottet återigen påminna om att genom valfrihetssystemet finns numera möjlighet att välja utförare som erbjuder en särskild inriktning eller kompetens, i enlighet med vård- och omsorgstagarens önskemål. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So260 (S), 2012/13:So506 (S) yrkande 3, 2012/13:So595 (MP) yrkande 3 delvis och 2012/13:So596 (MP) yrkande 9 avstyrks. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att göra en översyn av avgiftsstrukturen för hälso- och sjukvård, läkemedel, äldre- och handikappomsorg. Utredningen presenterades (SOU 2012:2). I fråga om den framtida finansieringen av avgifterna inom äldre- och handikappomsorgen konstaterade utredningen (s. 134) att det uppenbarligen finns ett behov av en närmare översyn av hur kommunernas samlade uttag av avgifter påverkar enskilda personers ekonomi och möjligheter att klara andra normala levnadskostnader. Detta inte minst i fråga om de avgifter som tas ut enligt andra grunder än SoL, t.ex. matavgifter. Utskottet kan konstatera att det i regleringsbrevet anges att ska kartlägga hur kommunernas avgiftssystem inom vård och omsorg om äldre är utformade. Uppdraget omfattar dels de avgifter som tas ut enligt bestämmelser i 8 kap. SoL, dels sådana avgifter som tas ut enligt andra grunder, t.ex. hyreslagen eller självkostnadsprincipen. ska beskriva vilka effekter det samlade uttaget av avgifter får för både den enskilde brukaren och för finansieringen av kommunernas vård och omsorg av äldre. Utskottet utgår därmed från att de s.k. matavgifterna kommer att belysas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har fått veta att kan återkomma till med en lägesrapport . Utskottet anser att motion 2012/13:So347 (S) är tillgodosedd och att motion 2012/13:So510 (S) delvis är tillgodosedd. Äldre personer är en av de särskilt utsatta grupper som regeringen lyfter fram i arbetet mot våld i nära relationer. Utskottet välkomnar detta. beslutade regeringen om en nationell samordnare mot våld i nära relationer, . Hennes uppdrag omfattar även våld mot äldre kvinnor och män i nära relationer. I direktiven (dir. 2012:38) anförs att våld i nära relationer behöver bättre uppmärksammas inom t.ex. omsorgen om äldre. Kunskap om utsatthet för våld bland personer som är särskilt sårbara och de speciella behov dessa personer kan ha är viktig för att de ska kunna ges det stöd och den hjälp de är i behov av, heter det i direktiven (s. 13). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet konstaterar att även gruppen äldre kvinnor lyfts fram i arbetet med att kvalitetsutveckla arbete med stöd och skydd till våldsutsatta kvinnor. har utfärdat allmänna råd för socialnämndens arbete med våldsutsatta kvinnor samt barn som har bevittnat våld (SOSFS 2009:22), vilket även omfattar äldre kvinnor. startade ett arbete med att ta fram nya föreskrifter och allmänna råd om ansvar för våld i nära relationer. kommer vidare att presentera ett utbildningsmaterial som särskilt ska belysa den specifika problematik som våld kan innebära för kvinnor som är . Materialet ska tillsammans med annat kunskapsstöd spridas via länsstyrelsernas utvecklingsledare. Utskottet ser det som angeläget att frågan om våldsutsatthet och stöd till dem som har utsatts även lyfts i utvecklingen av äldreomsorgen. har utrett frågan inom ramen för det förslag till nationell handlingsplan för säkerhetsfrämjande arbete för äldre personer som styrelsen utarbetat på uppdrag av regeringen och som överlämnades . Dessa förslag till åtgärder bereds inom . Utskottet delar bedömningen i motionerna 2012/13:So247 (FP) och 2012/13:So487 (V) yrkande 22 att äldre kvinnor och män som utsätts för våld och övergrepp är en mycket utsatt grupp. Det är viktigt att öka kunskapen på området och systematiskt motverka våld mot äldre. Utskottet anser att regeringen ska återkomma med en samlad redovisning till om vilken strategi man har valt för att motverka våld mot äldre. Vad utskottet nu anfört bör med delvis bifall till motionerna som sin mening ge regeringen till känna. Motionsyrkanden för förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, FP, KD, V) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). De 27 motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i 2011/12:SoU1 utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 2011/12:SoU10 Äldrefrågor. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Äldrepolitikens inriktning, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So216 av (FP) yrkande 1, 2012/13:So371 av (S), 2012/13:So506 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 7, 2012/13:So536 av m.fl. (S) och 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 46 och 2012/13:So263 av (KD), 2012/13:So294 av (M), 2012/13:So389 av (SD), 2012/13:So394 av (SD), 2012/13:So419 av (M), 2012/13:So443 av (FP), 2012/13:So487 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2012/13:So501 av (M) och 2012/13:So596 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 1013 och 15. kan allt fler se fram emot många friska år efter det att de gått i pension. Att vi får leva längre och att vi får behålla våra nära och kära längre i livet är en enorm tillgång och en stor framgång för vårt välfärdssamhälle. Utmaningen är att garantera och klara en vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre på lika villkor oavsett bakgrund. Frågan om hur vi ska finansiera framtidens välfärd är politisk. Det går att utveckla en gemensamt finansierad vård och omsorg med hög kvalitet för alla äldre; det handlar om prioriteringar och politisk vilja. Vi anser att alla äldre ska kunna känna trygghet i att vården och omsorgen fungerar och håller god kvalitet. En väl fungerande äldreomsorg är även en förutsättning för att anhöriga ska kunna arbeta. Vår politik tar sin utgångspunkt i att äldre inte är en enhetlig grupp med enhetliga vårdbehov, utan äldre som behöver vård och omsorg måste själva få bestämma över sitt liv och sin vardag. Att reducera valfrihet och inflytande till en fråga om att välja hemtjänst från en eller privat utförare är fel. Diskussionen borde i stället handla om innehållet i den vård och omsorg som ska ges. Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad än kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. Flera studier visar att en hög aktivitetsnivå bland äldre minskar sjukdomar och ökar livslängden. Forskning visar även att ensamhet och social understimulering är en kraftig riskfaktor för äldre medan kulturell stimulans främjar både den psykiska och fysiska hälsan. Vi anser att det lokala arbetet med att främja äldre människors delaktighet i samhällslivet bör stimuleras och att det är viktigt att kulturpolitiken även riktar sig till äldre. Att ha gravt nedsatt syn eller hörsel eller till och med vara helt döv och blind innebär stora krav på den enskilde och omvärlden. Målet måste vara att personer med dövblindhet ska få ett så bra liv som möjligt. bör få i uppdrag att besvara frågor om vad dövblindhet är utifrån den dövblindes perspektiv, om hur personer med dövblindhet kan uppnå full delaktighet, jämlikhet, självständighet och självbestämmande i samhället samt om myndigheternas prioritering av vilka aktiviteter personer med dövblindhet får möjlighet att delta i. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Äldrepolitikens inriktning, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So216 av (FP) yrkande 1, 2012/13:So506 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 7, 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 46 och 2012/13:So596 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 1013 och 15 samt 2012/13:So263 av (KD), 2012/13:So294 av (M), 2012/13:So371 av (S), 2012/13:So389 av (SD), 2012/13:So394 av (SD), 2012/13:So419 av (M), 2012/13:So443 av (FP), 2012/13:So487 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2012/13:So501 av (M) och 2012/13:So536 av m.fl. (S). kan allt fler se fram emot många friska år efter det att de gått i pension. Att vi får leva längre och att vi får behålla våra nära och kära längre i livet är en enorm tillgång och en står framgång för vårt välfärdssamhälle. Utmaningen är att garantera och klara en vård och omsorg av hög kvalitet för alla äldre på lika villkor oavsett bakgrund. Frågan om hur vi ska finansiera framtidens välfärd är politisk. Det går att utveckla en gemensamt finansierad vård och omsorg med hög kvalitet för alla äldre; det handlar om prioriteringar och politisk vilja. Jag anser att alla äldre ska kunna känna trygghet i att vården och omsorgen fungerar och håller god kvalitet. Utgångspunkten bör vara att äldre inte är en enhetlig grupp med enhetliga vårdbehov, utan äldre som behöver vård och omsorg måste själva få bestämma över sitt liv och sin vardag. Att reducera valfrihet och inflytande till en fråga om att välja hemtjänst från en eller privat utförare är fel. Diskussionen borde i stället handla om innehållet i den vård och omsorg som ska ges. Äldre ska ha verklig valfrihet och i högre grad än kunna bestämma vad de vill ha utfört under sina hemtjänsttimmar. Kommunen bör kunna göra förfrågningar hos de olika omsorgsföretagen, utifrån ett antal kriterier som den äldre efterfrågar, och presentera de företag som erbjuder detta. Att enbart lämna den enskilde till en uppsjö av utförare är ett orimligt sätt att erbjuda valfrihet på. Jag anser vidare att alla kommuner ska ha tillgång till äldreomsorgsinspektörer eller motsvarande som kan följa upp såväl den egna som den upphandlade verksamheten. Inspektörerna ska sedan informera Vårdinspektionen om väsentliga brister i äldreomsorgen. Kommuner ska inte få ingå avtal med privata företag om äldreomsorg utan att vitesklausuler finns för bristande uppfyllelse av avtalet. Närståendes kännedom om den äldres behov bör tas till vara. Vårdgivaren ska därför vara skyldig att informera om och säkerställa att närstående får ta del av upplägget och innehållet i den äldres vård och omsorg, under förutsättning att den äldre själv godkänt detta. Slutligen bör hälsoekonomiska analyser användas som underlag vid prioriteringar och beslutsfattande. Med dessa kan vinsterna beräknas av åtgärder som görs i förebyggande syfte.