bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — I utredningens uppdrag ligger att föreslå de ändringar i reglerna som behövs för att miljörättens grundläggande principer t.ex. principen om att förorenaren betalar och principen om att bästa möjliga teknik ska användas, får genomslag även i den vattenrättsliga regleringen. De ändringar som föreslås ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i och EU-rättslig reglering, som en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen eftersträvas. Utredningens resultat blir en viktig del i arbetet med att förbättra havs- och vattenmiljön. (Se även ovan under avsnittet Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, Biologisk mångfald i rinnande vatten.) Arbetet för en ny svensk havsplanering fortsätter. betänkande Planering på djupet (SOU 2010:91) har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Havs- och vattenmyndigheten ska arbeta med en kommande statlig havsplanering i samarbete med kustlänsstyrelserna. Myndigheten deltar tillsammans med regeringen i det internationella samarbetet om havsplanering. lade fram ett förslag till direktiv om upprättande av en ram för havsplanering och integrerad kustförvaltning (KOM(2013) 133). Förhandlingar har inletts i rådet om detta direktivförslag. Utformningen av det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020 kommer att vara av stor betydelse för möjligheterna att uppnå vad som uttrycks i preciseringarna av flera miljökvalitetsmål, bl.a. för målet Ingen övergödning. Arbetet med att stärka odlingslandskapets natur- och kulturvärden förutsätter miljöeffektiva åtgärder, och i dessa delar har landsbygdsprogrammets stöd gett goda resultat. Regeringen avser därför att för kommande period ge hög prioritet åt miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet. Inom ramen för åtgärden kompetensutveckling, information och kunskapsspridning i landsbygdsprogrammets axel 1 genomförs kurser och rådgivningsinsatser inom jordbrukets miljöfrågor. Rådgivningsverksamheten Greppa Näringen utgörs av ett samarbete mellan , (), länsstyrelserna och rådgivningsföretag och startade i de tre sydligaste länen. omfattar verksamheten alla län upp t.o.m. , och där brukare kan ta del av kostnadsfri miljörådgivning. Några viktiga framgångsfaktorer för Greppa Näringen är det systematiska tillvägagångssätt som präglar rådgivningen samt det helhetsgrepp som rådgivningen tar då både gårdens djurhållning och växtodling omfattas, vilket är betydelsefullt bl.a. för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Arbetssättet har förmedlats till övriga för att stärka åtgärdsarbetet mot växtnäringsförluster till genom projektet . När det gäller musselodlingar har utskottet tidigare uppmärksammat den frågan (bet. 2012/13:MJU1). Utskottet vill återigen uppmärksamma att miljöminister gav följande svar på den skriftliga frågan 2012/13:36 om vilka initiativ som planeras för att säkerställa att musselodling inomskärs kan drivas vidare i syfte att hejda övergödningen: Det är viktigt att hitta arbetssätt för att hantera övergödningen av havet och [] att musselodling kan vara ett alternativ för att motverka övergödningen. Alternativet är emellertid inte oproblematiskt och dess miljöeffekter behöver utvärderas ytterligare. Projekt för att utvärdera effekterna av musselodling pågår bland annat med stöd från anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön. Utskottet har fått uppgifter från om att ett antal pilotanläggningar med musselodling har etablerats i med varierande resultat. Även på finns pilotanläggningar. Regeringen anser att det är viktigt att stimulera nya alternativ för att binda näringsämnena i havet. Europeiska havs- och fiskerifonden kommer enligt departementet sannolikt att kunna användas för sådana ändamål. har kalkat sjöar och vattendrag för att motverka försurningsskador på djur och växter. Enligt Havs- och vattenmyndigheten har staten totalt satsat , vilket gör kalkningen till en av de största miljövårdsåtgärder som har genomförts i . Kalkningen har upprätthållit förutsättningarna för liv i tusentals försurade sjöar och vattendrag. Det försurande nedfallet över har minskat, vilket har medfört en återhämtning i många försurade vatten. Därför har det varit möjligt att trappa ned eller avsluta kalkningen i flera sjöar och vattendrag. Tillsammans med metodförbättringar och kvalitetshöjande åtgärder har detta inneburit att kalkförbrukningen har minskat med jämfört med toppnoteringarna . För att följa upp de långsiktiga effekterna av kalkningen startades IKEU-programmet (Integrerad kalkningseffektuppföljning). Huvudsyftet med denna nationella uppföljning är att bedöma om naturliga ekosystem återskapas, om kalkningen leder till oönskade effekter samt hur biologin påverkas vid avslutad kalkning. I propositionen anförs att försurningen har minskat och att den mängd kalk som spridits successivt har reducerats. Trots detta kommer många sjöar och vattendrag att behöva kalkas för för att upprätthålla ekosystemen, eftersom både vatten och mark är starkt påverkade av försurning. En viktig del av arbetet för havs- och vattenmiljön är som nämnts ovan det pågående genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten. Sölvbacka strömmar och Övre vattensystem ligger i vattendistrikt. Utskottet har fått uppgifter om att beslutade om en förvaltningsplan och ett åtgärdsprogram 2009–2015 för vattendistrikt . Förvaltningsplanen redovisar bl.a. en översikt över de viktigare insatserna för vattenförvaltningen 2009–2015. har sammanställt delområdesrapporter för varje delområde i vattendistriktet. Dessa rapporter innehåller mer detaljerade beskrivningar av det underlag som har utgått från vid sin samlade bedömning av de konkreta åtgärdsbehov och åtgärdskostnader som beskrivs i åtgärdsprogrammet (se vattendistrikt 2009–2015 . i arbetar nu med att ta fram prioriterade insatser för Övre vattensystem. 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppnå det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt internationella klimatåtaganden, genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för s.k. gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för ren utveckling (CDM) under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt utveckla liknande mekanismer inom ramen för samma konvention. I samma syfte får anslaget användas för utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för bördefördelningsbeslutet samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget får användas för att bidra till finansiering av utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering för flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering bör annulleras. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att kunna teckna avtal om fleråriga projekt i samband med internationella klimatinvesteringar bör regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2022. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 6 och kommittémotion 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 10 bör de medel som inom anslaget 1:13 är avsedda för köp av utsläppsenheter från CDM- och JI-projekt i stället användas för stöd till FN:s gröna klimatfond. En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av den gröna fonden vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Fonden är enligt motionerna en bättre metod för att stödja klimatinsatser i utvecklingsländer. I propositionen anförs att klimatförändringarna har en direkt koppling till utvecklingen i fattiga länderna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna där de försvårar fattigdomsbekämpning (se vidare under avsnittet Förslag till nya anslag m.m. Klimatsatsning utvecklingsländer). Av propositionen framgår även att internationella klimatinsatser i form av förvärv av utsläppsminskningsenheter är ett viktigt inslag i den svenska klimatpolitiken och för att uppfylla etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020. Enligt regeringens redovisning i budgetpropositionen (prop. 2012/13:01) ska insatserna motsvara utsläppsminskningsenheter inklusive redan förvärvade och kontrakterade enheter. Av propositionen framgår vidare att tecknade 21 nya förvärvsavtal avseende enskilda projekt, vilket innebär att totalt kontrakterat utsläppsminskningsenheter från 68 enskilda projekt inom Kyotoprotokollets mekanismer för ren utveckling (CDM) och s.k. gemensamt genomförande (JI) samt deltar i sju multilaterala fonder. Portföljen med enskilda projekt omfattar en kontraktsvolym på ca tio miljoner utsläppsminskningsenheter och genom deltagandet i de sju multilaterala fonderna förväntas ca nio miljoner utsläppsminskningsenheter erhållas. Sammanlagt ger det en total kontraktsvolym om ca 19 miljoner utsläppsminskningsenheter vid utgången av 2012. Den genomsnittliga kostnaden för utsläppsminskningsenheterna i portföljen har beräknats till omkring 70 till per ton. Som jämförelse kan nämnas att den svenska generella koldioxidskatten är per ton. Leveranserna av utsläppsminskningsenheter har ökat. levererades ca 1,7 miljoner enheter till , vilket innebär att totalt ca 3,3 miljoner enheter har levererats sedan programmet inleddes. En verkningsfull global klimatpolitik förutsätter enligt propositionen att arbetet inte begränsas till det nationella territoriet. ska fortsätta att samarbeta särskilt med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Med åtgärder såväl nationellt som internationellt kan visa vägen för den omställning som är nödvändig runt om i världen. Endast om vi vidtar åtgärder såväl på hemmaplan som internationellt blir vi trovärdiga som en engagerad aktör i internationella förhandlingar. Vi ska befästa vårt strategiska samarbete med fattiga utvecklingsländer i förhandlingarna genom lämpliga åtgärder såsom samarbete i CDM, bilaterala samarbeten och ett fördjupat samarbete med strategiska länder i det internationella klimatarbetet. I betänkande 2012/13:MJU11 noterade utskottet att framgångsrikt drev på för att få fram ett ökat stöd till utvecklingsländerna under det svenska ordförandeskapet i EU. Vidare anförde utskottet följande. Enligt beslut på FN:s klimatmöten har höginkomstländerna ett åtagande om en målsättning att via olika finansieringskällor, privata, offentliga och innovativa, mobilisera till åtgärder för begränsning av klimatutsläpp och anpassning till klimatförändringar i utvecklingsländer. För detta skapades den s.k. Gröna fonden. Så som framhålls i budgetpropositionen finns det förväntningar på industriländerna att de ska bidra substantiellt till fonden när den blir operativ. Utskottet anser i likhet med regeringen att ska vara pådrivande i ansträngningarna för att utveckla trovärdiga nya former och källor för finansiering utöver offentliga medel, som ett led i en internationell process. Utskottet välkomnar att utformningen av fonden börjar ta form. Värdlandet för fonden är . ingår som ordinarie medlem i styrelsen och representeras av . Utskottet anser att det är viktigt att säkerställa att fonden får en effektiv och ändamålsenlig struktur och funktion eftersom en fond måste styras på ett bra sätt för att kunna attrahera finansiering. Det gäller såväl för fondens styrelse och sekretariat som för dess institutioner samt vid förvaltning, kanalisering och uppföljning av medel. Det är viktigt att fonden får ett tydligt mervärde i förhållande till redan existerande fonder. Enligt uppgifter från arbetar styrelsen nu med att göra fonden operationell, d.v.s. att spelregler fastställs för fonden. Därefter kommer finansiella resurser gradvis att byggas upp. Några länder, bl.a. och , har utlovat stöd till fonden när den blir operativ och under förutsättning att den fungerar effektivt. Enligt departementet har bidragit med 2012 till fondens sekretariat för startkostnader (möten, u-landsdeltagande osv. aviserade biståndsminister att regeringen har beredskap att bidra med ca till Gröna klimatfonden , under förutsättning att fonden blir operativ. Stödet till den gröna klimatfonden kan bidra till att förbättra levnadsvillkoren för människor som lever i fattigdom. befäster sin ställning som en pådrivande kraft i det internationella klimatarbetet. 1:14 Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Anslaget får användas för utgifter för samarbete med inom miljö- klimat- och kärnsäkerhetsområdet. Anslaget får även användas för utgifter för samarbete med inom miljö-, havs- och kemikalieområdet med särskilt fokus på , och . Anslaget får användas för utgifter för projekt som stödjer Arktiska rådets verksamhet. Anslaget får användas för utgifter för projekt som stödjer verksamhet inom Barents euroarktiska råd. Anslaget får också användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (Nefco) vad avser samarbetet med . Anslaget får därutöver användas för administration och samordning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas inom det område som anslaget omfattar bemyndigas regeringen enligt förslaget att för anslaget 1:14 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. Anslaget får används för utgifter för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser sådana ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel eller ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för hållbar stadsutveckling. Anslaget får även användas för utgifter för administration och utvärdering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion 2013/14:C467 av m.fl. (S) yrkande 4 anförs att den hållbara staden bör prioriteras. Man bör undersöka möjligheterna för ett statligt stöd till städer som vill satsa på pilotprojekt i hållbar stadsutveckling samt ett stöd som specifikt riktar sig till kommuner som satsar på hållbara kollektivtrafiklösningar. Vidare bör man enligt motionen överväga att inrätta ett nationellt kunskapscenter för hållbar stadsutveckling som kan stödja kommuners och regioners arbete och lyfta goda exempel och lyckade pilotprojekt. Av propositionen framgår att Delegationen för hållbara städer avslutade sitt arbete i och med utgången av 2012 och lämnade tre rapporter till regeringen. lämnades rapporterna Förslag till fortsatt arbete för hållbar stadsutveckling och Femton hinder för hållbar stadsutveckling. lämnades rapporten av Delegationen för hållbara städers verksamhet. Slutrapporten överfördes från till . I framtagandet av EU:s sjunde miljöhandlingsprogram ingår ett mål om hållbar stadsutveckling. Hållbar stadsutveckling kommer även att vara ett utpekat område –2020. Enligt ett förslag från kommissionen ska av den regionala fondens insatser öronmärkas för hållbar stadsutveckling. och ska bistå med att utarbeta och lämna förslag på hur det nationella regionalfondsprogrammet kan stödja de regionala strukturfondsprogrammen i detta arbete genom att erbjuda kunskapsutveckling och främja lärande och erfarenhetsutbyte om hållbar stadsutveckling som beaktar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. och samarrangerade en konferens i den 23–kallad Cities and – . bidrog i arbetet med planering och genomförande av konferensen. Vid konferensen presenterade dels rapporten in Cities – , en fallstudie om grön tillväxt i de fyra städerna , , och Kitakyushu, dels rapporten tillväxt i , – OECD-rapporter om grön tillväxt. Vid FN:s internationella konferens om hållbar utveckling i enades länderna om vikten av hållbara städer och fortsatta insatser på detta område. Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som rör ett helhetsperspektiv på den byggda miljön. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. ansvarar för att samordna uppföljningen och utvärderingen av miljökvalitetsmålet. I samhällsplaneringen behövs enligt propositionen en ur miljösynpunkt bättre tillämpning av de befintliga regelverken. För att åstadkomma förbättringar behövs bl.a. bättre kunskapsunderlag och förstärkt kompetens. Om t.ex. den kommunala översiktsplaneringen utvecklas skulle den kunna bli ett viktigt verktyg i arbetet för att styra utvecklingen mot en god bebyggd miljö. har i samarbete med länsstyrelserna sjösatt projektet , som syftar till metodutveckling både på regional och lokal nivå för att bättre få in miljömålen i den fysiska planeringen (ÖP = översiktsplan). Det behövs också fler och utvecklade nationella och internationella styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, t.ex. för att minska buller från vägtrafiken och att göra regelverket kring hantering av buller i planeringen tydligare och mer förutsägbart. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innehåller många dimensioner och kopplingar till andra miljökvalitetsmål. En majoritet av och övriga världens befolkning bor i städer och tätorter och det är där den största resurs- och energianvändningen sker. har städerna förutsättningar för att använda resurser mer effektivt. Utvecklingen av den bebyggda miljön kommer därför att vara betydelsefull för flera olika hållbarhetsutmaningar, inte minst för möjligheten att nå regeringens vision om inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Utskottet vill även hänvisa till vad som anförts om hållbara städer ovan under avsnittet Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 1:16 Skydd av värdefull natur Anslaget får användas till utgifter för att skydda och bevara värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas för – ersättningar enligt 31 kap. inom ansvarsområde – utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden – utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden – statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget 1:16 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2063. Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas som avser skydd som exempelvis naturvårdsavtal, av värdefulla områden, förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd och samverkansavtal med statliga myndigheter. vill enligt partimotion 2013/14:MJ421 av m.fl. (V) i denna del höja anslaget med . Utarmningen av den biologiska mångfalden fortsätter och anslaget måste höjas kraftigt för att uppnå ett flertal av miljökvalitetsmålen samt överenskommelsen i om skyddad areal. Huvuddelen av det ökade anslaget bör gå till ökat skydd av skog men även till reservat och övriga naturmiljöer. I anslaget bör även ingå medel för landskapsplanering i samverkan med skogsägare för att uppnå ett starkare skogsskydd. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ484 av m.fl. (S) yrkande 1 i denna del bör anslaget förstärkas med . Ekosystemen kan inte fungera utan en sammansättning av arter och en mångfald av arter. FN:s överenskommelse inom ramen för konventionen för biologisk mångfald i kräver att av varje naturtyp på land ska bevaras. För att klara detta måste vi enligt motionen arbeta med nya metoder och former av skydd parallellt med bevarande på det klassiska sättet med naturreservat och nationalparker. Enligt yrkande 2 i samma motion bör bemyndiga regeringen att för ramanslaget 1:16 Skydd för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2063. I kommittémotion 2013/14:MJ517 av m.fl. (MP) i denna del anförs att anslaget bör höjas med . Den biologiska mångfalden i våra skogar utarmas. Områden som borde skyddas avverkas i stället i brist på pengar. Arbetet med skyddet av områden med höga naturvärden måste därför enligt motionen intensifieras. Det blir en stor utmaning för att klara det mål som antogs vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i om att länderna ska säkra ett långsiktigt skydd för av landytan. Enligt propositionen bedömer regeringen det som centralt att effektivisera arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster i . Våra ekosystem måste vara så pass resilienta, vid t.ex. förändringar i klimatet, att de kan vidmakthålla ekosystemtjänsterna. Regeringen avser att intensifiera arbetet för att stoppa förlusten av biologisk mångfald och av ekosystemtjänster senast till 2020 samt i möjligaste mån återställa dem. Regeringen har för avsikt att lägga fast den politiska inriktningen för detta arbete i en särskild proposition. Regeringen satsar 2014, 2015 och för detta ändamål. Arbetet ska ske i linje med den strategiska plan som antogs vid partsmötet i konventionen om biologisk mångfald i , med för biologisk mångfald som antogs 2011 samt med generationsmålet och berörda nationella miljökvalitetsmål och etappmål. Regeringen planerar att i propositionen beskriva den nödvändiga balansen mellan konkreta åtgärder för bevarande, t.ex. skydd, förvaltning och restaurering av värdefulla naturområden, utvecklad miljöhänsyn i samt utveckling av grön infrastruktur. Aspekter som artskydd och bekämpning av invasiva främmande arter bör också integreras. Miljömålsberedningen lämnade delbetänkandet Långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2013:43), vilket kommer att utgöra ett underlag till propositionen. För att den biologiska mångfalden ska kunna säkras för framtiden behövs enligt propositionen insatser på rätt ställen och med rätt metoder både på land och i havs- och vattenmiljön. Det krävs planering, effektivisering och optimering av naturvårdsinsatserna för att skapa en grön infrastruktur. Brukarnas intresse för ekosystemen och de frivilliga naturvårdsåtgärder som vidtas är mycket viktigt och bör lyftas fram och integreras i detta arbete. Väl fungerande nationalparker, Natura 2000-områden och naturreservat utgör tillsammans med biotopskyddsområden och naturvårdsavtal basen för skyddet av värdefulla naturområden och kommer att vara en fortsatt viktig del av svensk naturvård. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen med formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. Regeringen avser att arbeta vidare med att utveckla tillämpningen av olika typer av bevarandeinstrument för biologisk mångfald. Det är inte möjligt att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2020 utan att också begränsa klimatförändringarna. För att nå de långsiktiga klimatmålen behöver man arbeta integrerat med biologisk mångfald och eko-systemtjänster. Därför är det viktigt att anpassa åtgärder så att de ger synergier och så att insatser för förstärkt koldioxidinlagring inte skadar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen avser att i det fortsatta arbetet med miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan även ta hänsyn till övriga miljökvalitetsmål och att söka synergier med dessa i förslag till åtgärder för att minska klimatpåverkan. Detta kan ske bl.a. genom att ta fram kriterier för hur biologisk mångfald och ekosystemtjänster ska adresseras när klimatåtgärder genomförs. Även arbetet med grön infrastruktur är ett sätt att utveckla synergier.