bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — beslutade att ge bl.a. näringsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2012/13:30 Forskning och innovation och de motionsyrkanden som rör utskottets beredningsområde. begränsar yttrandet till motionerna 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 46, 10, 23 och 2834, 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 1418, 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 och 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkandena samt propositionen i motsvarande delar. Sammanfattningsvis föreslår näringsutskottet att utbildningsutskottet avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns sju avvikande meningar (S, MP, SD och V). I propositionen lämnas ett förslag till riksdagsbeslut, nämligen förslag till ändringar i högskolelagen (1992:1434). Förslaget berör inte näringsutskottets beredningsområde. Enligt riksdagsordningen bereder näringsutskottet bl.a. ärenden om allmänna riktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor. I propositionen redovisas på övriga områden regeringens bedömningar, som inte förutsätter formella riksdagsbeslut. berörs huvudsakligen av propositionens avsnitt om resursfördelning efter bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället (avsnitt 6.3), strategiska innovationsområden (avsnitt 7), strategisk forskning för näringsliv och samhälle (avsnitt 8.1 och 8.2.1), processutveckling och katalys (avsnitt 9.5), nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap (avsnitt 11), Verket för innovationssystem (avsnitt 13.2), (avsnitt 13.3) och svenskt deltagande i partnerskapsprogram och inrättandet av en nationell samordningsfunktion (avsnitt 15.1.1) samt motsvarande delar i motionerna. Samverkan med det omgivande samhället Det ingår i universitetens och högskolornas uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt att verka för att forskningsresultat som nåtts vid lärosätena kommer till nytta. Regeringen anser att anslaget för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem () bör öka med totalt under 20132016 för finansiering av universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället i termer av relevans och nyttiggörande (avsnitt 6.3). bör ges i uppdrag att, i samråd med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för arbetsliv och socialvetenskap, utforma metoder och kriterier för bedömning av prestationen och kvaliteten i lärosätenas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och utifrån dessa genomföra en utlysning och fördela medel. Medlen bör fördelas till de lärosäten som efter ett ansökningsförfarande bedöms visa bäst kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. För att poängtera vikten av att universitet och högskolor arbetar med strategier för samverkan avser regeringen att även ge i uppdrag att i samråd med stödja lärosätenas strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och deras arbete med att verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta (avsnitt 11.3.1). I den senaste forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2008/09:50) presenterades en satsning på strategiska forskningsområden. Regeringen gör nu bedömningen att förutsättningarna för att kunna bidra till att möta de globala samhällsutmaningarna behöver förbättras genom utvecklad samverkan. Regeringen bedömer att ett nytt instrument, strategiska innovationsområden, bör användas för att möta globala samhällsutmaningar och för att förbättra förutsättningarna för ökad samverkan med näringslivet och det omgivande samhället (avsnitt 7.1). Regeringen vill på detta sätt lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer ska utvecklas. Dessa aktörer bör gemensamt utveckla långsiktiga strategier med syfte att bidra till att möta samhällsutmaningar. Det är inte regeringen som avgör vilka områden som kan bli aktuella, utan detta bör avgöras utifrån gemensamma processer för problemformulering omfattande bl.a. företag, universitet, högskolor och forskningsinstitut. Av anslaget för forskning och utveckling till bör ökade medel med totalt under 20132016 användas för dessa satsningar. Som ytterligare insatser för att möta samhällsutmaningar nämns satsningar inom ytterligare några prioriterade forskningsområden (avsnitt 8): gruv-, mineral- och stålforskning, skogsråvaror och biomassa, hållbart företagande och livsvetenskap. Syftet är att möta långsiktiga kunskapsbehov inom viktiga samhälls- och näringslivssektorer. Forskning inom de utvalda områdena bör ske i samverkan med näringsliv och offentlig sektor, där lärosäten, myndigheter, företag och institut kan medverka i gemensamma satsningar. Det övergripande målet för industriforskningsinstituten under (RISE-instituten) är att de ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. Uppgiften för () är att företräda staten som ägare i RISE-instituten och skapa förutsättningar för att utveckla dessa i linje med det övergripande målet. Regeringen bedömer att anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till bör öka med totalt under 20132016 (avsnitt 11.2.1). bör fortsatt verka för en sammanhållen svensk institutssektor som även inkluderar institut som står utanför , och det bör verka för ett ökat branschövergripande samarbete mellan instituten under . Vidare bör verka för att effektivisera RISE-institutens legala och organisatoriska struktur för att på bästa sätt stärka kunderbjudandet, och fortsatt verka för att stärka som varumärke så att det blir tydligare för kunden och samhället i övrigt att de ingående instituten är en del av . Regeringen anför vidare att bör verka för att RISE-instituten fördjupar samverkan med universitet och högskolor samt näringsliv och offentlig sektor på nationell och regional nivå i syfte att underlätta näringslivets och lärosätenas tillgång till kompetens och kunskap tillsammans med näringsliv, universitet och högskolor, och andra aktörer samverkar inom strategiska innovationsområden för att möta de globala samhällsutmaningarna och stärka näringslivets konkurrenskraft ger ökat stöd till små och medelstora företag i innovations- och internationaliseringsprocesser stärker sin kompetens inom immaterialrätt och hantering av immateriella tillgångar för att erbjuda ett professionellt stöd till företag och därmed öka deras förmåga att använda immateriella tillgångar som en del av sina affärsstrategier stöder nyttiggörandet av tjänsteforskning ökar såväl de egna institutens som företagens, särskilt små och medelstora företags, förmåga att medverka i, och dra nytta av, internationella forskningssamarbeten och EU:s kommande forskningsprogram samt aktivt deltar i samverkansplattformar inom för innovation och teknik vidareutvecklar kriterierna för fördelning av strategiska kompetensmedel. Utöver anslagsökningen bör anslaget för institutens strategiska kompetensmedel m.m. till tillfälligt öka med totalt under 20132015 för att SP ska kunna etablera ett nytt processutveckling och katalys (avsnitt 9.5). Huvudsyftet med verksamheten vid det nya institutet ska vara att ge forskare vid universitet och högskolor eller små och medelstora forskningsbolag tillgång till verktyg, teknik, utrustning och kunskap som krävs för att vidareutveckla forskningsresultat för kommersiell användning. Vidare gör regeringen bedömningen att anslaget för forskning och utveckling till bör öka med totalt under 20132016 för att dels användas för att öka tillgängligheten till test- och demonstrationsanläggningar inom RISE-instituten, dels för andra investeringar och nyetableringar av test- och demonstrationsanläggningar (avsnitt 11.4.1). Syftet med test- och demonstrationsanläggningar är att testa forskningsresultat och nya lösningar tidigt i utvecklingskedjan av en idé, under verkliga förhållanden, ofta i samverkan med potentiella användare och kunder. Vidare avser regeringen att ge och i uppdrag att gemensamt ta fram en strategi för att tillgängliggöra test- och demonstrationsanläggningar inom och gemensamt bedöma behovet av investeringar och nyetableringar. Satsningen innebär att forskare inom universitet och högskolor och små och medelstora företag kan utnyttja test- och demonstrationsmiljöer hos industriforskningsinstituten i större utsträckning och att därmed fler forskningsresultat ges förutsättningar att nyttiggöras och kommersialiseras. Kommersialisering genom företagsfinansiering och rådgivning I arbetet med att öka värdeskapandet med bas i forskningsbaserad kunskap och andra kunskapsintensiva affärsidéer är tillgång till såddkapital och annat riskvilligt kapital i tidig fas en viktig del. Sammanslagningen av och bör genom att realisera potentialen för synergier och effektivisering öka fokus på insatser i de allra tidigaste investeringsskedena, inte minst när det gäller kunskapsintensiva affärsidéer, och därmed förbättra förutsättningarna för tillväxt i hela landet. Bolagets insatser bör bl.a. inkludera marknadskompletterande medel och rådgivning inom affärsutveckling. Ett nära samarbete med universitet och högskolor samt deras innovationsstödjande funktioner är en förutsättning för att länka samman alla delar i ett sammanhållet, effektivt och tydligt system för kapitalförsörjning, rådgivning och affärsutveckling av företag. Vidare är bolagets samverkan med , , (), institut och regionala aktörer centralt (avsnitt 11.4.2). I avsnittet om (avsnitt 13.2) anförs att offentlig verksamhet i stor utsträckning driver efterfrågan på innovativa lösningar, varor, tjänster, processer och organisationsförändringar. Det är därför viktigt att förbättra samspelet mellan offentlig efterfrågan och innovationsinvesteringar, vilket bidrar till näringslivets internationella konkurrenskraft. Innovativa miljöer och kluster är viktiga förutsättningar för hållbar samhällsutveckling. bör utifrån sitt verksamhetsområde stödja regionerna i deras arbete med strategiskt innovationsarbete, bl.a. genom att erbjuda regionerna kompetens och erfarenheter i form av omvärldsanalys. bör också bistå nationella och regionala aktörer i bedömningen av regionala kluster och innovationsprojekt. Verket och andra offentliga aktörer bör i högre grad anpassa sin verksamhet till s.k. öppna innovationsprocesser. Andelen små och medelstora företag som bedriver innovationsarbete i egen regi eller i samarbete med andra utvecklas svagare i än i andra länder. För att motverka detta behöver forskning och utveckling öka i sådana företag. Inom ramen för forskningsanslag bör det även genomföras en riktad satsning på tjänsteforskning i syfte att skapa en svensk tjänsteforskning med internationellt hög vetenskaplig kvalitet som kan bidra till näringslivets konkurrenskraft och till förnyelse av offentlig sektor. bör som nämnts ges ansvar att utforma satsningar på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden. bör även bidra till att sammanföra för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och satsningar inom strategiska innovationsområden när det gäller fasen där olika konstellationer eller konsortier naturligen kan sammanföras. Ytterligare satsningar inom ansvarsområde är områden av särskild betydelse för näringsliv och samhälle såsom gruv-, mineral- och stålforskning. har en unik geologisk potential och är den ledande gruvnationen i . En växande gruv- och mineralnäring skapar nationell och regional tillväxt. Stålindustrin betecknas av många som en av de stora utvecklingsbranscherna inom svensk industri. Svensk forskning inom geovetenskap och metallurgi håller hög kvalitet. medel bör därför öka så att en satsning inom området gruv-, mineral- och stålforskning kan genomföras. medel bör som nämnts även öka för tillgängliggörande av test- och demonstrationsanläggningar inom RISE-instituten och även andra investeringar i och nyetablering av test- och demonstrationsanläggningar. Som nämnts bör även ges i uppdrag att utforma metoder och kriterier för bedömning av kvalitet och prestation i universitetens och högskolornas samverkan och nyttiggörande samt utifrån dessa genomföra en utlysning och i konkurrens mellan lärosäten fördela medel. Vidare bör anslaget för forskning och utveckling till öka med totalt under 20142016 för finansiering av strategiskt svenskt deltagande i s.k. partnerskapsprogram inom ramen för det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet (avsnitt 15.1.1). En nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat bör finnas vid för att i samverkan med övriga forskningsfinansiärer underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. Vidare bör den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete ses över. Regeringen anser att anslaget för energiforskning till bör öka med totalt under 20132016 (avsnitt 13.3). Regeringens satsningar på forskning och innovation, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb och goda exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Denna förstärkning möjliggör att ambitionerna höjs när det gäller teknikverifiering och demonstration på energiområdet, samfinansiering inom EU:s strategiska energiteknikplan och andra energiaktiviteter inom det europeiska samarbetet samt inom ingångna bilaterala avtal om forskningssamarbeten. Insatserna för forskning och utveckling av hög kvalitet för långsiktig kompetensuppbyggnad ökas och insatser kring strategiska innovationsområden med energirelevans kan skapa starka tvärvetenskapliga och tvärsektoriella samverkansstrukturer. I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om samverkan för ett konkurrenskraftigt . Genom en nära samverkan mellan staten, näringslivet och forskningen kan den kunskapsbaserade delen av ekonomin där har konkurrensfördelar utvecklas. Motionärerna vill även se en bred samverkan mellan akademi och hela det omgivande samhället. Utan ett kraftfullt helhetsgrepp på samverkansuppgiften kommer inte fulla potential som kunskaps- och forskningsnation att utnyttjas. I motionen förespråkas vidare en modell för strategisk samverkan mellan olika samhällssektorer som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för samhället (yrkande 5). Motionärerna föreslår att det avsätts under 20132016 för strategiska samverkansprogram, utöver regeringens nivå för forskning och innovation. Som ett led i arbetet med att bygga strategisk samverkan föreslår motionärerna att det inrättas ett innovationsråd som har i uppgift att departementsövergripande samordna frågor av betydelse för forskning och innovation, däribland forskningspolitikens övergripande inriktning, strategisk kompetens- och kapitalförsörjning, immaterialrätt och offentlig upphandling av innovationer (yrkande 6). Motionärerna anför vidare att det finns behov av att ytterligare stimulera och premiera lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och föreslår därför att samverkan tillförs som en ny indikator för fördelning av anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet (yrkande 10). Forskningsråden och bör inom ramen för sitt uppdrag om resursfördelning efter bedömning av kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället ta fram en fungerande indikator för samverkan och eventuellt också andra värderingsformer. I motionen (yrkande 23) betonas bl.a. vikten av att är en aktiv part i EU:s gemensamma forsknings- och innovationssamarbete. Motionärerna ser klara fördelar med att en nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat inrättas vid men anser att industriforskningsinstituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. Ansvaret för samordning och deltagande i forskningsprogram samt ansvaret för sekretariatet bör delas mellan och forskningsinstituten. I motionen (yrkande 28) framförs vidare att de framtida utmaningarna för industriforskningsinstituten är att kunna erbjuda testmiljöer som svarar mot det omvandlingstryck som svenska företag lever under. Den växande tjänstesektorn är ett exempel på hur instituten kan svara mot företagens behov. Utvecklingen av innovativa tjänster blir allt viktigare för små och medelstora företags möjligheter att växa och internationaliseras. Behovsmotiverad samhälls- och näringslivsrelevant forskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver därför utvecklas. Med hjälp av en kraftfull institutsektor vill motionärerna ta ett brett grepp över tjänsteforskningen som kan öka förädlingsvärdet för de växande tjänstebranscherna. I motionen (yrkande 29) framförs också att regeringen inte har sett till att samverkan kommit till stånd mellan akademin och det omgivande samhället. De strategiska forskningsområdena är i grunden inga samverkansprogram mellan akademi, företag och andra aktörer, eftersom det saknas direkta incitament och uppföljningskriterier för samverkan. Satsningen har enligt motionärerna heller inte, i tillräcklig omfattning, genererat nya, utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Det kan därför inte heller förväntas att projekt inom ramen för strategiska forskningsområden kommer att bidra till innovationer i medverkande organisationer, eftersom direkta samarbetsrelationer är en nödvändig förutsättning för effektivt kunskapsutbyte. Motionärerna välkomnar att man nu inrättar strategiska innovationsprogram som syftar till att öka forskningssamverkan mellan aktörerna, men framför att kritiken mot projekten bättre behöver tas till vara. De bör tillsammans med ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. Motionärerna vill förstärka FoU-investeringar i svenska småföretag; för att driva på investeringarna och skapa en mer differentierad och därmed mindre sårbar privat forskningsbas vill de utöka avdragsrätten för FoU-utgifter så att företag under ett uppbyggnadsskede ska kunna göra avdrag för FoU-utgifter mot arbetsgivaravgiften (yrkande 30). I motionen (yrkande 31) anförs dessutom att det finns brister i kapitalförsörjningen för företag i tidiga skeden där behovet av statlig stödfinansiering är som störst. finns god tillgång till statligt riskkapital som till betydande del inte utnyttjas. Motionärerna föreslår att det inrättas en marknadskompletterade investeringsfond med inriktning mot investeringar i tidiga skeden byggd på statlig och privat samfinansiering. Små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper har i jämförelse med stora globala företag begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång, framförs det vidare i motionen (yrkande 32). Många av företagen är beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att skydda sina patent mot patentintrång. Till följd av de kostnader som detta föranleder avstår många företag från att försöka värna sina rättigheter. För att små och medelstora företag bättre ska kunna försvara sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. Motionärerna föreslår att får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång. I motionen förespråkas även att ett nationellt för offentlig innovationsupphandling bildas för att ge innovations- och jobbskapande en mer framträdande roll i den offentliga upphandlingen. De uppdrag som finns inom området bör samordnas med det nya centret. I det framtida arbetet bör man också se över om det finns möjligheter att koppla arbetet till förslaget om ett innovationsråd för att stärka utfallet av insatserna. Den offentliga upphandlingen bör enligt motionärerna i högre utsträckning användas som verktyg för att driva fram fler innovationer. Motionärerna vill att det utformas en nationell strategi för offentlig upphandling av innovationer (yrkande 33). Ett tillkännagivande om livsvetenskap begärs det vidare i motionen (yrkande 34). Enligt motionärerna saknas det i regeringens förslag på livsvetenskapernas område resonemang om klinisk forskning och innovation. Utveckling genom samarbete med näringslivet är ett område som regeringen undviker. Det saknas även resonemang om sambandet mellan sjukvård, akademi och näringsliv och en förståelse för att näringslivet, universiteten och sjukvården behöver hitta ett innovativt samarbete runt verkliga patienter. Regeringen bör inrätta ett råd som kan reformera samarbetet på ett konkret plan. Regeringen bör vidare ta initiativ till att det utvecklas nya metoder att mäta kostnader och produktivitet i sjukvård som arbetar integrerat med forskning, utveckling och utbildning. Samverkan mellan de medicintekniska företagen och klinisk expertis måste ske i den kliniska vardagen och utgöra ett naturligt led i att utveckla vården. Regeringen bör inleda samtal med företrädare för branschen och sjukvårdshuvudmännen för att utveckla strategier för kliniska prövningar av medicinsk teknik som kan bidra till att utveckla nya effektiva behandlingsmetoder. Det behövs tydligare incitament för att akademin ska stärkas i sin samverkan med omvärlden, sägs det i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) (yrkande 4). I en ny modell för fördelning av resurser för forskning bör därför samverkan med tredje part ingå som ett kriterium. I motionen (yrkande 14) framförs vidare att en innovationsfrämjande forskningspolitik måste se till hela produktionsledet. Det finns flera modeller för innovationsprocessen som bygger på interaktivitet mellan de olika aktörerna i processen. Det går därför inte att politiskt prioritera bara en del av produktionskedjan, anför motionärerna. I motionen önskas vidare ett tillkännagivande om forskningspolitikens betydelse för att främja en hållbar omställning av svensk basindustri (yrkande 15). Motionärerna framhåller vidare att forskningspolitiken tydligare behöver se till behovet av tvärvetenskaplig kunskap för ökad tjänsteinnovation. Det finns enligt motionärerna potential att skapa många nya jobb i små forskningsintensiva företag. Tjänsteinnovationer leder till utveckling, dels genom ny verksamhet eller nya företag, dels genom att förnya och vitalisera befintliga företag. Ökad samverkan och mer tjänsterelaterad forskning krävs, menar motionärerna och begär ett tillkännagivande om forskningspolitikens roll för att stimulera utveckling inom tjänstesektorn (yrkande 16). Ett tillkännagivande om att offentliga medel i innovationssystemen bör främja en öppen innovation begärs vidare i motionen (yrkande 17). Aktörer inom forskningen kan inte enbart förlita sig på egen forskning eller eget utvecklingsarbete utan måste också köpa eller licensiera processer och uppfinningar (patent) från andra aktörer. Då skapas dessutom förutsättningar för att interna idéer som inte utnyttjas i ett företags verksamhet kan användas någon annanstans, exempelvis genom licensiering eller i form av samriskföretag kring spin-off-produkter. I motionen framhålls vidare de regionala högskolornas betydelse för att erbjuda utbildning i regionen och bidra med forskning som har en särskild betydelse lokalt och regionalt. När det gäller regeringens bedömning i propositionen att , i samråd med , ska stödja lärosätena i deras samverkan med det omgivande samhället anser motionärerna att lärosätena bör stimuleras att ta en ledningsroll i de regionala innovationssystemen (yrkande 18). Ett sådant tydligare uppdrag bör dessutom åtföljas av basresurser för dess genomförande. I motion 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att en riskkapitalfond bör inrättas.