bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Svensk registerhållning och personnummersystemet ger unika förutsättningar att studera angelägna, tvärvetenskapliga frågor, t.ex. kring sambandet mellan samhällsförhållanden, ekonomi, arbetsmarknad och arbetsplatser, boende och regionala förhållanden, hälsa och sjukvård och simulering av olika förändringar. måste uppgifter i register hanteras på ett sådant sätt att integriteten för den enskilde, vars uppgifter förekommer i registren, värnas. Det är regeringens bedömning att ansvaret för att bistå forskare med information om register och om relevant lagstiftning och därmed förbättra möjligheterna till registerbaserad forskning bör hanteras av en myndighet med brett ansvar för statlig forskningsfinansiering och med en upparbetad organisation för utvärdering och bedömning av forskning inom flertalet områden som använder registeruppgifter i forskningen. En informations- och rådgivningsfunktion bör därför finnas och bör ansvara för en sådan verksamhet. Rådet har god erfarenhet och kompetens av den registerbaserade forskningens särskilda frågor. För att forskare som använder sig av registeruppgifter ska få tillräcklig information om de register som finns, hur registeruppgifterna är lagrade och vilken lagstiftning som bl.a. tillgodoser enskildas integritetsskydd bör det vid inrättas en funktion med uppgift att öka tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål, inklusive sambearbetning av uppgifter och metodutveckling för att nyttiggöra registeranvändning bl.a. i syfte att genomföra s.k. mikrosimulering. I arbetet med att inrätta en ny funktion är det viktigt att undviker eventuell överlappning med statistikansvariga myndigheters uppdrag och beaktar hur samverkan med dessa myndigheter kan öka användandet och tillgängliggörandet av register. bör därför samarbeta med de myndigheter och organisationer som ansvarar för de aktuella registren. Anslagsökningen 20132016 för att tillgängliggöra register för forskning presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 39 att partiet i stort delar regeringens syn på hur ska gå vidare med att stärka forskningens infrastruktur och tillstyrker därför regeringens förslag till insatser och medelstilldelning. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om . Motionärerna anför att kvalitetsregistren ger oss förutsättningar att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning. Den satsning som görs på att utveckla kvalitetsregistren måste följas upp med det tydliga målet att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling. I motion 2012/13:So283 av och (båda MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att register för befolkningsbaserad forskning ska regleras i lag i stället för förordning. LifeGene och EpiHealth, startad av svenska universitet, har som idé att spara och kartlägga hundratusentals svenskars gener genom att ta enkla urin- och blodprov. I yrkande 5 begärs en översyn av de forskningsetiska regler som rör biobanker som LifeGene. När det gäller frågan om att de nationella kvalitetsregistren bör komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling, konstaterar socialutskottet att en översyn av de nationella kvalitetsregistren Guldgruvan i hälso- och sjukvården Förslag till gemensam satsning 20112015 presenterades . tillsatte regeringen en nationell samordnare för utveckling av de nationella kvalitetsregistren. Arbetsformen var enligt socialutskottet framgångsrik och möjliggjorde att de förslag som lämnades i rapporten i hälso- och sjukvården på ett snabbt och effektivt sätt realiserades. Det gjordes bl.a. genom att regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg. Överenskommelsen är femårig och sträcker sig över åren 20122016. har i uppdrag att finansiera nationell forskningsinfrastruktur och medverkan i internationell infrastruktur medan universiteten och högskolorna har ett ansvar för lokal infrastruktur och utrustning. Det är en ordning som enligt utskottet har tjänat väl. Det finns tre mycket stora infrastrukturprojekt som planeras och byggs i och som beslutat om ökade medel för eller godkänt planeringsförutsättingar för vid behandling av budgetpropositionen : europeiska spallationskällan ESS, synkrotronen och nationellt centrum för livsvetenskap (se avsnittet om livsvetenskap). Utskottet noterar att Socialdemokraterna i stort delar regeringens syn på hur ska gå vidare med att stärka forskningens infrastruktur. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 39. När det gäller motionsyrkandet om kan utskottet konstatera att regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg. Överenskommelsen är femårig och sträcker sig över åren 20122016. Satsningen har som mål att leda till ökad kvalitet på data i registren, bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbetet i vården, bättre tillgång till och användning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål, ökad öppenhet och tillgång till data även för patienter och i slutändan en bättre och mer jämlik vård. Utskottet värdesätter överenskommelsen. Utskottet noterar vidare att det framgår av propositionen att regeringen har för avsikt att vid inrätta en funktion med uppgift att öka tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål, inklusive sambearbetning av uppgifter och metodutveckling för att nyttiggöra registeranvändning bl.a. i syfte att genomföra s.k. mikrosimulering. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att något uttalande från inte är motiverat och avstyrker motion 2012/13:Ub6 (S) yrkande 35. När det sedan gäller motionsyrkandena om reglering av registerbaserad forskning och översyn av de forskningsetiska reglerna vill utskottet anföra följande. Utskottet kan konstatera att de svenska registren hos statliga myndigheter och hos andra aktörer i sig är unika. Att kombinera uppgifter från dem ger helt nya möjligheter för forskningen. Det är således viktigt att denna resurs noggrant tas till vara och vårdas. Möjligheterna att använda registren måste dock ställas mot bl.a. integritetsskyddsaspekter då registren ofta innehåller personuppgifter. I propositionen anför regeringen att det finns vissa oklarheter i tillämpningen och svårigheter att överblicka författningsregleringen kring register och deras användning för forskning och att detta kan försvåra tillgängligheten till uppgifter i register för forskningsändamål. För att kunna utnyttja den fulla potientialen i registeruppgifter vid forskning uppkommer ofta behov av sambearbetning av data från olika register. Regeringen konstaterar i propositionen att det är fråga om komplexa frågor och att man avser att återkomma till dessa i särskild ordning. Regeringen har sedermera gett i uppdrag till en särskild utredare att utreda förutsättningarna för registerbaserad forskning (dir. 2013:8). Utredaren ska lämna författningsförslag och andra förslag i syfte att registeransvariga myndigheter i större utsträckning ska kunna lämna ut uppgifter för forskningsändamål med hänsyn tagen till skyddet för den enskildes integritet. Vidare ska sambearbetning av registeruppgifter för forskningsändamål underlättas, och det ska göras möjligt att på ett integritetssäkert sätt samla in personuppgifter till register som förs för särskilda och uttryckligt angivna forskningsändamål samt till longitudinella studier som håller sig inom ramen för sådana ändamål. Utredaren ska även undersöka om det befintliga sekretesskyddet för uppgifter som hanteras inom forskning är tillräckligt för att skydda den enskildes integritet vid forskning. Uppdraget ska redovisas . Utskottet finner inte skäl att föregripa den pågående utredningen eller i övrigt vidta några åtgärder. Därmed avstyrks motion 2012/13:So283 (MP) yrkandena 4 och 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. jämställdhet inom forskningsfinansieringen, tvärvetenskaplighet inom forskningsfinansieringen, styrning av forskningsråden samt utvärdering av stödet till utvecklingsforskningen. Jämför reservationerna 64 (S, MP, V), 65 (S, MP, V) och 66 (MP). Kommitté för utvecklingsforskning vid Vid bör det finnas en kommitté för utvecklingsforskning. Programmen för stöd till svensk forskning av relevans för låg- och medelinkomstländer och stöd till samarbete mellan forskare i och forskare i dessa länder bör överföras från till för bedömning av vetenskaplig kvalitet och relevans av utvecklingsforskning i enlighet med övergripande mål för utvecklingssamarbete. Medlen ska användas i enlighet med och dess biståndskommittés (DAC) definition av bistånd. Socialdemokraterna efterfrågar i kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 15 skärpta instruktioner för , för arbetsliv och socialvetenskap och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt för Verket för innovationssystem i syfte att tydliggöra kraven på att arbeta för att främja jämställdhet mellan män och kvinnor. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor. Systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. Det är enligt Socialdemokraterna uppenbart att nuvarande system inte håller tillräckligt hög kvalitet. kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 4 och yrkande 5 motsvaras innehållsmässigt av de två ovanstående motionsyrkandena. efterfrågar i partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 7 och i kommittémotion 2012/13:Ub510 av m.fl. yrkande 4 en förändring av de negativa konsekvenser som excellenssatsningarna till s.k. strategiska forskningsmiljöer har inneburit för jämställdheten inom den svenska högskolan. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 8 betonas att många av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt och en insikt om att många olika faktorer påverkar utvecklingen. Därför bör en tvärvetenskaplig ansats främjas i den kunskapsbaserade utvecklingen. De statliga forskningsråden bör enligt få ett tydligare uppdrag att främja och följa upp tvärvetenskaplighet. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. yrkande 31 framhålls att forskningsråden är centrala för att uppnå de strategiska prioriteringarna inom forskningspolitiken. Propositionen förmår enligt motionärerna emellertid inte att prioritera eller styra forskningsmedlen på ett adekvat sätt. En framgångsrik ledning av forskningsråden måste innebära att forskarna får stor frihet att forma den verksamhet och de processer som ska finansieras. Regeringens detaljerade uppdrag riskerar hämma den oväntade utveckling och de oförutsedda resultat som också den tillämpade forskningen ger. Utvärdering av stödet till utvecklingsforskningen I kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om hur fortlöpande utvärderingar av stödet till utvecklingsforskningen skulle kunna organiseras. ställer sig positivt till förslaget att stödet till svensk utvecklingsforskning och samarbete mellan forskare i utvecklingsländer och forskare i överförs från (Sida) till . Enligt finns det dock ett behov av att fortlöpande följa upp arbetssätt och resultat för att göra det möjligt för att så snabbt som möjligt bygga upp en samlad kompetens inom utvecklingsforskningen. I och med beslutet att lägga ned internationellt utvecklingssamarbete (Sadev) finns det nämligen inte längre någon myndighet som har ett specifikt ansvar för resultatuppföljning och utvärdering inom biståndet. I motion 2012/13:Ub349 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utreda hur forskningskommunikationen kan säkerställas. Det finns enligt motionären ett stort behov av en nationell funktion som gör att staten kan ställa högre strategiska krav på forskningskommunikationen i och på europeisk nivå. I första hand bör som myndighet också fortsättningsvis ha ansvaret. I andra hand måste andra organ stödjas för att samla krafterna och ombesörja att den viktiga funktionen forskningskommunikation verkligen får ta den plats som krävs. I motion 2012/13:Ub424 av och (båda M) begärs att en översyn ska göras av 6 kap. 4 a § stiftelselagen (1994:1220). Lagrummet i sin nuvarande utformning ger enligt motionärerna regeringen för stort inflytande över forskningsstiftelserna bl.a. genom möjligheten att tillsätta ledamöter i forskningsstiftelsernas styrelser. anser att det är av stor betydelse att det råder jämställda villkor inom offentlig sektor, näringsliv och akademi. Utskottet välkomnar därför att Verket för innovationssystem tillförs ytterligare medel för forskning som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor. anser att det är av största vikt för jämställdheten att män och kvinnor har lika möjligheter och förutsättningar att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Det är därför positivt att särskilt bör bevaka att så blir fallet när det gäller forskningsmedel för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet och för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. En forskares möjligheter till forskningsfinansiering och i förlängningen möjlighet till befordran och karriär ska avgöras av individens kompetens och inte av dess kön. Detta är självklart för utbildningsutskottet. Det krävs emellertid enligt utbildningsutskottet en fortsatt medvetenhet och ett fortsatt aktivt arbete för att uppnå full jämställdhet bland våra forskningsfinansiärer och inom våra universitet och högskolor. anser i likhet med arbetsmarknadsutskottet att det är av största vikt för jämställdheten att män och kvinnor har lika möjligheter och förutsättningar att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra jämställdheten inom högskolevärlden som också kan anses ha bäring på jämställdheten inom forskningsfinansieringen. har t.ex. fått ett uppdrag inom jämställdhetsområdet som avser jämställdhet i högskolan och består i sin tur av två deluppdrag (U2010/5703/UH). Det första deluppdraget är en uppföljning av hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. . Det andra deluppdraget rör delegationen för jämställdhet i högskolan, som har upphört. Delegationen hade i uppdrag att främja jämställdheten i högskolan, bl.a. genom att fördela medel () till insatser för jämställdhet . Delegationen har fördelat medel till sammanlagt 37 projekt. har fått i uppdrag att följa upp projekten så att den kunskap om jämställdhet som de genererat kan användas och spridas. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter . Uppdraget har övertagits av den nya myndigheten och högskolerådet. har vidare haft i uppdrag (U2011/6115/JÄM) att göra en förstudie i fråga om anslagen för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att kartlägga tillgängligt underlag samt vilket underlag som saknas för att följa upp lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslaget ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget bereds i . Regeringen beslutade vidare om nya rekryteringsmål för professorer. Universitet och högskolor har getts ett mål att öka andelen nyrekryterade professorer som ska vara kvinnor . När det gäller forskningsrådens och Verket för innovationssystems arbete med att främja jämställdhet inom sina verksamhetsområden vill utskottet anföra följande. I forskningsrådens instruktioner stadgas om främjande av jämställdhet. Exempelvis ska enligt sin instruktion (förordningen [2009:975] med instruktion för ) främja jämställdhet inom sitt verksamhetsområde. Vidare har initierat vissa åtgärder för att motverka bristerna i jämställdhet. deltog bl.a. i en samverkansgrupp inom jämställdhetsområdet tillsammans med företrädare för för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem . Vidare har rådet genomfört föreläsningar om genusaspekter i utbildningen för dem som granskar och bedömer ansökningarna och ett projekt med jämställdhetsobservatörer av beredningsarbetet (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 178). Det finns även skrivningar i regleringsbrevet för om att följa upp hur deras beslut ser ut utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Till detta ska läggas att Verket för innovationssystem som ovan framgått tillförs medel för forskning som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom bl.a. universitet och högskolor (se avsnittet om riktade forskningssatsningar för näringsliv och samhälle). I budgetpropositionen anför regeringen att ytterligare analyser och åtgärder är motiverade för att säkra en könsneutral forskningsfinansiering (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 184). Utskottet delar denna uppfattning men vill inte föregripa pågående beredningsarbete av förstudie eller andra åtgärder från regeringen för att säkra en könsneutral forskningsfinansiering. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub3 (V) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 7, 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 15 och 16 och 2012/13:Ub510 (MP) yrkande 4. När det gäller motionsyrkandet om att forskningsråden ska få ett tydligare uppdrag att främja och följa upp tvärvetenskaplighet anser utskottet att den nuvarande resursfördelningsmodell och de instruktioner och regleringsbrev m.m. som styr forskningsrådens verksamhet beaktar tvärvetenskaplighet i tillräckligt hög grad vid tilldelningen av forskningsmedel. Exempelvis framgår av 2 § förordningen (2007:1431) med instruktion för för arbetsliv och socialvetenskap att rådet särskilt ska främja och ta initiativ till mång- och tvärvetenskaplig forskning. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 8. När det gäller frågan om styrningen av forskningsråden och närmast om detaljregleringen av forskningsrådens verksamhet är för stor och att därmed en politisk påverkan sker genom den föreliggande propositionen vill utskottet anföra följande. Utskottet har tidigare understrukit värdet av att forskningsfinansieringen såväl formellt som reellt står fri från politisk påverkan och framhållit att de forskningsfinansierande myndigheterna självständigt beslutar om närmare fördelning av resurser inom ramen för de medel som statsmakterna tilldelar dem (bet. 2008/09:UbU4 s. 39). Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet anser likväl att statsmakterna måste kunna göra vissa övergripande prioriteringar av angelägna forskningsområden till stöd för samhälle och näringsliv. Utskottet anser vidare att den aktuella propositionen inte är ett uttryck för att forskningsanslagen riktas mot specifika forskningsinsatser eller att uppdragen till forskningsråden i övrigt är för detaljreglerade. Detta är således i linje med utskottets tidigare uttalade ståndpunkt att forskningspolitisk styrning enbart bör ske på övergripande nivå (bet. 2009/10:UbU17 s. 9). Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 31. Utvärdering av stödet till utvecklingsforskningen Enligt propositionen bör det vid finnas en kommitté för utvecklingsforskning. Utskottet välkomnar i likhet med kommitténs inrättande. Motionärerna vill dock att regeringen även ska återkomma med ett förslag på hur fortlöpande utvärdering av stödet till utvecklingsforskningen skulle kunna organiseras i och med beslutet att lägga ned den tidigare myndigheten . Regeringen inrättade en ny utvärderingsfunktion inom biståndet som innebär att en kommitté i form av en expertgrupp ersätter Sadev. Motionsönskemålet får därmed enligt utskottet anses tillgodosett. Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Ub3 (V) yrkande 19. Av instruktion (förordningen [2009:975] med instruktion för ) framgår att rådet ska ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat inom sina områden. Även övriga forskningsråd ska informera om forskning och forskningsresultat. Konkret arbetar exempelvis med att skapa gemensamma mötesplatser för forskare och det övriga samhället, utveckla populärvetenskapliga metoder, lyfta fram frågor inom forskning till debatt samt aktivt verka för internationellt samarbete. Samverkan sker i första hand med universitet och högskolor samt andra forskningsfinansiärer men även med andra aktörer. Utskottet anser i likhet med motionären att forskningskommunikation är viktig men ser inget behov av att ändra den rådande ansvarsfördelningen eller i övrigt vidta några åtgärder. Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Ub349 (KD). biföll ett förslag om hur styrelseledamöter i vissa stiftelser som finansierar forskning och som har bildats med medel från de tidigare löntagarfonderna ska utses och entledigas. Förslaget innebär att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i ett antal stiftelser, bl.a. . För att tillgodose statens behov av insyn och kontroll i stiftelsernas verksamhet bedömde regeringen att det är tillräckligt att regeringen utser två styrelseledamöter i flertalet berörda styrelser. Avsikten med att minska antalet ledamöter som utses av regeringen var att minimera den politiska styrningen av fördelningen av forskningsmedel på detaljnivå. Syftet med förslaget var också att öka forskarsamhällets inflytande i stiftelserna. Utskottet delade regeringens bedömning och ställde sig bakom förslaget (prop. 2009/10:136, bet. 2009/10:UbU17, rskr. 2009/10:254). Utskottet har inte ändrat uppfattning och vill sålunda inte se någon ändring av den gällande ordningen. Med det anförda avstyrks motion 2012/13:Ub424 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om doktoranders studiesociala villkor och rekrytering till forskarutbildningen. Jämför reservationerna 67 (S), 68 (MP), 69 (V) och 70 (S, MP, V). Regeringen anser att det är angeläget att stärka forskarutbildningens konkurrenskraft genom att förbättra de studiesociala villkoren för de doktorander som är finansierade med utbildningsbidrag eller med stipendier och som därmed omfattas av ett sämre studiesocialt skyddsnät än det som doktorander med anställning omfattas av. Regeringen gör bedömningen att merkostnader för ett genomförande av åtgärder för att förbättra villkoren bör tas inom ramen för anslagen för forskning och forskarutbildning vid respektive universitet och högskola eller av de medel för forskning och forskarutbildning som lärosätet tilldelas av externa finansiärer. Genom de resurstillskott som tillförts universitet och högskolor 20092012 och som beskrevs i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) och den anslagsökning 20142016 för anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor (exklusive riktade satsningar till vissa lärosäten) som presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning skapas ekonomiska förutsättningar att ytterligare utveckla kvaliteten i utbildningen genom en systematisk förstärkning av doktorandernas studiesociala villkor. Förändringarna beräknas därför inte få några konsekvenser för statsbudgeten. Målsättningen är att de förändringar som regeringen avser att genomföra för att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller med stipendier, och som redovisas nedan, bör tillämpas fr.o.m. . Doktorander med utbildningsbidrag bör anställas tidigare