bet · H001KU13 · 2013-01-08 00:00:00 — Särskilda föreskrifter om arvoden till nämndens ordförande, dennes ersättare, ledamöter och suppleanter finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Enligt 3 § instruktion bestämmer nämnden ersättning till sekreterare, föredragande och experter. Motsvarande gäller enligt 15 § andra stycket den nya lagen med instruktion för . uppgick kostnaderna för till , varav avsåg arvode m.m. (inklusive sociala avgifter) och för övriga kostnader (årsredovisning för , 2011/12:RS2, s. 50). var motsvarande belopp , varav avsåg arvode m.m. (inklusive sociala avgifter) och övriga kostnader (årsredovisning för , 2010/11:RS2, s. 43). Stort antal överklaganden av val Under arbetet med överklaganden av allmänna val gjorde en sammanställning av antalet klagoärenden nämnden varit verksam. Sammanställningen redovisades i promemoria Erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val (, dnr 13-2011, s. 7. Uppgifter om överklaganden av kyrkliga val samt EU-val och val till redovisades inte i promemorian.) Av sammanställningen framgår att av det totala antalet överklaganden av valen , som var 400, avsåg 209 överklaganden allmänna val. Av det totala antalet överklaganden av riksdagsval, som var 170, avsåg 117 överklaganden val. Och av det totala antalet överklaganden av kommunala val, som var 230, avsåg 92 överklaganden val. noterade i sin promemoria (s. 8) att överklagandena i riksdagsvalet var mer än dubbelt så många som det sammanlagda antalet överklaganden i de 10 närmast föregående riksdagsvalen. Också i fråga om valen för landsting och kommuner var det en betydande ökning, 92 överklaganden vid val mot sammanlagt 138 under de 10 närmast föregående valen, konstaterade nämnden. De 117 överklagandena avseende riksdagsvalet rörde, enligt promemoria, 21 av de 29 valkretsarna. I landstings- och kommunalvalet rörde de 92 överklagandena 10 landsting och 36 kommuner. Några förklaringar som framförts till det stora antalet överklaganden Antalet överklaganden av allmänna val har väckt frågan varför så många överklaganden gjordes i samband med detta val, både på nationell och nivå och i så stora delar av landet. redovisar i sin rapport från valen , rapport 2011:1 (s. 26), att den stora mängden överklaganden diskuterades bl.a. på uppföljningsseminariet med länsstyrelserna. Det fanns enighet om att intresset från media kan ha varit en bidragande orsak och att valet präglades av ett jämnt resultat mellan de politiska blocken. Det framkom uppgifter om att det även hade förekommit uppmaningar att överklaga på Internet och i sociala medier och att detta också bidragit till mängden överklagandeskrivelser. Det är, enligt , svårt att ha en bestämd uppfattning om huruvida det stora antalet överklaganden av valresultat är en engångsföreteelse som berodde på de särskilda förhållandena vid valet eller om det är en början på en trend. pekar vidare på att även det förhållandet att skrivelser som kommit in som e-postmeddelanden utan underskrift har godtagits som överklaganden, i enlighet med förvaltningslagens regler, kan ha bidragit till volymerna. Professorn i statsvetenskap gör den sammanfattande bedömningen att det myckna förtidsröstandet utgör huvudförklaringen till att riksdagsval i så stor utsträckning blev överklagat, i kombination med det jämna resultatet och ett mediadrev som spädde på allmänhetens uppmärksamhet och kanske fick många att inse att överklagandeinstitutet kunde tas i bruk.13[ , Omval och andra omtagningar under , 2012.] De skrivelser som inkommit som e-postmeddelanden utan underskrift som godtagits som överklaganden är endast ett fåtal, enligt som hänvisar till förteckning över överklaganden och beslut. har funnit att det inte bara är medierapporteringen som driver fram överklaganden utan lika mycket tvärtom. Han hänvisar härvid till en enklare mediaanalys som genomförts för tiden från t.o.m. som var sista dag för överklagande. Två tydliga mönster framkommer enligt . Det första är att medierapporteringen om missförhållanden var omfattande 2010 jämfört med då inga träffar har kunnat göras av någon artikel relaterad i ämnet. För den undersökta perioden påträffades dock 170 artiklar i tryck och 198 på nätet (exklusive bloggar). konstaterar att det inte råder någon tvekan om att något av en mediahajp utmärkte detta val, men anser att man bör ställa sig frågan om orsaksriktningen: driver media fram överklaganden eller rapporterar de bara om dem. Medierapporteringen hade två toppar, den första efter valet, och i synnerhet då valresultatet fastställdes av . Av förteckning över inkomna överklaganden framgår, anför , att 18 överklaganden hade inkommit redan denna dag, och att de följdes av 15 överklaganden dagen efter. anser att det också är delvis detta medierna rapporterar om. Mönstret är, anför , ännu tydligare vid den andra toppen i medierapporteringen som infaller . Då gick TT ut med en artikel om rekord i överklaganden, vilket återrapporterades i övriga media. Vid det laget hade över 100 överklaganden redan kommit in till . slutsats är att den intensifierade medierapporteringen återigen kan ha fått ytterligare några att överklaga , men att detta långtifrån kan förklara hela inflödet av överklaganden. Slutsatsen att det inte bara är medierapporteringen som driver fram överklaganden utan lika mycket tvärtom erhålls, enligt , också om man analyserar den samlade svenska väljarkårens bedömning av hur rättvist valen genomförs. Han anför att procedurbedömningen gick ned anmärkningsvärt i samband med val. Andelen väljare som i den riksrepresentativa väljarundersökningen ansåg att valen genomfördes på ett rättvist sätt gick ned, och i gengäld satte alltfler svenskar lägsta betyg på valet, en förändring som enligt är statistiskt säkerställd. Eftersom en dylik fråga bara kan ställas efter valet är detta givetvis inget bevis på att medierapporteringen inte hade någon betydelse. Även de väljare som deltog i valundersökningen kan ha påverkats av medias bild. Men att det bara skulle handla om mediernas bild är enligt inte särskilt troligt. anser att den troligaste huvudförklaringen är en kombination av två faktorer: att valet var jämnt14[ Av uppgifter på och webbplatser framgår att rösterna i riksdagsvalet fördelade sig så att S fick av rösterna och har 112 ledamöter i , M fick av rösterna och har 107 ledamöter i , MP fick av rösterna och har 25 ledamöter i , FP fick av rösterna och har 24 ledamöter i , C fick av rösterna och har 23 ledamöter i , SD fick av rösterna och har 20 ledamöter i samt V och KD fick vardera av rösterna och har 19 ledamöter vardera i .] och att så många förtidsröstade under delvis nya former. Sannolikheten för att ett överklagande ska leda till en förändring av valresultatet ökar vid jämna val. Men jämna val har vi haft förr i utan någon dylik klagandeström; därför anser att de vanligast förekommande grunderna för överklagande måste tas i beaktande, nämligen missförhållanden kopplade till förtidsröstningen. av de överklaganden som inte avvisades handlade, anför , om påstådda felaktigheter i samband med förtidsröstningen. I synnerhet handlar det om upplevda brister i förtidsrösternas hantering. pekar på att förtidsröstning vid valet förekom i en skala som aldrig har sett prov på tidigare: av rösterna till riksdagsvalet var förtidsröster. Han anför också att även om hade i det närmaste lika höga nivåer skedde förtidsröstningen i Postens regi under betydligt mer kontrollerade former. Och även jämfört med val, där av väljarna förtidsröstade, är siffran anmärkningsvärt hög. Detta i kombination med det jämna valresultatet torde enligt utgöra huvudförklaringen till de talrika överklagandena. Därmed inte sagt att det är hela förklaringen. pekar på att sett till de övriga grunderna för överklaganden utgörs av skäl som har med röstlängden att göra, oftast att klaganden förvägrats möjlighet att rösta därför att denne redan var avprickad i röstlängden, på förment felaktiga grunder. utgörs av diverse andra påstådda misshälligheter som har med valsedlar, röstningsförfarande, rösträkningen eller redovisningen av valresultatet att göra. De återstående utgörs, anför , av vad klassificerar som generella överklaganden. Detta avser som regel ett överklagande som inte görs på någon tydlig grund avseende en viss typ av brist eller felaktighet på någon viss plats. Snarare anförs mer allmänna synpunkter och klagomål. Här kan, enligt , den nämnda mediahajpen tänkas vara en bidragande orsak. Sammanfattningsvis är det således bedömning att det myckna förtidsröstandet utgör huvudförklaringen till att riksdagsval i så stor utsträckning blev överklagat, i kombination med det jämna valresultatet och ett mediadrev som spädde på allmänhetens uppmärksamhet och kanske fick många att inse att överklagandeinstitutet kunde tas i bruk. Något om arbete med överklaganden av vissa tidigare val hölls, förutom de allmänna valen till , kommunfullmäktige och , folkomröstning om medlemskap i unionen och val till kyrkofullmäktige (som då fortfarande överprövades av ). Nämnden beslutade om omval i fyra församlingar. I en skrivelse från till valberedning meddelades att utan ändring i beslut om utgången av riksdagsvalet avslutat prövningen av inom besvärstiden inkomna överklaganden över valet. beslut att fastställa utgången av riksdagsvalet hade därmed vunnit laga kraft. Det sista beslutet med anledning av överklaganden angående valen till kommunfullmäktige och meddelades, enligt nämndens ärendeförteckning, . Överklaganden angående folkomröstningen om medlemskap i unionen avgjordes, enligt nämndens ärendeförteckning, genom beslut . beslutade om omval till kyrkofullmäktige i , Torrlösas, Felestads och Tierps församlingar, enligt ärendeförteckning 1994. Övriga överklaganden med anledning av val till kyrkofullmäktige avgjordes, enligt ärendeförteckningen, genom beslut till . Valen 1979, 1985 och 2002 har tidigare beslutat om omval vid ytterligare några tillfällen. Dessa år hölls val till , kommunfullmäktige, och kyrkofullmäktige. Med anledning av överklaganden av allmänna val beslutade om omval i . Antalet överklaganden, exklusive överklaganden med anledning av val till kyrkofullmäktige, uppgick till 10. Noteras kan att en förundersökning hade avslutats med beslut av åklagare att väcka åtal mot en person för otillbörligt verkande vid röstning. Åklagarens beslut meddelades . beslutade om omval i och Åre kommun. Besluten fattades beträffande kommunfullmäktige i Åre kommun och beträffande kommunfullmäktige i . Enligt ärendeförteckningen fattades det sista beslutet som gällde överklagande av riksdagsvalet . Antalet överklaganden, exklusive överklaganden med anledning av val till kyrkofullmäktige, uppgick till 18. beslutade om omval till kommunfullmäktige i kommun. Det sista beslutet som gällde överklagande av riksdagsvalet fattades, enligt ärendeförteckningen, . Det totala antalet överklaganden var 30. Handläggningen av överklaganden av allmänna val Avslutande och överklagande av val I detta avsnitt presenteras vissa förhållanden om avslutande och överklagande av val, för att ge en bild av processen inför behandlingen i . Det är som på grundval av valresultatet fördelar mandaten i och mellan partierna samt utser ledamöter och ersättare, enligt 14 kap. 1 § vallagen. När så har skett ska valresultatet över riksdagsvalet respektive valet till tillkännages genom att det kungörs i Post- och . Därmed är valet, enligt 25 § samma kapitel, avslutat. När det gäller valet till landstings- och kommunfullmäktige är valet avslutat när , efter att ha fördelat mandaten mellan partierna och utsett ledamöter och ersättare, kungör valresultatet genom att protokollet läggs fram för granskning. Det sagda framgår av 14 kap. 26 § vallagen. Hantering av överklagande av val Beslut av eller att fastställa utgången av ett val får, enligt 15 kap. 3 § 4 vallagen, överklagas hos . Ett överklagande av ett val ges, enligt 15 kap. 5 § vallagen, in till beslutsmyndigheten. Enligt 6 § första stycket 4 samma kapitel, ska överklagandet ha kommit in till beslutsmyndigheten tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att valet avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid, enligt andra stycket samma paragraf. Motsvarande regel fanns tidigare vallag. I författningskommentaren till vallag noterade regeringen att till skillnad från vad som gäller inom den allmänna förvaltningsprocessrätten ska prövningsmyndigheten, dvs. , pröva om överklagande av val kommit in i rätt tid (prop. 1996/97:70 avsn. ska, enligt 15 kap. 8 § vallagen, möjligt efter att tiden för överklagande gått ut på en gång kungöra samtliga överklaganden och lämna dessa till . I kungörelsen ska anges inom vilken den som vill yttra sig över överklagandena ska ha gjort det till . I den proposition som föregick vallag (prop. 1997/97:70) noterades att förklaringar i stort sett aldrig kommer in efter kungörandet. Reglerna ansågs dock böra stå kvar med hänsyn till att ett överklagande av ett val kan ses som en form av medborgartalan. Enligt 15 kap. 9 § vallagen ska beslutsmyndigheten skyndsamt till yttra sig över överklagandena. Myndigheter och andra som har hjälpt till vid valet ska lämna de upplysningar och yttranden som nämnden begär; det framgår av 12 § första stycket samma kapitel. Bestämmelserna i 15 kap. 89 §§ vallagen, om kungörelse och lämnande av överklaganden till , har sin motsvarighet i 15 kap. 4 § fjärde stycket vallag. Där föreskrevs det att beslutsmyndigheten möjligt efter överklagandetidens utgång skulle kungöra samtliga överklaganden och sända skrivelserna till . Vidare föreskrevs att beslutsmyndigheten dessutom skyndsamt skulle inkomma till med yttrande över överklagandena. I författningskommentaren till bestämmelsen (prop. 1972:105 s. 140) uttalades att beslutsmyndigheten, när besvärstiden gått ut, utöver att kungöra överklagandena bör // översända besvärshandlingarna till regeringsrätten. Till handlingarna bör om möjligt beslutsmyndigheten foga ett eget yttrande om ett sådant bedöms erforderligt. I praktiken ger och länsstyrelserna alltid in överklagandena tillsammans med sitt eget yttrande. Avslutande av valen 2010 fastställde utgången av riksdagsvalet ; valresultatet tillkännagavs genom kungörelse i Post- och den 28 samma månad. Överklagandena till riksdagsvalet kungjordes , och fristen för att ge in synpunkter på överklagandena löpte ut . Som nämnts vann riksdagsvalet laga kraft . Beträffande de kommunala valen har länsstyrelserna fastställt valen till i protokoll med slutdatum mellan och . Det stora flertalet (17) har avslutats , men ett beslut har fattats och ett . Även valen till kommunfullmäktige har i huvudsak fastställts , men beträffande kommunfullmäktige i har beslut fattats och beträffande samtliga kommuner i län har beslut fattats . Under denna rubrik behandlas både arbete med vissa specifika ärenden och arbetet generellt , i syfte att förmedla en helhetsbild av överprövningsarbetet. Förberedelser inför behandlingen av val Överklagande av val ges, som nämnts, in till beslutsmyndigheten. , som är i riksdagsvalet och respektive länsstyrelse i de kommunala valen, inhämtar yttrande från berörd länsstyrelse eller kommun. ger in sitt yttrande, jämte det eller de yttranden som inhämtats, till tillsammans med överklagandet. Därmed har ärendet inkommit till . Den första omgången ärenden som gällde val inkom till och gällde riksdagsvalet; övriga ärenden som gällde riksdagsvalet kom in till nämnden mellan och . Nämnas kan även att yttranden från länsstyrelserna m.m. i de kommunala valen inkom till . Remissyttranden från i dessa ärenden inkom mellan och . Mellan valdagen och , när de första ärendena kom in från , tog del av kopior av överklagandena till riksdagsvalet och gjorde en genomgång och sammanställningar för att få en bild av vilka valkretsar som berördes och vilka frågor överklagandena gällde. Rättsutredningar utfördes beträffande dels dittillsvarande praxis i dessa frågor, dels grunderna för upphävande av val samt förutsättningar för och omfattning av omval. Vidare tog kansliet fram statistik över överklaganden av allmänna val varit verksam, dvs. Detta material presenterades för vid ett sammanträde . Av sammanträdesprotokollet framgår att nämnden diskuterade promemorior om Grunderna för upphävande av val samt att förutsättningar för och omfattning av omval diskuterades. hanterade och dess kansli även granskning av från inkomna bevis för riksdagsledamöter och ersättare för dessa samt upprättande av berättelser därom, information lämnades till nämnden om bl.a. den fortsatta processen med överklaganden i läns m.fl. valkretsar, skrivelser behandlades av nämnden samt översändande av överklaganden som sänts direkt till till beslutsmyndigheten. Nämnas kan vidare att förordnade en föredragande med tidigare erfarenhet som föredragande i nämnden. förstärktes ytterligare genom att tre extra föredragande förordnades vid nämndens sammanträde handläggning av överklaganden av riksdags-, landstings- och kommunalvalen pågår. Vidare bistods kansliet med viss diarieföring och kommunicering av de inkommande ärendena av två assistenter från olika utskottskanslier utan särskilda förordnanden. Översiktligt om den egentliga handläggningen riksdagsvalet Den första omgången ärenden angående riksdagsvalet inkom, som nämnts, från till . Övriga ärenden beträffande riksdagsvalet inkom till nämnden från till . yttranden sändes, i enlighet med kommunikationsprincipen, till respektive klagande som bereddes tillfälle att yttra sig inom en angiven . Yttranden inkom i nio ärenden, varav ett gällde ett generellt överklagande som inte var hänförligt till någon specifik valkrets och övriga fördelade sig på sex riksdagsvalkretsar. I regel inkom yttrandena inom den angivna tiden; den senaste tidpunkt för eventuellt yttrande som angivits i något ärende var . Kompletterande utredning finns i 53 ärenden fördelade på 8 riksdagsvalkretsar samt i 1 ärende som gällde ett generellt överklagande. Det handlar i huvudsak om promemorior som upprättats inom angående marginaler för personröster för respektive valkrets; i promemoriorna redovisas parti, antal mandat, totalt antal röster, antal röster för personvalsprocentsspärren, marginal för senast inkryssad ledamot och antal personröster för den som varit kandidat närmast att bli inkryssad tjänsteanteckningar över kontakter som nämndens kansli har haft samt granskning av valkuvert från förtidsröstningen (läns valkrets, samt ) sannolikhetsberäkningar som utförts av professor i enlighet med beslut av nämnden avseende kommuns och läns valkretsar; beräkningarna inkom . Vissa förhållanden som åberopades i överklaganden eller annars förekom i ärenden var relevanta för flera valkretsar. Som exempel kan nämnas att de s.k. Halmstadsrösterna var hänförliga till 19 riksdagsvalkretsar. Vidare tillkom under handläggningen information som berörde åtta riksdagsvalkretsar. I ett ärende som gällde läns valkrets inkom uppgifter om kvarglömda förtidsröster i , som utöver läns valkrets gällde kommuns, , läns, läns, kommuns, läns och läns valkretsar. För att ge en bild av handläggning av överklagandena av riksdagsvalet kan följande nämnas. Professor , professor i matematik vid , gav en orientering om sannolikhetsbedömningar vid val vid nämndens sammanträde . Vid sammanträdet diskuterade nämnden vem som har rätt att överklaga rikdagsvalet; hade i 15 ärenden invänt att klaganden saknade klagorätt eftersom han eller hon inte var röstberättigad i den valkrets där det åberopade felet begåtts. Vidare gick nämnden vid sammanträdet igenom överklagandena av riksdagsvalet i m.m. granskades 59 valkuvert (förtidsröster vid val, läns valkrets, ) i närvaro av nämndens ordförande och ersättare för ordföranden samt en föredragande i nämnden, och kompletterande granskning företogs , i närvaro av nämndens ordförande och ersättare för ordföranden samt en föredragande i nämnden. Vid sammanträde gick nämnden igenom överklaganden av riksdagsvalet. granskades 148 valkuvert avseende budröster från i närvaro av nämndens ordförande och ersättare för ordföranden samt en föredragande i nämnden. Enligt uppgift från föredraganden förevar därutöver åtminstone en handfull icke protokollförda granskningar. Genomgången av överklagandena i riksdagsvalet fortsatte . granskades valkuvert i närvaro av nämndens ordförande och ersättare för ordföranden samt en föredragande i nämnden. Det gällde dels fönsterkuvert för förtidsröster med valkuvert, avseende 238 röster, avgivna i på valdagen men gällande val i andra valkretsar, dvs. de s.k. Halmstadsrösterna, dels 26 fönsterkuvert för förtidsröster med valkuvert, avgivna i gällande andra valkretsar. Vid nämndens sammanträde fortsatte genomgången av överklagandena i riksdagsvalet. Vidare beslutade nämnden vid detta sammanträde att inhämta utlåtande av professor om sannolikheten för att vissa avvikelser från föreskriven ordning inverkat valutgången vid valet till 2010 i kommuns och läns valkretsar. (Avvikelserna angavs i bilaga vara för kommuns valkrets att 111 röster som räknats borde ha förklarats ogiltiga och därmed inte räknats, att 31 röster av misstag inte kommit med i sammanräkningen, att tre väljare troligen på grund av felaktig avprickning i röstlängden vägrats rösta och att en röst som redovisats på SAP borde tillförts Arbetarepartiet socialdemokraterna samt för läns valkrets att åtta röster från kommun och två röster från kommun av misstag inte kommit med i sammanräkningen.) Nämndens genomgång av riksdagsvalet fortsatte vid sammanträde ; ärendena bordlades. På föredragningsschema som bilades kallelsen upptogs bl.a. riksdagsvalet i och i , kommun, kommun (återkallat överklagande) och riksdagsvalet i (för sent inkommet överklagande). Genomgången av riksdagsvalet fortsatte vid sammanträde , ärendena föredrogs. På föredragningsschema som bilades kallelsen upptogs planering inför sammanträden och januarisammanträden, valkrets m.m., återkallade ärenden, kommuns valkrets (), kommuns valkrets (sannolikhetsbedömningar m.m.). Vid sammanträde fortsatte genomgången av överklaganden i riksdagsvalet. Nämnden fattade beslut beträffande överklagandena i riksdagsvalet. Översiktligt om den egentliga handläggningen de kommunala valen Ärendena med överklaganden av de kommunala valen inkom till i huvudsak mellan och . inkom två överklaganden över i läns beslut att fastställa utgången av valet till kommunfullmäktige i och till i län. Vid sitt sammanträde beslutade inhämta yttrande från i kommun om omslagskuvert för godkända budröster som är hänförliga till valkretsen Nordöstra m.m. Vid sammanträde beslutade uppdra åt professor att göra vissa beräkningar med utgångspunkt i valresultatet i . granskades, i närvaro av nämndens ordförande och två föredraganden, tomma ytterkuvert för budröster avgivna i valkretsen Nordöstra i valet till kommunfullmäktige i kommun 2010. Vid nämndens sammanträde behandlades överklaganden avseende i . Därutöver behandlades överklaganden som avsåg 22 kommunfullmäktige och 7 , varav ett överklagande till kommunfullmäktige avgjordes genom avvisning. granskades förtidsröster som blivit kvar hos valnämnderna i respektive kommuner i närvaro av nämndens ordförande och en föredragande i nämnden. Vid sammanträde fortsatte nämnden behandlingen av överklaganden i ; nämnden beslutade inhämta yttrande av professor angående sannolikheten för att vissa felaktigheter som förekommit vid valet av fullmäktige i Västra inverkat på valutgången. Därutöver behandlades överklaganden som avsåg 27 kommunfullmäktige, bl.a. , och 7 . Av dessa avgjordes ärenden avseende 20 kommunfullmäktige, varav en ledde till förnyad sammanräkning beträffande ett parti, och 8 . Se vidare bilaga 1.