bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Att det i propositionen föreslås att e-boken ges samma status som vanliga böcker - pappersböcker - och därmed erbjuds för gratis utlåning gör lagstiftningen för den utveckling som ligger framför oss. Vi kan notera att oppositionen i denna fråga, som i så många andra, ställer krav på största möjliga detaljreglering. Vi kristdemokrater brukar tala om subsidiaritet. Det är ett ord som är lätt att snubbla på. Men det handlar om att makten ska ligga där den hör hemma. När det gäller frågan om bibliotekspersonalens utbildning vet vi för det första att bibliotekarier inte är någon bristvara. För det andra kan man fråga sig om rimligheten i att vi sitter här i och detaljreglerar personalsammansättning och öppettider på i , och , för att nämna tre platser. Det som regleras i lagen är vad biblioteken ska ägna sig åt och vilka mål som gäller. Biblioteken ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska också främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning, forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Folkbiblioteken ska vidare vara anpassade till användarnas behov, och verksamheten ska vara av god kvalitet. Folkbiblioteken ska också främja barns och ungas läsning och informationskompetens. Att kunna nå dessa högt uppställda mål är knappast möjligt utan välutbildad personal.Herr talman! Man kan fråga sig om representanterna för oppositionen inte tror på sina lokala politiker som faktiskt känner sin bygd bättre än andra och vet vilka behov som finns där. Inser man inte att dessa högt uppställda mål knappast kan nås om inte personalen är välutbildad? Misstror man sina egna kommunpolitiker så till den grad att man nu vill skriva in detta i lagen? Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. (Applåder)I anförandet instämde (KD). Åhörare på läktaren, det är kul att ni är här . Jag tackar också alliansvännerna för god argumentation om den nya bibliotekslagen som vi debatterar. "Vad sker när vi läser? Ögat följer svarta bokstavstecken på det vita papperet från vänster till höger, åter och åter. Och varelser, natur eller tankar, som en annan tänkt, eller , stiger fram i vår inbillning. Det är ett underverk större än att ett sädeskorn ur faraonernas gravar förmåtts att gro. Och det sker var stund. "Det är inte jag som har skrivit detta, även om jag önskar att jag hade gjort det. Det är som har skrivit detta i boken att läsa och skriva. Det är en vacker beskrivning av det som gör litteraturen så speciell, så kraftfull och så viktig. Litteraturen och biblioteken är öppna källor till all världens bildning, känslor och mänskliga erfarenheter. Litteraturen behöver inte kännas vid några gränser och rum, och den finns där för oss alla, redo att stiga fram och ta plats i våra sinnen. Det är roligt med citat. Flera har använt sig av citat här, och jag tänkte bidra med ett till - ett lite kortare den här gången. Det kommer från , författare, politiker, poet och vältalare i på hundratalet före vår tideräkning. Han uttryckte det så här: "Mina böcker har alltid tid för mig, de är aldrig upptagna." Därför blir biblioteken med sina kilometerlånga, eller till och med milslånga, rader av öppna världar till omistliga samhällsinstitutioner som bidrar till såväl bildning och fantasi som människors själsliga eller intellektuella utveckling.Mot den bakgrunden är jag som kulturminister mer än nöjd över att regeringen har tagit initiativ till att utveckla den bibliotekslag som stiftades 1996 och inte har förnyats . Bibliotekslagen har varit i behov av uppdatering, bland annat för att möta den tekniska utveckling och samhällsutveckling som har skapat nya förutsättningar, men också möjligheter, för litteraturen och biblioteken.Regeringen har för presenterat ett förslag som också tar hänsyn till de många kloka synpunkter som har förts fram av remissinstanserna. Enligt förslaget får de svenska biblioteken en tydligare lagstiftning som också har daterats upp med hänsyn till hur de digitala medierna har utvecklats. Ett betydelsefullt exempel - flera har nämnt det - är att vi föreslår att bestämmelsen om avgiftsfrihet vid folkbiblioteken också ska gälla för e-böcker, för en bok är en bok är en bok. Det betyder att den litteratur som tillhandahålls av biblioteken ska vara avgiftsfri för låntagaren oavsett om det handlar om ett fysiskt exemplar som är tryckt på papper eller om boken är elektronisk.Den nya bibliotekslagen har också ett bredare fokus än den som gäller, för den nya lagen speglar tydligare den verksamhet som bedrivs inom hela det allmänna biblioteksväsendet. Ett exempel på det, herr talman, är förslaget till en ny portalparagraf som tar fasta på bibliotekens betydelse också för demokratin - för det demokratiska samhällets utveckling och bibliotekens roll i kunskapsförmedling och åsiktsbildning. Bibliotekens stora betydelse för bildning och för att främja litteraturens ställning lyfts också fram tydligare i den nya lagen. Bland annat slås fast att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och unga för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. I detta arbete har bibliotekarierna en given roll. Detta tycker jag är särskilt viktigt i av sjunkande läsförmåga hos framför allt unga pojkar. Vikten av litteratur- och läsfrämjande är något vi i regeringen också har lyft fram i propositionen Läsa för livet, som lämnades till och kommer att debatteras . Jag inte bara tror utan är övertygad om att bristande läsförmåga kan bli ett av våra stora demokratiska problem framöver. Det är nämligen genom orden och språket vi kan uttrycka våra tankar, åsikter, önskningar och drömmar. Den som inte har språket - som inte finner ord eller förstår ordens betydelse - tystnar eller riskerar att hamna utanför samhällsdiskussionen och den sociala gemenskapen. Minskad läsförmåga kan på så vis i förlängningen leda till svårigheter socialt, demokratiskt och jämställdhetsmässigt för den enskilde, och därmed för samhället i stort. Den nya bibliotekslagen är ett steg på vägen för att prioritera läsfrämjande bland unga och vända utvecklingen.Herr talman! Alla som bor i ska ha möjlighet att använda sina bibliotek. Den nya lagen skärper kraven på att möta personer med särskilda behov. Biblioteken ska därför särskilt prioritera personer med handikapp och dem med annat modersmål än svenska - i har av eleverna ett annat modersmål än svenska. Biblioteken ska också prioritera de nationella minoriteterna. Biblioteken får därmed ett tydligare uppdrag att fortsätta det som blivit deras : att vara en öppen plats för alla oavsett förutsättningar.Regeringen föreslår också att det införs en särskild kvalitetsbestämmelse som gäller folkbiblioteken, med andra ord att folkbibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Jag tycker att det är rimligt att kvalitet lyfts fram som ett mål och att utbudet är allsidigt. Vi föreslår även att det nu regleras i lag att en nationell myndighet ska ha ansvar för en nationell överblick och för att främja samverkan mellan biblioteken. En nationell part, i det här fallet , ska kunna följa vilket genomslag bestämmelserna har. Den digitala utvecklingen har också gjort det angeläget med ett närmare samarbete mellan olika bibliotek och utvecklingen av gemensamma e-tjänster. Därför tycker jag att det är extra roligt att regeringen denna dag har fattat beslut om att ge 2 miljoner till för att inleda försök att göra e-böcker tillgängliga via den nationella katalogen Libris. I uppdraget ingår också att säkerställa att upphovsrättsligt fri e-litteratur finns tillgänglig på Libris för det allmänna biblioteksväsendet.Även ansvarsfördelningen mellan olika bibliotekshuvudmän blir tydligare i den nya lagen, herr talman. Om ett kommunalt bibliotek, som nämndes, drivs på entreprenad ligger ändå ansvaret på kommunen att se till att entreprenören följer lagen. Det ska inte vara möjligt att friskriva sig från ansvar, och det tror jag heller inte att vi har sett något exempel på.Sammantaget är den nya bibliotekslagen bättre anpassad till den moderna teknik- och samhällsutvecklingen. Den ställer högre ambitioner för allsidighet och kvalitet, och den prioriterar angelägna grupper som barn, unga, personer med handikapp och de som har annat modersmål än svenska.Jag ser avslutningsvis fram emot att fortsätta att diskutera hur vi kan lyfta och stärka litteraturens ställning och se till att alla i , oavsett förutsättningar, har tillgång till kraften, möjligheterna och lusten i det skrivna och tryckta ordet. Jag tyckte att det var ett väldigt fint anförande, speciellt inledningen med . Jag skulle dock ändå vilja börja med den svaga punkt i bibliotekslagen jag har lyft fram. Det handlar om synen på att det finns personal på , vilket jag tycker saknas i den här lagen. Vi ser att det i lagen finns väldigt mycket krav på vad folkbibliotek ska göra och vad de förväntas göra men att det inte finns något krav på personalen. Det är likadant på skolbibliotekssidan: Där värnar vi alla värnar om att barn och unga ska ha möjlighet att läsa, förstå sin omvärld och navigera i informationssamhället, och vi vet att bibliotekarier på skolbibliotek är duktiga på sådant. Ändå passar vi från kulturområdet på det här och säger att det i så fall ska ingå i skollagen - vi liksom skjuter över ansvaret dit. Hur ser kulturministern på det? Jag tycker att det är alldeles för allvarligt för att bara tro att det ska fungera med bibliotekarier om vi inte talar om hur viktiga de är i den här lagen. Jag tycker att det är bra att har höga ambitioner för läsning och bibliotek. Det har vi också.Den nya bibliotekslagen innebär en klar förbättring jämfört med den förra, och jag får säkert möjlighet att utveckla detta i detalj. Inte desto mindre är det en ramlag. Den talar om vad biblioteken ska göra, inte hur.Jag vet inte om ute i kommuner där möjligen har ett inflytande har gjort en omfattande enkät om ifall man tycker att vi från eller regeringens sida ska styra vilka som ska arbeta på bibliotek och vilka kompetenser de ska ha. Det tror jag knappast är ett önskemål.Det har varit nedläggningar av filialer . Det är beklagligt, men det är också förklarligt, därför att många kommuner är för små för att bemanna ett eget bibliotek. Det finns trots detta andra möjligheter att låna böcker. Men vi har inte sett att det har blivit färre bibliotekarier . Tvärtom har det blivit fler bibliotekarier, och det är något som jag är väldigt glad över. Jag tycker att det är problematiskt. Det går inte att skylla på att kommuner är små och säga att de därför får hitta andra lösningar. Det blir ett problem i samhället när man inser att resurserna i kommunerna inte räcker till och drar ned på det som inte är absolut nödvändigt. Då tycker vi inte att det är absolut nödvändigt med bibliotekarier i skolbibliotek, men vi ska ändå ha en skolbibliotekslag som säger att det till exempel ska finnas skolbibliotek på skolor. Men de måste inte bemannas av bibliotekarier. Det kan vara ett rum med böcker.Har man jätteambitionen att lyfta läsandet och kunskapen borde den här frågan vara en av de mest angelägna frågorna i politiken att lösa.Jag är besviken på att man bara släpper den här frågan. I betänkandet säger man att folkbibliotek som bemannas av personal med adekvat kompetens får därför anses vara en förutsättning för att lagens krav ska upprätthållas. Sedan talar man om alla de saker som folkbibliotek och skolbibliotek gör och att man har ambitionen att skolbiblioteken ska vara väldigt bra och dynamiska. Det tycker jag är den absolut svagaste punkten i bibliotekslagen. kastar sig här oförväget mellan skolbibliotek och folkbibliotek. Vi kanske ska diskutera en fråga i taget eftersom det inte är riktigt samma sak.När det gäller folkbiblioteken har bibliotekarierna självklart en viktig roll. Det var därför som jag också tydligt pekade på, med stor belåtenhet, att det har blivit fler bibliotekarier.Det är inte så att kommunerna på något sätt nedvärderar eller inte prioriterar sina bibliotek. av de kommunala kulturbudgetarna går till biblioteksväsendet. Räknat i pengar handlar det om strax . Kommunerna prioriterar sina bibliotek. Men jag tror att om var kommunalpolitiker i en liten utflyttningskommun någonstans ute i landet och skulle försöka prioritera mellan de olika önskemål som finns och med många som flyttar därifrån, då tror jag att också kanske skulle se det som svårt att ha ytterligare en filial.Alla kommuner ska ha huvudbibliotek. Vi ser också att dit människor flyttar, exempelvis förorter till de större städerna, där öppnas det nya filialer. Böckerna ska finnas där människor finns. Det är därför som jag tycker att det är positivt när man kan bygga ut med bokbussar, bokbåtar eller vad det vara må.När det gäller skolbiblioteken, återigen: när fanns med i någon form av regeringsunderlag fanns det inga krav på skolbibliotek. kan stå här och prata hur mycket hon vill. Det är med alliansregeringen som detta har skrivits in i skollagen. Att alla skolor ännu inte har ett skolbibliotek visar på hur viktig lagen är.Lagen finns och kraven finns. Vi ser också hur skolorna vartefter gör sitt bästa för att försöka uppfylla målen. Jag tackar kulturministern för vackra citat. Jag brukar också citera, och jag tycker om att höra citat. Det tyder på en viss ödmjukhet att man kan tänka sig att andra har sagt saker bättre än man själv, och så lånar man dessa ord med vingar.I kulturministerns anförande är det väldigt mycket som låter bra. När man då ska debattera måste man hitta det som inte sägs men som ändå finns.Kulturministern uttrycker en stor kärlek till litteraturen - det går inte att ta miste på - och den kärleken delar jag med kulturministern. Just därför tycker jag att föremålet för kärleken, nämligen böckerna, litteraturen och biblioteken, ska kunna vara tillgängliga och rika, helt enkelt någonting för alla i vårt land. tog upp frågan om skolbiblioteken, och jag instämmer i hennes kritik att det fungerar så väldigt ojämnt. när man lyssnar på diskussionen här låter det så här: Vi måste låta var och en i sin kommun bestämma; de vet bäst på sin ort. Men vi vet att den ekonomi som förs i landet är helt avgörande för hur landsbygden över huvud taget kan upprätthålla biblioteken.Jag skulle gärna vilja höra hur kulturministern ser på möjligheten att utjämna de olikheter som finns i stället för att bara konstatera att de finns och att det är landsbygdens befolknings flyttiver som gör att man inte kan ha välsorterade bibliotek. Vi har ju, som vet, kommunala utjämningsstöd till många kommuner. Det är tack vare dem som det också finns möjlighet att ha en rik kulturverksamhet i kommunerna.Jag hoppas att hörde när jag sade att nästan 4 miljarder satsats av kommunerna på bibliotek. Vi har en bibliotekslag, vi har också en skärpt bibliotekslag, som kräver att alla kommuner ska ha bibliotek.Vi kan också glädja oss åt att läsandet har ökat bland vuxna. Men det har gått ned bland unga. Det är en fråga för skolan, och den kommer vi också att få chans att debattera senare.För mig är det viktiga att inga människor, var de än bor, ska berövas möjligheten att gå till sitt bibliotek, när det nu finns allt färre fysiska bokhandlar, för de finns ju också där människor finns. Den här lagen garanterar den rätten. Den skärper också de krav som ställs på regeringen. Men jag vill inte ställa ytterligare krav på biblioteken och tala om hur de ska vara bemannade. Det avgör de bäst själva. Den kompetensen finns där - jag lovar. Då ska jag växla över till två konkreta frågor.Den ena handlar om biblioteksersättning för e-böcker. Där, om jag har läst det hela rätt, kommer inte regeringen med några stora och avgörande besked om hur detta ska lösas. Det är en alltmer brännande fråga.Min andra fråga gäller förhandlingarna om biblioteksersättning, som är ett av de verkligt viktiga fundamenten för en bokskapares ekonomi och möjlighet att klara av sin vardag och alla betalningar som ska göras. I förslaget föreslås att regeringen ska vara förhandlingspart gentemot upphovsmannaorganisationerna i stället för, som det nu är, . Det har bland annat svarat negativt på. står det i skrivelsen att det hela ska ske i dialog med företrädarna för upphovsmännen. Det är alltså de fackliga organisationerna, , Svenska Tecknare och . Jag förstår inte hur det hela ska kunna äga rum i samförstånd när detta förslag läggs fram.Vad är det för fel med ett fungerande system? Det enda som skulle ändras, enligt min mening, är att man ska höja ersättningen för bibliotekslån så att de som skapar böckerna och den framtida kulturen kan leva lite bättre. Men annars förstår jag inte varför man ska ändra ett fungerande system. När det gäller e-böcker handlar det om hur biblioteken ska kunna få ersättning och kunna göra e-böcker tillgängliga. Här tycker och även vi i propositionen att det är ett bra förslag att SKL fortsätter att förhandla. Det är inte helt enkelt att lösa, och det tror jag att vet.Vi har höjt biblioteksersättningen mer än vad som har gjorts . Jag vet att var rätt nöjt. Man vågade kanske inte uttrycka att man var mycket nöjd, vilket jag tror att man var. Vi skulle önska längre förhandlingsperioder så att man inte ska ha detta. Det är något som vi har diskussioner med om, så den frågan återkommer vi säkert till. Den diskussion vi har löper på bra. Låt mig inledningsvis säga att jag yrkar bifall till reservation nr 17 eftersom det blev lite otydligt i mitt anförande.I många delar är den nya bibliotekslagen bra. Vi saknar dock några delar, vilket har kommit fram i både anföranden och repliker. En del som jag tog upp i mitt anförande är bibliotekspersonalen. Du fick frågan när du lade fram bibliotekslagen, , om varför ni inte lyfte fram något om vikten av utbildad personal på biblioteken. Du svarade att du tyckte att det var så självklart att det skulle finnas.Det är en brist att det är så otydligt från nationellt håll, från , att det är viktigt med kompetens och utbildad personal. Vi är inte ensamma om att tycka det; det är flera som har lyft fram det.Varför tycker ni inte att det är viktigt att lyfta fram i en lagstiftning att vi ska ha kompetent personal? I finns det med i bibliotekslagen. Varför väljer ni bort en sådan viktig grupp i en bibliotekslag? Jag tyckte att jag svarade på frågan. Det är en ramlag, inte en detaljlag. Den är dock betydligt skarpare än den tidigare lagen och ställer högre krav. Vi har också en nationell myndighet, KB, som för en dialog och som har möjlighet att upprätta nationella planer.Trots att lagen har funnits finns det fortfarande kommuner som inte upprättar biblioteksplaner. Det är det viktigaste steget. I dessa biblioteksplaner har man möjlighet att lokalt utforma hur man vill att biblioteken ska vara bemannade.Detta bygger på en lag som alltså infördes och som fanns då alliansregeringen fick möjlighet att föra politiken vidare.Ni hade goda möjligheter att stärka lagen om ni hade tyckt att det var viktigt. Det gjorde ni inte.Ni kritiserar att det inte finns skolbibliotek på alla skolor. När ni hade makten hade ni möjlighet att införa det i lagen. Det gjorde ni inte. Det finns nu.Ni hade kunnat införa de nationella biblioteksplanerna, som ni alla talar om, . Det gjorde ni inte.Gunilla ! Detta är inte övertygande.Vi lägger fram ett nytt förslag till en modern bibliotekslag med högre krav, men vi vill inte gå in och detaljstyra kommunerna. Det har gått alliansregeringen tog över. Vad vi hade gjort under dessa år om vi hade suttit vid makten kan ha sett annorlunda ut. Man kommer med nya förslag allteftersom tiden går och när man ser hur utvecklingen ser ut.Det är därför vi lägger fram våra reservationer. Vi tycker att den nya bibliotekslagen hade kunnat bli lite skarpare och med tydligare uppdrag.När det gäller skolbiblioteken räcker det inte att ha en lag om skolbibliotek om den inte följs. Det finns en lagstiftning, men det finns ingen som trycker på att det ska vara skolbibliotek, att de ska hålla en viss kvalitet och att de ska vara bemannade.Här har vi också en reservation, för vi tycker att det ska finnas en strategi för bemannade skolbibliotek. Vi tycker att Skolinspektionen ska följa upp om lagen följs.Varför tycker du inte att det är viktigt, kulturministern? Är du nöjd med att vi har en lagstiftning om skolbibliotek som inte följs och att det dessutom är mycket varierande kvalitet på de skolbibliotek som finns och att det i vissa fall inte finns några över huvud taget?Det känns lite lamt. Har ni inte lite högre ambitioner med skolbiblioteken än att bara ha en lag om det? Jag tackar för lovorden som jag trots allt tycker att jag har fångat upp från oppositionen om den nya skärpta bibliotekslagen.Det hade sett annorlunda ut om Socialdemokraterna hade suttit i regering, säger . Ja, det tror jag också. Det hade inte hänt mycket. Vi hade inte haft någon kulturutredning. Det är knappast säkert att vi hade utvecklat bibliotekslagen. Och vem vet om det hade blivit de höjningar av kulturbudgeten som vi har genomfört ?När vi nu åter talar om skolbiblioteken får jag väl upprepa mig. Det är med alliansregeringen som skolbiblioteken har blivit obligatoriska, och det hände . Att det ännu inte finns skolbibliotek på varje skola är kanske inte så konstigt. Lagen och kraven finns dock, och jag önskar inget hellre än att varje skolbibliotek också var bemannat med utbildad personal. Det är viktigt om vi ska bryta den negativa lästrenden.