bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — Förutom en åldrande befolkning finns även utmaningar i form av stora ungdomsgenerationer, hög arbetslöshet och urbanisering. Utskottet kan konstatera att dessa demografiska förändringar och utmaningar påverkar såväl det svenska arbetet med politiken för global utveckling som det internationella samstämmighetsarbetet. Motionsvis har önskemål framförts om att ska sätta större press på de rika och stora givarländerna att leva upp till sina egna löften samt att öka det internationella biståndet till . Utskottet har senast i betänkande 2012/13:UU2 konstaterat att medlemmarna i Dac9[ EU och 23 stater, däribland , är medlemmar i .] minskade sitt bistånd med 2011. Bortsett då betydande skuldavskrivningar har skett var det första gången som det totala biståndet minskade. Också på global nivå reducerades biståndsströmmarna 2011. Enligt FN:s MDG Gap Task Force Report 2012 var minskningen , mätt som konstanta priser och växelkurser. Finansieringsbehoven är fortfarande enorma även om tre viktiga delmål knutna till millenniemålen redan har uppnåtts. Det är delmålen om att halvera den extrema fattigdomen, förbättra tillgången till rent vatten och skapa bättre levnadsvillkor i slumområden som är uppnådda. Framstegen är emellertid ojämnt fördelade, och utvecklingen har stagnerat inom vissa områden, inte minst på grund av de senaste årens ekonomiska turbulens. Enligt är det fortfarande möjligt att nå resterande delmål till 2015 men bara om regeringar uppfyller sina gjorda åtaganden och det internationella stödet är tillräckligt. Utskottet har under beredningen av detta betänkande tagit del av kommissionens meddelande Årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2012) 444). Där konstateras att EU och unionens medlemsstater sammantaget svarar för över hälften av allt offentligt utvecklingsbistånd i världen och därmed är den viktigaste biståndsgivaren globalt sett. Bidraget från EU och dess medlemsstater till det officiella utvecklingsbiståndet minskade dock . I förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UU2) redogjorde utskottet för EU:s gemensamma åtaganden om offentligt utvecklingsbistånd (Official Development Assistance, ) och ODA-mål. Utskottet konstaterade att om inte alla EU:s medlemsstater uppfyller sina individuella mål kommer unionen inte att nå upp till det samlade biståndsmålet , dvs. av BNI för av BNI för EU12. På grundval av årsrapporten för 201210[ Årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens utvecklings- och biståndspolitik (KOM(2012) 444).] har kommissionen i meddelande KOM(2012) 366 presenterat förslag om hur EU ska kunna förbättra sitt stöd till utvecklingsländerna genom mobilisering av utvecklingsfinansiering. Meddelandet behandlas i faktapromemoria 2011/12:FPM169 Mobilisering av utvecklingsfinansiering. Vid ett möte mellan rådet för utrikes frågor och representanter för medlemsstaternas regeringar antogs slutsatser om finansiering för utveckling. I dessa betonas att den viktigaste källan för utvecklingsfinansiering är inhemska skatter och annan nationell resursmobilisering och att EU ska bistå vid utformandet av skattepolitik och uppbyggnad av skatteadministration. Andra finansieringskällor för utveckling som EU ska främja är skuldavskrivningar, handel och remitteringar. Utskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden (senast i betänkande 2012/13:UU2) poängterat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att Europeiska unionen och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering som gjorts vid ett flertal tillfällen. Utskottet vidhåller detta. Med anledning av motionsförslag om snabbare och mer omfattande skuldavskrivning till de allra fattigaste länderna kan utskottet, i likhet med vad som står i betänkande 2012/13:UU2, konstatera att medverkar i multilateralt överenskomna skuldavskrivningar inom ramen för den s.k. . Det handlar oftast om avskrivningar som ett led i åtaganden under HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries), dvs. det särskilda skuldlättnadsinitiativet för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. finns inga planerade bilaterala skuldavskrivningar. Utskottet anser att utgångspunkten för skuldavskrivningar ska vara skuldhållbarhet och en god reformpolitik. ska skuldavskrivningar riktas mot de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. För att en skuldavskrivning ska innebära ett effektivt utnyttjande av medel för fattigdomsbekämpning är det viktigt att den baseras dels på en analys av skuldens hållbarhet, dels på att det aktuella landet för en politik som främjar tillväxt och fattigdomsbekämpning. I en motion efterfrågas ett tydligt och transparent system som visar hur avräkningar bidrar till målsättningarna i PGU. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Utskottet har i betänkande 2012/13:UU2 ställt sig bakom regeringens beräkning av dessa kostnader som räknas som bistånd enligt de definitioner som fastställts av /Dac. Regeringens åtagande om transparens i biståndsflöden gäller alla kostnader som ingår i biståndsramen, alltså även kostnader som finansieras från andra utgiftsområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Dessa kostnader läggs, liksom statistik för andra kostnader, in på och redovisas till /Dac. I budgetpropositionen finns utförlig information om kostnaderna och hur de beräknas. Den nuvarande versionen av onlinetjänsten är inte strukturerad efter utgiftsområden eller anslag utan efter insatser och kategorier som genomförare och sektor. Det finns, som utskottet också konstaterade i förra årets budgetbetänkande (bet. 2011/12:UU2), redan nu uppgifter tillgängliga via om kostnader som ingår i biståndsramen men som avser andra utgiftsområden. Avsikten är att vidareutveckla onlinetjänsten ytterligare så att det utifrån fler sökkriterier än blir lättare att hitta statistik och att synliggöra hela biståndskedjan. Med anledning av motioner om kultur i biståndet konstaterar utskottet att stödet till kulturbistånd alltid har varit en viktig del av utvecklingspolitik. Kultur kan, med tillämpandet av ett rättighetsperspektiv, bidra till ökad yttrandefrihet, icke diskriminering, ökat deltagande och ansvarsutkrävande. Kulturskapande kan främja åsiktsutbyte och påverka demokratiseringsprocesser i auktoritära stater och stagnerade demokratier samt bidra till att öka den allmänna kunskapsnivån. Utskottet konstaterar att kulturbiståndet har minskat och att nedskärningen delvis är en effekt av att antalet länder som får svenskt bistånd har minskat. Kultursamarbetet har varit omfattande i flera av de länder som nu fasar ut biståndet till, som exempelvis , och . Samarbetsländerna gör även egna val kring vad som ska prioriteras, vilket innebär att länder kan främja olika frågor och att kulturfrågan inte alltid sätts i främsta rummet. En annan anledning till att insatserna för kultur har blivit färre är att har ökat sitt stöd till konflikt- och postkonfliktländer där kultursamarbeten inte är lika vanliga. Kulturbiståndet blir inte heller en egen sektor när regeringen enligt överenskommelser inom EU begränsar biståndet till enbart tre sektorer. Däremot så finns kulturen med inom andra sektorer, områden och insatser. Utskottet kan konstatera att kulturen har en central roll i det bistånd som går till demokrati- och yttrandefrihet. Kulturstöd utgår genom Sida men också genom multilaterala kanaler som FN (t.ex. via ). Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U315 (S) yrkande 15, 2012/13:U3 (SD) yrkande 1, 2012/13:U5 (MP) yrkande 2, 2012/13:U225 (S), 2012/13:U241 (MP) och 2012/13:U306 (S) yrkande 5, 8, 13 (i denna del), 14 och 64. Finansiella marknader inklusive kapital- och skatteflykt Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om kapital- och skatteflykt samt korruption. Jämför reservation 9 (MP, V). Regeringen anger i skrivelsen att målet för fokusområdet är bättre fungerande finansiella marknader som kan bidra till ökat sparande och investeringar i utvecklingsländer. I en alltmer globaliserad ekonomi påverkas alla länder av finansiella oroligheter oavsett var de har sitt ursprung. Ett stabilt och transparent finansiellt system på alla nivåer är grundläggande för att bidra till minskat ekonomiskt utanförskap för fattiga länder och människor. Vidare framhåller regeringen att en central komponent i att motverka ekonomiskt utanförskap rör utvecklingsländernas möjligheter att generera inhemska resurser som kan bidra till utveckling och fattigdomsbekämpning. En viktig källa för inhemsk resursmobilisering är skatteintäkter från ekonomisk verksamhet. Olovlig kapitalflykt inklusive skatteflykt minskar dessa möjligheter. Olovlig kapitalflykt från utvecklingsländer kan handla om kapitalflykt genom kriminella aktiviteter som drog- och vapenhandel och korruption. Socialdemokraterna resonerar i kommittémotion 2012/13:U4 av m.fl. (S) delvis bl.a. om skatteflykt och korruption och menar att ska vara pådrivande internationellt i arbetet mot skatteparadis och för ökat informationsutbyte. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 2 menar att har alla förutsättningar att vara ett föregångsland för skatteuppbörd och skatteförvaltning och att därför bör vara pådrivande i det internationella arbetet inom detta område. Vidare anför Socialdemokraterna i yrkande 17 att ramverket för det internationella kapitalet bör stärkas, att skatteparadis ska bekämpas med starka medel internationellt och att multilaterala finansiella organisationers utlåningspolicy i högre grad måste ta hänsyn till de sociala effekter som finansiella kriser i ett område kan medföra. I yrkande 21 framhåller Socialdemokraterna stöd och erfarenhetsutbyte till uppbyggnad av institutioner som ett viktigt redskap i kampen mot korruption. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 22 framförs ett likalydande yrkande. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 64 samt i kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 65 anför Socialdemokraterna att en svensk ambassadör för bekämpande av korruption och skatteflykt bör utses. I kommittémotion 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 4 anför att regeringen bör arbeta med att stärka forum med en bättre representativitet från utvecklingsländer och som förespråkas av utvecklingsländer och expertorganisationer, t.ex. och den multilaterala Joint Convention on Mutual Administrative Assistance in Tax Matters. Vidare framhåller att regeringen aktivt bör söka allianser inom G20 i arbetet mot kapitalflykt och förtydliga hur den avser att involvera den privata sektorn i arbetet mot kapitalflykt. I kommittémotion 2011/12:U275 av m.fl. (MP) uppmanar regeringen att flytta fram sina positioner och prioritera arbetet med kapitalflykt från utvecklingsländer än högre. Framför allt bör initiativ tas för att få seriösa stora globala företag att delta i arbetet. I partimotion 2012/13:U208 av m.fl. (V) yrkande 17 anför att borde införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis. Utskottet betonar att utvecklingsländernas möjligheter att generera inhemska resurser som kan bidra till utveckling och fattigdomsbekämpning är en central del i arbetet för att motverka ekonomiskt utanförskap. Utvecklingsländer har särskilda svårigheter att hantera skatteflykt och skatteundandraganden då många utvecklingsländer har bristfälliga institutioner och dålig samhällsstyrning och är hårt drabbade av korruption, vilket försämrar deras möjligheter att få in skatteintäkter. När det gäller företag som ingår i en multinationell koncern har utvecklingsländer ofta svårt att etablera och följa upp effektiva internprissättningsregelverk. Detta ger dem en svagare förhandlingsposition i skattefrågor gentemot dessa företag samt gentemot skatteförvaltningen i sådana länder där vinster redovisats av andra företag som ingår i den multinationella koncernen. Utskottet framhåller att transparens och ett effektivt informationsutbyte på skatteområdet är centralt för att alla länder ska ha möjlighet att fullt ut kunna tillämpa sina nationella skatteregler. Utskottet konstaterar att , som en del i sitt arbete för att motverka skadlig skattekonkurrens, skapade on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes (). utvärderar länders ramverk och praktiska genomförande av standarderna genom en s.k. peer review process. Utskottet välkomnar att det är stort fokus på utvecklingsländer i arbete. Tillsammans med andra internationella organisationer och nationella biståndsmyndigheter arbetar i stor utsträckning med tekniskt bistånd. Utskottet noterar att två pilotprojekt pågår i och . spelar en viktig roll i att involvera i arbete, och landet kommer att vara ordförande i . Utskottet framhåller vikten av att fortsätter att aktivt stödja arbetet med transparens och informationsutbyte inom och andra internationella forum t.ex. inom FN-systemet och genom den konvention, Joint Convention on Mutual Administrative Assistance in Tax Matters, som har tagits fram gemensamt av och . Inom finns även en informell arbetsgrupp för skatter och utveckling (Informal Task Force on Tax and Development) som inrättades 2010 och är ett samarbete mellan och biståndskommittén. Näringslivet, civilsamhällesorganisationer, utvecklingsländer och deltar i arbetet. Arbetsgruppen fokuserar på viktiga frågor för utvecklingsländer såsom frågor om statsbyggnad och skatter, främjandet av öppenhet avseende multinationella företags rapportering av finansiell information samt effektivt genomförande av principer om internprissättning. Även arbete med antikorruption har vidgats genom ett nytt initiativ (CleanGovBiz Initiative) vars syfte är att hjälpa medlemsländer och andra intresserade länder att få bukt med mutbrott och bestickning. Svaga punkter i förvaltningar som gynnar korruption ska identifieras och åtgärdas. Som ett komplement till konvention om korruption riktar initiativet bl.a. in sig på att eliminera pengatvätt, öka insynen i skattesystem och förbättra skyddet för s.k. whistleblowers. Utskottet konstaterar att det pågår ett löpande arbete inom med att föra in bestämmelser om informationsutbyte i skatteavtal och att ingå informationsutbytesavtal. har t.ex. nått överenskommelser om informationsutbyte med , de , , , , och . Utskottet finner att kapital- och skatteflykt, som var ett av de ämnen som diskuterades vid utskottets offentliga utfrågning , är en central utmaning framöver. Ett regelverk där företag land för land redovisar investeringar, vinster och vad man betalar i skatt har efterfrågats. Vad gäller frågan om land-för-land-rapportering konstaterar utskottet att det pågår en diskussion i frågan både inom EU och inom . Land-för-land-rapportering går ut på att det bör införas ett krav på att multinationella företag i sina årliga räkenskaper och deklarationer ska redovisa försäljning, vinster och skatter per land i samtliga länder där de utövar verksamhet. Det skulle kunna hjälpa fattiga länder att upptäcka internationell skatteflykt, t.ex. genom att det ger en möjlighet att upptäcka om företag med stor försäljningsverksamhet i ett land inte har betalat någon skatt där. Utskottet välkomnar det pågående arbetet med land-för-land-rapportering och konstaterar att regeringen i skrivelsen bl.a. framhåller landspecifik rapportering för multinationella företag som en aktuell framtidsfråga vad gäller arbetet med internationella kapital- och skattefrågor. Utskottet noterar vidare att skatteutskottet kommer att återkomma till dessa frågor i betänkande 2012/13:SkU20. Utskottet finner att till utvecklingsdimensionen av skatteflykt hör även en diskussion om vikten av att begränsa mängden biståndsmedel som slussas via sekretessjurisdiktioner. Både de internationella finansiella institutionerna och det statliga bolaget arbetar med denna fråga. antog Världsbanksgruppen en policy för privatsektorinvesteringar via s.k. Offshore Financial Centers (OFC). Regeringen stödde dock inte Världsbanksgruppens policy då den lämnade för stora möjligheter till undantag från bedömningar av jurisdiktioner vad gäller frågan om biståndsinvesteringar i OFC. Utskottet framhåller vikten av att regeringen fortsätter att arbeta för att de internationella finansiella institutionerna antar riktlinjer som minimerar risken för att skatteundandragande förekommer i samband med privatsektorinvesteringar via tredjeländer. Vad gäller konstaterar utskottet, i likhet med vad som står i betänkande 2012/13:UU2, att vid 2012 förstärktes styrningen av bolaget genom beslut om en ny ägaranvisning. Av ägaranvisningen för framgår också att investeringarnas bidrag till verksamhetens mål ska tillmätas avgörande vikt och att bolaget systematiskt och kontinuerligt ska bedöma och externt redovisa de övergripande resultaten av investeringarna och deras bidrag till biståndsmålen. följer en rad internationella normer och principer för ansvarsfulla investeringar. I ägaranvisningen slås också fast att investeringarna ska ske inom sunda och tydliga bolagsstrukturer som inte bidrar till skatteundandragande, penningtvätt och finansiering av terrorism. Där framgår explicit att investeringar i låginkomstländer och postkonfliktländer ska prioriteras. redovisar verksamhetens resultat i sin hållbarhets- och årsredovisning som finns tillgänglig på bolagets webbsida. Utöver rapporteringen där ska bolaget enligt ägaranvisningen också rapportera till Öppna biståndet (), IATI och /Dac. Även av Sidas regleringsbrev framgår att myndigheten ska se till att beslut om nya ekonomiska åtaganden i utländska fonder, bolag och andra icke-statliga och mellanstatliga institutioner som används för att kanalisera bistånd, sker i enlighet med internationella normer och principer för ansvarsfulla investeringar och inom sunda och tydliga bolagsstrukturer som inte bidrar till skatteundandragande, penningtvätt eller finansiering av terrorism. Utskottet återkommer till frågor om företags sociala ansvar samt och Svensk Exportkredits verksamhet i avsnittet om svensk handel och investeringar. Vad gäller motionsförslag om korruption är det utskottets bedömning att fattigdom och korruption ofta går hand i hand. Många av de länder som får bistånd ligger i botten av lista över världens mest korrupta länder. Utskottet understryker vikten av att regeringen arbetar aktivt mot korruption, bl.a. inom de internationella finansiella institutionerna och inom ramen för mot korruption liksom genom stöd till och on Trade and Development. I en motion anförs att en svensk ambassadör mot korruption och skatteflykt bör utses. I likhet med vad som anförs tidigare i betänkandet kan utskottet erinra om att beslutskompetensen, enligt regeringsformen, i frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelning av resurser inom utrikesförvaltningen, ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i denna typ av frågor. Vidare noterar utskottet att det ingår i Sidas uppdrag att motverka oegentligheter och korruption i de biståndsinsatser de hanterar samt att stödja samarbetsländernas antikorruptionssträvanden. I Sidas antikorruptionsarbete ingår bl.a. att stödja samarbetsländernas strävan att bekämpa korruption genom strategiska insatser och att medverka i internationellt anti-korruptionsarbete. Sida bidrar också till att stärka institutioner såsom skattemyndigheter och revisionsmyndigheter och system för offentlig finansiell styrning. Sida har även ett s.k. whistleblower-system där både den egna personalen och personer utanför myndigheten har möjlighet att anonymt anmäla korruptionsmisstankar. Vad gäller de internationella finansiella institutionernas (IFI) arbete med kapital- och skatteflykt och korruption vill utskottet framhålla att IFI arbetar med att höja låg- och medelinkomstländernas institutionella kapacitet både för att länderna själva bättre ska kunna säkerställa att nationella lagar och internationella regelverk följs och för att minska korruptionen. lade av sin utlåning på insatser för förbättrad styrning av den offentliga sektorn. De internationella finansiella institutionerna har även regelverk som ska säkerställa att deras egna projekt är i enlighet med standarder och andra internationella standarder. Utskottet betonar vikten av att regeringen stöder de internationella finansiella institutionerna arbete och driver på för ett strikt genomförande av regelverken i linje med standard. konstaterar även att arbetet med att motverka korruption i institutionernas verksamhet har fortsatt. ingick Afrikanska , Asiatiska , Europeiska , och ett avtal som innebär att ett företag som stängts av från samarbete med en av institutionerna till följd av oegentligheter i samband med ett projekt även kan bli avstängt av de andra institutionerna. Samarbetet syftar till att förhindra korrupta aktörers möjlighet att få kontrakt med andra institutioner. Utskottet välkomnar att regeringen verkar för att samtliga institutioner ska ha starka regelverk för att motverka korruption och för att antikorruptionsåtgärder ska integreras i deras verksamhet. Regeringen anordnade bl.a. ett seminarium tillsammans med Asiatiska och om korruption i utvecklingssamarbetet och hur detta kan förebyggas och hanteras. Avslutningsvis konstaterar utskottet att G20:s Development Action Plan bl.a. handlar om samarbete med utvecklingsländer för att bidra till deras tillväxt och utveckling genom att betona globala och regionala systemfrågor samt inkluderande finansiella marknader. En arbetsgrupp har bildats inom G20 som fokuserar på genomförandet av Development Action Plan samt på utvecklingsdimensionen av internationellt ekonomiskt samarbete. På inbjudan av det mexikanska ordförandeskapet medverkade i gruppens arbete med utvecklingsfrågor. Under arbetet fokuserade regeringen på hållbarhetsfrågor och inkluderande tillväxt och underströk bl.a. den privata sektorns roll och kvinnors roll samt vikten av utfasning av subventioner av fossila bränslen. Utskottet välkomnar det svenska deltagandet i G20-arbetsgruppen . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2011/12:U275 (MP), 2012/13:U4 (S) (i denna del), 2012/13:U5 (MP) yrkande 4, 2012/13:U208 (V) yrkande 17, 2012/13:U306 (S) yrkande 2, 17, 21 och 65 samt 2011/12:U315 (S) yrkande 22 och 64. Handel med jordbruksprodukter inklusive EPA-avtalen Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om WTO-förhandlingarna, EU:s ekonomiska partnerskapsavtal och EU:s allmänna preferenssystem. Jämför reservationerna 10 (MP, V) och 11 (SD). I skrivelsen konstaterar regeringen att målet för fokusområdet handel med jordbruksprodukter är att bidra till en ökad export av jordbruksprodukter från utvecklingsländer, vilket i sin tur kan bidra till ett minskat ekonomiskt utanförskap. finns fortsatt betydande handelshinder inom och EU för fattiga länders export av bl.a. jordbruksvaror. I skrivelsen beskriver regeringen handelsförhandlingarna i () inom ramen för den s.k. Doharundan och EU:s handelspolitik. Regeringen beskriver EU:s allmänna preferenssystem (, GSP) och redogör för läget i förhandlingarna av de ekonomiska partnerskapsavtalen EPA (Economic Partnership Agreements) mellan EU och länder i , och (AVS-länderna) och för de målkonflikter som finns vad gäller EPA-avtalen och utveckling. I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 16 delvis och kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 15 delvis presenteras Socialdemokraternas idéer kring fri, rättvis och hållbar handel. Det konstateras att utvecklingshänsyn måste vara vägledande i det internationella handelssystemet för att även de fattiga länderna ska kunna dra nytta av globaliseringens välfärdsvinster. Socialdemokraterna vill verka för en frihandel utan tullmurar och barriärer.