bet · H001UU12 · 2013-02-26 00:00:00 — visar det sig gång efter annan att regeringen inte har full styrning på de statliga exportorganen och bolagen. Handel med krigsmateriel och militära tjänster omgärdas av brottmålsundersökningar, åtal och mutmisstankar. Statligt ägda bolag, som senast Sonera, är föremål för misstanke om brott och allvarlig försummelse av de etiska uppförandekoder som undertecknats. Regeringen har gjort ansatser att stärka styrningen genom regleringsbrev och ägardirektiv men måste bli betydligt noggrannare med uppföljningen. Mänskliga rättigheter och humanitär rätt måste lyftas fram i dialogen med länder som vi har handelsrelationer med. De svenska exportorganen () och () måste säkerställa att svenska affärer med utlandet inte underminerar mänskliga rättigheter och att de tar hänsyn till fattiga människors perspektiv. De statliga organen ansvarar gemensamt för hur hundratals miljarder statliga kronor används. Amnesty och visar i en rapport2[ Export till priset av mänskliga rättigheter.] att det finns klara brister i beredningen och uppföljningen av hur affärerna påverkar respekten för mänskliga rättigheter. Rapporten visar att de summor som går till affärer med länder som begår omfattande och grova brott mot mänskliga rättigheter har ökat från 2001 till 24 miljarder . Den visar också att lån och exportkrediter regelmässigt ges till försäljning av telekomutrustning och annan export med stora risker för att de kan bidra till brott mot mänskliga rättigheter. Vapenexport är förbjuden i svensk lag, men det finns möjlighet till undantag. För att sälja vapen till ett annat land måste det finnas säkerhets- eller försvarspolitiska skäl och försäljningen får inte strida mot utrikespolitik. Riktlinjerna säger att export till länder i krig, länder som grovt kränker mänskliga rättigheter eller länder som riskerar att göra detta inte ska tillåtas. Trots att vapenexport är förbjuden gör undantagen att den svenska vapenexporten ökar år . säljer mest vapen i världen räknat per person och är en av världens tio största vapenexportörer. säljer i strid med regelverket också vapen till krigförande länder, t.ex. . Svenska vapen har använts i bl.a. , , , och (av bl.a. ). gick över hälften av vapenexporten till icke-demokratiska länder. Syftet med PGU är att skapa utveckling för de länder som PGU kallar fattiga utvecklingsländer och värna om fattigas behov, demokrati och mänskliga rättigheter. Svenska vapen säljs till länder med stor fattigdom där vapenköpen direkt kan motverka arbetet mot fattigdom. Det är ett grundläggande problem att världen väljer att prioritera militära satsningar i stället för att lösa problemen med fattigdom. För varje krona som läggs på bistånd i världen läggs ytterligare på militära utgifter. skapade regeringen enbart i syfte att främja svensk vapenexport. Vi har konsekvent varit motståndare till inrättandet av den nya myndigheten. Vi har också kritiserat att bristen på öppenhet gör det möjligt för politiker i att godkänna export som går mot deras partiers uttalade politik. Transparensen inom måste utökas och ansvarsutkrävandet förtydligas. Exportkontrollen måste reformeras i grunden. Om ska leva upp till PGU och EU:s nya uppförandekod bör vapenexporten i varje enskilt fall föregås av en problematiserande granskning av om vapenexporten riskerar att motverka hållbar utveckling. En försiktighetsprincip bör anges i samband med vapenexport som innebär att om det finns risk för en målkonflikt bör fattigdomsbekämpningen få företräde. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkande 65. Regeringen har valt att i hög grad samarbeta med när det gäller framtagandet av kampanjer på SRHR-området. Sådant samarbete har tidigare förekommit och har enligt lett till att en onyanserad bild av abort har lyfts fram som helt har bortsett från de etiska problemen med ingreppet. Det är värt att uppmärksamma att är en enskild lobbyorganisation. Vi anser att det inte skapar trovärdighet att ge en så framträdande roll i hur ska föra dialog i frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa, då dessa frågor är politiskt känsliga i många biståndsländer. Om vi ska föra dialog med andra länder om abortfrågan bör frågan problematiseras utifrån olika aspekter och det bör finnas en större respekt och medvetenhet kring abortens etiska dilemma. Regeringen bör i stället fortsättningsvis tillsätta neutrala myndigheter eller i alla fall flera olika intresseorganisationer i framtagandet av material för dialog med andra länder. Klimatförändringar och miljöpåverkan, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U5 av m.fl. (MP) yrkande 12. Regeringen anser sig ha kommit långt när det gäller klimatpolitikens utformning och utförande ur ett PGU-perspektiv. Enligt överensstämmer inte detta med verkligheten. har liksom andra industriländer åtagit sig två saker i och Kyotoprotokollet: att minska sina egna utsläpp till en nivå som krävs för att undvika farlig klimatförändring och att med additionella medel utöver biståndet finansiera utsläppsminskningar och anpassning till ett förändrat klimat i fattiga länder. Inget av detta händer. Medan utsläppsminskningarna på hemmaplan går sakta, sker så gott som ingenting med den internationella finansieringen. Inför klimatförhandlingarna i lovade nya medel , men klimatarbetet i fattiga länder har inte fått en enda ny krona. I stället har regeringen bett Sida att inventera pågående biståndsprojekt och identifiera vilka som kan anses vara klimatrelaterade. Dessutom har regeringen satsat stora belopp på att skaffa utsläppsrätter från länder utan minskningsåtagande genom projekt av tvivelaktigt värde. I årets budget halverar regeringen dessutom sin budgetlinje på miljö- och klimatområdet i biståndet. Att halvera satsningen, dessutom inom biståndsramen (dvs. utan principen om additionalitet), är oacceptabelt givet de löften som getts vid förhandlingarna. Biståndet behövs mer än någonsin för att bekämpa fattigdom och stödja demokratisk utveckling. Allt bistånd ska givetvis vara miljö- och klimatsäkrat, och biståndet kommer med nödvändighet att förhålla sig till krav på anpassning. Satsningar inom biståndet hindrar inte att vara ett föredöme och särredovisa vad som är bistånd och vad som är klimatskadestånd. Genom att öppet och tydligt redovisa vilka nya internationella klimatinsatser som görs inom biståndet och med additionella medel kan bidra till att minska låsningarna i de internationella förhandlingarna. måste också aktivt verka för att få fram nya finansieringsmekanismer. vill införa ett verkligt ekonomiskt stöd till klimatarbete i fattiga länder. Ett stöd som inte består av köp av osäkra utsläppsrätter eller dubbelräknat bistånd utan ger nya pengar utan krav på kompensation. Vi väljer att destinera intäkter som statsbudgeten får från auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter till internationella klimatinsatser. I skrivelsen beskriver den att den är internationellt pådrivande för ambitiösa utsläppsminskningsåtaganden. Inte heller detta överensstämmer med verkligheten. Regeringen fortsätter, bl.a. med stöd från biståndsbudgeten, att subventionera och låsa in utvecklingsländerna i ett fossilberoende. (20102012) gav stöd till ett kritiserat Världsbankslån för utbyggnad av kolkraftverk i . Projektet kritiserades dessutom för bristen på direkta effekter på tillgången till energi för fattiga. framtagande av en energistrategi med kriterier för energiinvesteringar är mycket försenad. Detta bör påtalas av den som bör erbjuda sitt aktiva stöd till processen. Den borde i stället göra mer för att främja svenska företag som har specialiserat sig på avancerad solcellsteknik eller annan förnybar energi som skulle kunna göra stor skillnad på den sydafrikanska landsbygden. Västvärlden och har ett ansvar att gå före och finna samhällsmodeller som förenar välfärd med hållbart nyttjande av resurser. Regeringen axlar inte det stora ansvar som klimatfrågan innebär för mänskligheten utan det finns mycket kvar att önska. Migrationsströmmar, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 8. har en mycket viktig roll att spela när det gäller uppbyggandet av en hållbar och rättvis flyktingpolitik. Huvuddelen av världens flyktingar har inte möjlighet att förflytta sig över halva jordklotet för att nå en i utan de allra flesta flyr till ett närliggande område där de kan bli kvar i flyktingläger under mycket långa perioder. Ändå gör regeringen avräkningar i biståndet på ca för flyktingmottagande i som endast får omkring 600 miljoner . Jag anser inte att detta är en klok, rättvis eller human flyktingpolitik. Det är i stället centralt att lägger större fokus på att stödja UNHCR:s insatser än vad som är fallet och att finansiella stöd till organisationen utökas. Smittsamma sjukdomar och andra hälsohot, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U3 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2010/11:U306 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 64, 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 11, 14 och 65 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 13 i denna del och 66. bör tydligare lyfta fram vikten av rent vatten och grundläggande sanitet som hälsofrämjande åtgärder. Ökade satsningar och ökad samverkan mellan olika aktörer inom EU, FN, WHO och vad gäller dessa frågor måste göras för att förebygga sjukdomar och ohälsa i utvecklingsländer och nå upp till millenniemålen om att minska barn- och mödradödligheten. Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 2 (SD) (SD) anför: kan till en början instämma i att det finns en bred politisk samsyn i utrikesutskottet om vikten av utvärdering av biståndets genomförande och långsiktiga effekter och vikten av att utvärderingsfunktionen har ett högt mått av oberoende. Vi Sverigedemokrater har dock i betänkande 2012/13:UU2 varit tydliga med att vi motsatt oss en nedläggning av internationellt utvecklingssamarbete (Sadev). Vi förespråkade i stället att ge möjlighet till omstart och att åtgärda de brister som funnits. I betänkande 2012/13:UU2 nåddes en samsyn mellan samtliga partiet utom där det betonades att det inte skulle uppstå ett glapp under övergången från den gamla till den nya utvärderingsfunktionen samt att det inte skulle uteslutas att en framtida utvärderingsfunktion kunde förläggas till . framförde dock i en egen reservation att det var för många faktorer som stod oklara i denna uppgörelse och vi befarade att regeringen ändå skulle göra som planerat och lägga ned Sadev innan en ny utvärderingsfunktion stod klar. Därför stod vi fast vid vår tidigare ståndpunkt att Sadev skulle ges möjlighet till omstart och att åtgärda de brister som funnits. Tyvärr fick vi rätt i våra farhågor. Inte långt efter att det i beslutats om denna uppgörelse beslutade regeringen ändå att påbörja avvecklingen av Sadev trots att den nya utvärderingsfunktionen då ännu inte startats och inte beräknades kunna komma i gång till fullo med sitt arbete förrän . Vi anser det i första hand beklagligt att regeringen börjat avveckla ett viktigt i i stället för att ge Sadev möjligheten att åtgärda de brister som funnits. När nu beslutet redan är fattat att en avveckling av Sadev ska ske till förmån för en ny verksamhet för utvärdering anser vi det även beklagligt att regeringen inte ens respekterat den uppgörelse som fanns i utskottet om att Sadev inte skulle läggas ned innan en ny funktion fanns på plats. Vi anser inte att det framkommer tillräckligt tydligt i utskottets text hur hela ärendet hanterats och kan därför inte instämma i utskottets beskrivning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. 2012/13:U3 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet för jämställdhet i högre grad verka för och lyfta upp sambandet mellan att skapa grundläggande förutsättningar för kvinnor och deras möjlighet till utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa EU:s fiskepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de villkor som ska framhållas i förhandlingar gällande Doharundan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fokus på de minst utvecklade länderna i förhandlingar gällande EU:s allmänna preferenssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framhålla EU:s allmänna preferenssystem som det bäst lämpade verktyget i ett utvecklingsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtagande av material för dialog med andra länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framhålla vikten av ökade insatser för rent vatten och sanitet inom ramen för EU, FN, och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om UNHCR:s insatser och roll i svensk flyktingpolitik. 2012/13:U4 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politik för global utveckling. 2012/13:U5 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklad styrning för bättre resultat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning av avräkningar på biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiskt utanförskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kapital- och skatteflykt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EPA-avtalen och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiskeriavtalen och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om global livsmedelsförsörjning och EU:s jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bioenergi och livsmedelsförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk handel och investeringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt exportfrämjande och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vapenexport, global utmaning, konflikter och sviktande situationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatförändringar och miljöpåverkan. Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U226 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med den globala fattigdomsbekämpningen bör utgå från ett könsmaktsperspektiv. 2010/11:U298 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydligt måste koppla allt utvecklingsarbete till millenniemålens uppfyllande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett tredje mål som omfattar ett könsmaktsperspektiv ska utvecklas inom den svenska globala utvecklingspolitiken. 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.2 Politik för hållbar global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.9 Ohälsa som hot mot utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.6 Ett jämställt samhälle. 2010/11:U313 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en från regeringen fristående utvärdering av samstämmigheten i politik ur ett utvecklingsperspektiv. Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:U222 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvisemärkta produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet och uppmuntran av verksamheter som motarbetar all typ av diskriminering, uppmuntrar till rättvisa handelsvillkor för tredje världen och främjar en långsiktigt hållbar produktion. 2011/12:U223 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort handelsstörande hinder för utveckling i tredje världen. 2011/12:U230 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur mikrokrediter kan få en ökad roll i svenskt internationellt utvecklingsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda valutasäkring i samband med mikrokrediter. 2011/12:U275 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste engagera sig hårdare i de internationella ansträngningarna att bromsa kapitalflykten från utvecklingsländerna. 2011/12:U279 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skydda småbrukare mot landgrabbing. 2011/12:U315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.2 Politik för hållbar global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.10 Ohälsa som hot mot utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Fri, rättvis och hållbar handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.7 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.8 Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.4 Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter. 2011/12:U322 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att inom inrättar funktioner för styrningen av politiken för global utveckling (PGU) och ge Sadev i uppdrag att arbeta med oberoende granskning av hur PGU genomförs i olika politikområden. 2011/12:U329 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att genomföra PGU måste utvärderas av en oberoende utvärderingsinstans. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställdhet ska bli ett tredje mål inom ramen för den svenska globala utvecklingspolitiken. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:U208 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställdhet ska bli ett tredje mål inom ramen för den svenska globala utvecklingspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete följer politik för global utveckling samt officiella utvecklingsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis. 2012/13:U215 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jordbrukets betydelse för utvecklingen av biståndspolitiken. 2012/13:U224 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att inom ramen för internationella insatser bekämpa fattigdom, uppfylla åtaganden i klimatarbetet samt främja mänskliga fri- och rättigheter. 2012/13:U225 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återupprätta kulturens roll i biståndet. 2012/13:U241 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i politik för global utveckling samt i biståndet ha ökad uppmärksamhet på konsekvenserna av den pågående äldreboomen. 2012/13:U282 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framgångsrika WTO-förhandlingar utifrån utvecklingsländernas perspektiv. 2012/13:U294 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt och europeiskt handelssamarbete för utveckling. 2012/13:U300 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att den inom EU verkar för mer rättvisa globala handelsavtal. 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.3 Politik för global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.4 Fattigdomsbekämpning, jobb och tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 2.7 Demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Fri, rättvis och hållbar handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.4 Tygla spekulationsekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.5 Avskaffa jordbrukssubventionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.7 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.8 Kamp mot korruption en förutsättning för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.3 Utvecklingssamarbete och partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.4 Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter. 2012/13:N206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU ska verka för utvecklingsvänliga för att i större utsträckning ska lyssna på de afrikanska staternas synpunkter i förhandlingar om samt för att avvisa förslag om höjda tullar mot en rad utvecklingsländer fr.o.m. . 2012/13:N306 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politik för global utveckling och EU:s råvarudiplomati. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande