bet · H001SfU7 · 2013-04-16 00:00:00 — Uppehållstillstånd ska även ges till en utlänning som är förälder till ett ogift barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inga särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § UtlL). Ett sådant uppehållstillstånd ska vid första beslutstillfället vara tidsbegränsat (5 kap. 8 § andra stycket UtlL). Ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består. Om det finns särskilda skäl får permanent uppehållstillstånd ges före tvåårsperiodens slut. Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges om 1. utlänningen har särskild anknytning till 2. förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller 3. andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § UtlL). En utlänning som på något annat sätt än som redovisats ovan är nära anhörig till anknytningspersonen får ges uppehållstillstånd om han eller hon har ingått i samma hushåll som anknytningspersonen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Enligt 5 kap. 18 § UtlL ska normalt uppehållstillstånd sökas och vara beviljat före inresan i . Detta gäller dock inte bl.a. anhöriginvandrare som har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att personen reser till ett annat land för att ge in ansökan där. Vid skälighetsbedömningen ska särskilt beaktas konsekvenserna av att ett barn skiljs från sina föräldrar, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen hade gjorts före inresan. gäller ett försörjningskrav, vilket innebär att personen i ska kunna försörja sig själv och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen (5 kap. 3 b § UtlL). Undantag från försörjningskravet gäller emellertid om anknytningspersonen är ett barn, om sökanden är ett barn och den som barnet åberopar anknytning till är barnets förälder eller om barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet. Vidare görs undantag om anknytningspersonen är medborgare i , en annan EES-stat eller eller har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande. Slutligen gäller inte heller något försörjningskrav om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning eller om det finns särskilda skäl. Enligt 5 kap. 15 § UtlL är det möjligt att få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd om det behövs på grund av att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 20 samt motionerna 2012/13:Sf332 av och (båda S) och 2012/13:Sf363 m.fl. (S) begärs tillkännagivanden om att reglerna för tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning måste ses över. Motionärerna menar att regelverket behöver lättas upp. I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet vid anhöriginvandring bör följas upp. Regeringen bör rapportera resultatet av uppföljningen till . Motionärerna menar att försörjningskravet motverkar målen om ökad integration och delaktighet i arbetslivet. I partimotion 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att äkta makar, och därmed jämställda personer, som önskar återförenas med en make eller maka i båda ska vara över för att kunna få uppehållstillstånd. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd i dessa fall ska ges endast om personen i inte har mottagit försörjningsstöd före tidpunkten för ansökan om uppehållstillstånd. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd i dessa fall bara ska beviljas om personen i påtar sig fullt försörjningsansvar för den part som önskar invandra och dessutom betalar en engångssumma på ett prisbasbelopp som ett bidrag till statens utgifter för maken eller makans svenskundervisning och övriga anpassningskostnader. Vidare begärs tillkännagivanden om att uppehållstillstånd bara ska beviljas äkta makar, och därmed jämställda personer, som önskar återförenas med en make eller maka i om denna inte är dömd för våld eller hot mot en partner samt kan erbjuda en bostad av rimlig storlek (yrkandena 4 och 5). I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd endast ska beviljas om parets samlade anknytning till är större än till något annat land om inte personen i är svensk medborgare, medborgare i ett annat EU- eller EES-land eller har bott i . En person ska bara kunna beviljas uppehållstillstånd i om han eller hon undertecknar en anpassningsförklaring där personen förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och följa svenska lagar och regler (yrkande 7). Samtliga föreslagna regelskärpningar är enligt motionärerna motiverade för att minska samhällets kostnader relaterade till invandring. I motion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att en regel motsvarande den i där bara personer kan ansöka om uppehållstillstånd på grund av anknytning införs i . I motion 2012/13:Sf218 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att förebygga s.k. fruimport. Motionären menar att ska få i uppdrag att avslå samtliga ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning där det finns dokumenterad grövre brottslighet, som t.ex. misshandel, för att på så sätt förebygga kvinnovåld. I partimotion 2012/13:Sf225 av m.fl. (V) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om en sådan ändring av utlänningslagen att försörjningskravet vid anhöriginvandring tas bort. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att den s.k. sista-länken-bestämmelsen bör återinföras samt att möjligheterna för vuxna barn att återförenas med sina föräldrar i förbättras genom att kravet på hushållsgemenskap tas bort. Vidare begärs det i yrkande 18 ett tillkännagivande om att det ska vara möjligt att göra undantag från huvudregeln om att en ansökan om uppehållstillstånd ska göras före inresan när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet är gravid. Motionärerna menar att den lagändring som trädde i kraft har fått minimal praktisk betydelse då många ansökningar avslås på grund av att giltigt pass saknas. I kommittémotion 2012/13:Sf202 av m.fl. (V) begärs att den tvååriga prövotiden för uppehållstillstånd på grund av anknytning ändras. Det ska räcka att kvinnan gör sannolikt att våld eller allvarliga kränkningar av henne eller barnet har förekommit i förhållandet för att det ska vara möjligt att få permanent uppehållstillstånd, även om förhållandet har upphört . Det är enligt motionärerna direkt stötande att utländska kvinnor inte ska omfattas av skyddsregeln om våldet är mindre allvarligt. I motion 2012/13:So267 av m.fl. (V) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att kvinnors behov av skydd mot våld och sexuella övergrepp överordnas utlänningslagen. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att kvinnor som medverkar i brottsutredningar angående våldsbrott eller sexuella övergrepp ska beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd så länge förundersökning eller domstolsprocess pågår. I kommittémotion 2012/13:Sf203 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en ändring i förordning (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till så att även de som fått uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande och övrigt skyddsbehövande omfattas av bestämmelsen på samma sätt som gäller för flyktingar. Det saknas enligt motionärerna anledning att skilja på de olika skyddsgrunderna i detta sammanhang. I motion 2012/13:Sf273 av Edip Noyan (M) begärs ett tillkännagivande om ett förtydligande om den s.k. tvåårsregeln. Ett förtydligande skulle enligt motionären underlätta för handläggare. I motion 2012/13:Sf349 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att den s.k. sista-länken-bestämmelsen ska återinföras. Även kraven på hushållsgemenskap bör slopas. Någon form av krav på försörjning bör dock införas. Utskottet kan konstatera att personer som ingår i den s.k. kärnfamiljen har en principiell rätt att få uppehållstillstånd. För övriga nära anhöriga ställs emellertid högre krav för familjeåterförening. Antingen krävs att det fanns en hushållsgemenskap och ett beroendeförhållande mellan släktingarna redan i hemlandet eller att det finns synnerliga skäl för uppehållstillstånd. infördes ändrade bestämmelser i utlänningslagen så att det i högre grad blev möjligt för föräldrar och barn att beviljas uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning när de redan befinner sig i i de fall det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före inresan. Utskottet, som vill poängtera att familjeseparationer där barn är inblandade i möjligaste mån bör undvikas, finner inte skäl för att nu göra ett tillkännagivande om ytterligare undantag från kravet på att uppehållstillstånd ska vara ordnat före inresan i eller om vidgade möjligheter till uppehållstillstånd för anhöriga utanför kärnfamiljen. Motionerna 2012/13:Sf225 (V) yrkandena 17 och 18 samt 2012/13:Sf349 (KD) avstyrks med det anförda. gäller ett försörjningskrav vid anhöriginvandring. Redan när försörjningskravet infördes framhöll utskottet att kravet inte får leda till orimliga konsekvenser för barnfamiljer. Till följd av detta undantas bl.a. barnfamiljer från försörjningskravet. Det uppställs inte heller något försörjningskrav om anknytningspersonen har haft uppehållstillstånd i eller har fått asyl i . avgjorde sammanlagt drygt 42 000 förstagångsansökningar i anknytningsärenden . Av årsredovisning framgår att ca 300 ärenden omfattades av försörjningskravet och av dem avslogs ca 190 ärenden på grund av att försörjningskravet inte var uppfyllt. Utskottet noterar att endast i en mindre del av anknytningsärendena aktualiseras försörjningskravet. Utskottet, som utgår från att regeringen fortsätter att följa frågan, avstyrker med det anförda motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 19 och 2012/13:Sf225 (V) yrkande 16. Utskottet avstyrker även motion 2012/13:Sf316 (SD) yrkandena 3 och 5 om bl.a. utökat försörjningskrav. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning där parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska uppehållstillståndet vid det första beslutstillfället vara tidsbegränsat, s.k. uppskjuten invandringsprövning. I dessa fall ska det också bedömas om förhållandet framstår som seriöst och om särskilda skäl talar emot att tillstånd ges. Vid prövningen ska det särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet. utreder anknytningspersonens tidigare äktenskap eller samboförhållanden och om han eller hon har dömts för brott. För vissa typer av brottslighet, t.ex. våldsbrott mot närstående, kvinnofridskränkning, sexualbrott och barnpornografibrott, görs en slagning i polisens misstanke- och belastningsregister. Vidare ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Efter tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU8, rskr. 2005/06:190) om en översyn av tillämpningen av bestämmelsen i utlänningslagen om att fortsatt uppehållstillstånd får ges när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning, har utskottet vid ett flertal tillfällen påtalat att det är angeläget att lagstiftningen är utformad så att den ger ett skydd för kvinnor och barn (senast i bet. 2010/11:SfU6). Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att ärenden om fortsatt uppehållstillstånd när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning ges särskild uppmärksamhet. Av framför allt säkerhetsskäl finns det också en möjlighet att ge uppehållstillstånd trots att det förhållande som utgjorde grunden för anknytningen har upphört. När det gäller frågan om fortsatt uppehållstillstånd om förhållandet har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning framgår det av i migrationsärenden att det för att fortsatt uppehållstillstånd ska ges ska kunna antas att förhållandet upphört huvudsakligen på grund av övergreppen, att det inte varit fråga om ett helt kortvarigt förhållande och att det från början varit fråga om ett seriöst förhållande. Att kvinnan uppträtt provocerande eller att hon redan före sammanboendet varit medveten om att mannen varit våldsbenägen ska inte vara diskvalificerande. Vidare framgår att det inte krävs att det är styrkt att sökanden utsatts för någon brottslig gärning, utan det är tillräckligt att det görs sannolikt att sådana övergrepp förekommit. Beträffande yrkandet om att kvinnor som medverkar i en brottsutredning om våldsbrott eller sexuella övergrepp ska beviljas ett tillfälligt uppehållstillstånd så länge förundersökningen eller domstolsprocessen pågår, har utskottet erfarit att en person som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning regelmässigt får behålla detta under en pågående förundersökning eller domstolsprocess även om relationen har avbrutits. Utskottet konstaterar att Utredningen om kvinnor som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning lämnade sitt betänkande Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) till regeringen . I betänkandet angavs bl.a. att ett skäl för tvåårsregeln är att den medger en generös tillståndsprövning vid det första beslutstillfället. Utredningen menade dock att det är bättre om tyngdpunkten i seriositetsprövningen i stället läggs just vid första tillfället. Utredningen föreslog att tvåårsregeln bör utredas vidare. Beredning pågår inom . Utskottet anser att beredningen bör avvaktas och är inte berett att föreslå ett tillkännagivande om tvåårsregeln. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 20, 2012/13:Sf332 (S), 2012/13:Sf363 (S), 2012/13:Sf202 (V), 2012/13:So267 (V) yrkandena 17 och 18 samt 2012/13:Sf273 (M). Utskottet motsätter sig yrkanden om åtgärder för att försvåra för anhöriga att återförenas. Utskottet anser därmed att inte ska göra några tillkännagivanden med anledning av motionerna 2012/13:Sf316 (SD) yrkandena 1, 2, 4, 6 och 7, 2012/13:A394 (SD) yrkande 20 och 2012/13:Sf218 (SD). Flyktingar kan ges bidrag för kostnader för anhörigas resor till enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . Utskottet utgår från att regeringen uppmärksammar frågan om ett eventuellt behov av att utvidga förordningen skulle påtalas. Utskottet avstyrker motion 2012/13:Sf203 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. fastställande av identitet och ålder, passkrav och obligatoriska dna-test. Jämför reservationerna 29 (S), 30 (V), 31 (S), 32 (SD), 33 (V), 34 (SD) och 35 (V). I svensk rätt gäller principen om fri bevisföring, vilket innebär att det är tillåtet att ta upp alla former av bevis vid en rättslig prövning. Även bevisvärderingen är fri. Krav på styrkt identitet för uppehållstillstånd på grund av anknytning anges inte uttryckligen i utlänningslagen. En utlänning som reser in eller vistas i ska dock ha ett pass. I utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, finns bestämmelser om vilka handlingar som kan godtas som pass. Möjligheten till dna-analys i anknytningsärenden där biologiskt släktskap inte kan styrkas på annat sätt framgår av 13 kap. 15 och 16 §§ UtlL. Enligt 9 kap. 8 § UtlL får eller polisen fotografera en utlänning och, om utlänningen fyllt , även under vissa omständigheter ta hans eller hennes fingeravtryck. I kommittémotion 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utreda ett system för hantering av fel, och eventuella påföljder, vid tolkning i migrationsärenden. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om en lagändring i fråga om krav på identitetshandlingar. Motionärerna anför att eftersom har plågats av krig saknas fungerande myndigheter som kan utfärda id-handlingar. Detta medför att somaliska familjer har stora svårigheter att få uppehållstillstånd för återförening i . I partimotion 2012/13:Sf316 av m.fl. (SD) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker deras identitet och nationalitet. Motionärerna anser att om handlingar inte kan uppvisas ska den asylsökande inte få sitt asylärende prövat utan i stället genast avvisas till det land han eller hon senast kom ifrån. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska uppdra åt att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som påstår sig vara under men som kan misstänkas vara äldre. I kommittémotion 2012/13:Sf259 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att med vetenskapliga metoder åldersbestämma immigranter som vid prövning av uppehållstillstånd vill behandlas eller kommer att bli behandlade som om de vore under . Motionären anser att ett lagstadgat krav på åldersbestämning behövs så att sådana alltid ska genomföras när någon påstår sig vara under . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att prövningen för uppehållstillstånd för den som vägrar delta i åldersbestämning ska avslutas och personen avvisas eller utvisas med omedelbar verkan. I motion 2012/13:Sf336 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att genomföra obligatoriska dna-tester på samtliga som söker asyl i . Motionärerna menar att man med dna-test kan ställa utom allt rimligt tvivel att de asylsökande är släkt. I motionen anförs vidare att förutsättningarna att klara upp brott ökar om dna-profilerna sparas hos polisen även eftersom statistik visar att utomeuropeiska invandrare är överrepresenterade i brottsstatistiken. I kommittémotion 2012/13:Sf203 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att kravet på styrkt identitet som förutsättning för familjeåterförening ska tas bort. Motionärerna menar att en lagändring krävs för att förändra rättsläget så att praxis överensstämmer med artikel 8 om rätten till familjeliv i om de mänskliga rättigheterna. I yrkande 3 begärs att regeringen ska göra ändringar i 2 kap. 12 och 13 §§ UtlF så att bristande passinnehav undanröjs som hinder mot familjeåterförening. Vidare begärs ett tillkännagivande om att det ska införas en bestämmelse i utlänningslagen som uttryckligen slår fast att fri bevisprövning gäller i utlänningsärenden (yrkande 4). I kommittémotion 2012/13:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att en besvärsmöjlighet över beslut om åldersbedömning bör införas i utlänningslagen. Motionärerna menar att frågan om en asylsökande är över eller under kan få långtgående rättsverkningar i asylprocessen, bl.a. då ett något mindre strängt beviskrav gäller för barn vid bedömandet av om det finns synnerligen ömmande omständigheter som grund för uppehållstillstånd. Det är en grundläggande princip inom asylrätten att det är den asylsökande som ska göra sitt behov av skydd sannolikt, vilket även inbegriper att göra sin identitet sannolik. Vid prövningen av en asylansökan ska först bedömas om sökanden har gjort sin identitet sannolik och därefter prövas asylskälen. Något absolut krav på styrkt identitet ställs inte inom asylprövningen. En persons identitet består av sökandens namn, födelsetid och som huvudregel medborgarskap (framkommer bl.a. i Migrationsöverdomstolens avgörande MIG 2011:11). Åldern är således en del av identiteten. För den som ansöker om uppehållstillstånd och som befinner sig utanför är utgångspunkten att identiteten ska vara klarlagd. Höga krav ställs för dessa uppgifter eftersom samhället har ett intresse av att upprätthålla den reglerade invandringen, motverka människohandel och att förebygga olika typer av hot. Mot detta intresse står emellertid såväl intresset av att tillgodose enskilda familjemedlemmars rätt till återförening som hänsynen till barns bästa. Samtliga dessa skilda intressen är på grund av sina internationella åtaganden skyldigt att beakta. En utlänning kan klarlägga sin identitet genom en giltig passhandling eller en annan identitetshandling som har utfärdats av en behörig myndighet i hemlandet. Utskottet noterar också att det finns en möjlighet att göra en dna-analys i anknytningsärenden där biologiskt släktskap inte kan styrkas på annat sätt. Migrationsöverdomstolen framhöll i ett avgörande 2012 (MIG 2012:1) att det kan finnas skäl att i vissa situationer sänka beviskraven när det gäller identitet och göra en proportionalitetsbedömning mellan å ena sidan det allmänna intresset av säker utlänningskontroll och å andra sidan återförening av familjemedlemmar. I målet ansåg domstolen vid en proportionalitetsbedömning att det räckte med att identiteten hade gjorts sannolik. Med det anförda saknas det enligt utskottet skäl att föreslå ett tillkännagivande om förslag till ändringar i utlänningslagen vad gäller identitetskrav. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:Sf364 (S) yrkande 18 och 2012/13:Sf203 (V) yrkandena 24. Enligt utskottets mening är det otänkbart och inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska styrka sin identitet och nationalitet för att inte omgående avvisas. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med våra internationella förpliktelser då den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Motion 2012/13:Sf316 (SD) yrkande 11 avstyrks därmed. I samband med en asylansökan får eller polisen ta foto och fingeravtryck för att identifiera personen. Förslag om att genomföra obligatoriska dna-test på samtliga som söker asyl i samt att dna-profilerna bör kunna sparas hos polisen för att bidra till att brott upp anser utskottet går avsevärt längre i kontrollen av asylsökande och har ett annat syfte än vad som är angivet i gällande lagstiftning. Utskottet kan inte ställa sig bakom ett sådant förslag och avstyrker motion 2012/13:Sf336 (SD). Frågan om åldersbedömning har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2011/12:SfU10. Utskottet kan konstatera att frågan om en sökande är vuxen eller barn kan ha stor betydelse vid tillståndsprövningen. Exempelvis ska vid bedömningen av om det finns synnerliga ömmande omständigheter som skäl för uppehållstillstånd särskilt beaktas utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situationen i hemlandet. Barn får beviljas uppehållstillstånd även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska kunna beviljas vuxna personer. Vidare gäller särskilda regler för handläggningen av barnärenden. Bland annat ska ärenden som rör ensamkommande barn handläggas av särskilt utbildade handläggare, en god man ska utses och ska fatta beslut . Enligt årsredovisning tog fram en rekommendation om åldersbedömning av barn i övre tonåren. Därefter har i ett rättsligt ställningstagande daterat sammanfattat hur åldersutredning bör gå till. Den största förändringen enligt är att en åldersbedömning i normalfallet ska göras först i samband med själva beslutet. Då finns ett tillräckligt beslutsunderlag och beslutet går att överklaga. Av årsredovisningen framgår vidare att Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) planerar att ge ut riktlinjer eller rekommendationer för åldersbedömningar.