bet · H101UbU2 · 2013-12-04 00:00:00 — 2013/14:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner. Utskottet följer upp budgetpropositionen i olika avseenden med fokus på form och struktur och gör ett antal iakttagelser som regeringen har att beakta i sitt fortsatta arbete. Regeringen föreslår att sammanlagt ska anvisas till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för . Det är mindre än anslagna medel . Anslagsförändringarna för inom utgiftsområde 15 beror bl.a. på att utgifterna bedöms minska på grund av förändrade makroekonomiska förutsättningar och förändrade volymer m.m. Vidare bedöms utgifterna öka något på grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om. I propositionen föreslår regeringen en ändring i studiestödslagen (1999:1395). Förslaget innebär att fribeloppet höjs med ca per kalenderår. Lagförslaget i denna del föreslås träda i kraft . Det s.k. tilläggslånet inom studiemedlet föreslås genom lagändringen höjas med ca per studiemånad. Tilläggslånet föreslås också kunna lämnas för studier på deltid. Vidare föreslås att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från till . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska enligt lagförslaget ske . Det innebär att åldern för rätt till studiemedel höjs med , liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. De nämnda lagändringarna föreslås träda i kraft . Ledamöterna från Socialdemokraterna, redovisar respektive partis budgetalternativ i var sitt särskilt yttrande. I bilaga 2 ges en översikt över regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 15. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd Lagförslag om ändring i studiestödslagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 15 punkt 1 och avslår motion 2013/14:Ub459 av m.fl. (V) yrkande 2. Bemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 15 punkt 2. Bemyndigande för lån i för studielån bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 200 . Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motion 2013/14:Ub566 av m.fl. (S) yrkande 2. anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 15 punkt 4 och avslår motionerna 2013/14:Ub459 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Ub468 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2013/14:Ub519 av m.fl. (SD), 2013/14:Ub520 av m.fl. (MP) och 2013/14:Ub566 av m.fl. (S) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)1, (M), (S)2, (M), (S)3, (FP), (MP)4, (KD), (SD)5, (V)6, (S)7, (M), (S)8 och (C). Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Avstår från ställningstagande under punkt 1. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . beslutade om ramar för vart och ett av de 27 utgiftsområdena (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). I och med detta beslut har ramen för utgiftsområde 15 Studiestöd fastställts till 21 . I behandling av utgiftsområdet får detta belopp inte överskridas. Samtliga anslag inom utgiftsområdet fastställs i enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen genom ett beslut. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 15 ska fördelas inom den ram som har fastställt. Samtliga förslag till riksdagsbeslut behandlas i en förslagspunkt, eftersom de rör budgeten . Utskottets förslag – som överensstämmer med regeringens förslag – till beslut om anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3. En översikt över regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. Regeringens lagförslag finns i bilaga 4. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har genomfört en uppföljning av budgetpropositionen i olika avseenden, bl.a. i fråga om regeringens resultatredovisning till , och gruppens promemoria finns i bilaga 5. I propositionen lämnar regeringen förslag till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. För anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att den ska bemyndigas att göra beställningar som medför behov av anslag . Regeringen föreslår vidare att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån. Vidare föreslår regeringen en ändring i studiestödslagen (1999:1395). Förslaget innebär att fribeloppet höjs med ca per kalenderår. Lagförslaget i denna del föreslås träda i kraft . Det s.k. tilläggslånet inom studiemedlet föreslås genom lagändringen höjas med ca per studiemånad. Tilläggslånet föreslås också kunna lämnas för studier på deltid. Vidare föreslås att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från till . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska enligt lagförslaget ske . De nämnda lagändringarna föreslås träda i kraft . En översikt över regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Oppositionens alternativa förslag avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V). Regeringen har föreslagit åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd (punkt 4 i propositionen). Förslaget återfinns i bilaga 2 i detta betänkande. Regeringen föreslår vidare att antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Regeringen har också lämnat förslag om bemyndiganden i punkterna 2 och 3 i propositionen. Förslagen återfinns i bilaga 1 i detta betänkande. Socialdemokraterna, har i sina respektive motioner i vissa frågor föreslagit alternativ till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas förslag till anslag för utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 2 i detta betänkande. Som framgår av punkt 1 i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet punkterna 1–4 i propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 15 återfinns i betänkandets bilaga 3. Nedan redogörs det närmare för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och bakgrunden till utskottets ställningstagande. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen). följde upp regeringens resultatredovisning inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder, dvs. utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning, i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2011/12:UbU1, bet. 2011/12:UbU2, bet. 2012/13:UbU1, bet. 2012/13:UbU2). Utskottet följer i detta avsnitt upp budgetpropositionen . Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (prot. utskottssammanträde /11:27) och finns i bilaga 5 till betänkandet. Uppföljningen fokuserar på form- och strukturfrågor i syfte att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdet samt förtydliga informationen i utskottets underlag inför ställningstagandet till budgetförslaget. Propositionen följs upp i följande avseenden: budgetpropositionens struktur, resultatredovisningens utformning och anslagens ändamål. Statsbudgetens utgiftssida är indelad i 27 utgiftsområden och ca 500 anslag och publiceras i 12 volymer som omfattar ett eller flera utgiftsområden. Volym 8 innehåller anslagsförslagen inom utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. För respektive utgiftsområde finns ett förslag till riksdagsbeslut, en beskrivning av utgiftsområdets omfattning, utgiftsutveckling och verksamhet, en resultatredovisning och en resultatanalys (en bedömning av måluppfyllelsen), en beskrivning av politikens inriktning och ett budgetförslag. Inledningsvis anges målen för studiestödet. Målen är att studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare jämna ut skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin . Resultatredovisningen presenteras i nio avsnitt. För varje studiestöd redovisas resultaten per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studerande utomlands, studerande med barn, studieekonomi, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Under respektive avsnitt finns angivet vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. För varje indikator anges det vilken del av måluppfyllelsen som den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Samma indikator kan också mäta flera delar av måluppfyllelsen, t.ex. studiestödets såväl rekryterande som utjämnande effekt. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats presenterar regeringen en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för studiestödsområdet under rubrikerna Rekryterande, Utjämnande, Effekt på samhällsekonomin och Studiestödsadministration. Vidare pågår det enligt budgetpropositionen ett samlat, prioriterat arbete inom för att stärka arbetet med analyser av redovisade resultat. Inom utgiftsområde 15 finns åtta ramanslag, anslagen 1:1–1:8. Det framgår av budgetpropositionen att utformningen av anslagens ändamål har setts över genomgående i hela budgetpropositionen för att göra den tydligare och mer enhetlig. Anslagen avser utgifter för studiestöd och studiestödsadministration (myndigheternas förvaltningsutgifter) samt utgifter för studiemedelsräntor och avsättning för kreditförluster. Utskottet välkomnar de förändringar av redovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de två senaste budgetbetänkandena och ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i propositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet har gjort med anledning av budgetpropositionen . Utskottet anser att den kapitelordning som används för utgiftsområde 15 (först resultatredovisningen, därefter politikens inriktning och budgetförslaget) tydliggör kopplingen mellan resultat och budgetförslag på ett bra sätt. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det i resultatredovisningen finns uppgifter om verksamheternas omfattning och kostnader som inte ligger till grund för en bedömning av måluppfyllelsen, men som är intressanta och viktiga för den som vill följa utvecklingen inom utgiftsområdet. Liksom tidigare anges på ett tydligt och pedagogiskt sätt vilka indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen för studiestödet. För varje indikator anges det vilken del av måluppfyllelsen som den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Utskottet menar, liksom tidigare, att kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen på så vis tydliggörs på ett förtjänstfullt sätt. Utskottet uppskattar också den systematiska genomgången av indikatorerna i resultatanalysen (bedömningen av måluppfyllelsen) och att analysen strukturerats efter målen för studiestödet. Utskottet välkomnar att regeringen, som tidigare aviserat, presenterar en indikator för området studieekonomi. När det gäller resultatanalysen noterar utskottet med intresse att det enligt budgetpropositionen pågår ett samlat arbete inom för att stärka arbetet med analyser av redovisade resultat, och att det arbetet ska prioriteras framöver (prop. 2013/14:1 förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5 s. 676 f.). Utskottet vill liksom finansutskottet (bet. 2013/14:FiU1 s. 10) betona vikten av ett bra underlag för ställningstagande till budgetförslaget och ser fram emot en utveckling av resultatanalysen för studiestödsområdet och en utvecklad kommentar i de fall samma indikator mäter flera delar av måluppfyllelsen, t.ex. studiestödets såväl rekryterande som utjämnande effekt. Utskottet konstaterar att beskrivningen av anslagens ändamål har renodlats och blivit mer likalydande. Utskottet konstaterar också att regeringen för detta utgiftsområde har använt sig av möjligheten att under en egen rubrik lägga till kompletterande information som inte är en del av anslagets ändamål men kan vara nödvändig för förståelsen av ändamålet. När det gäller anslag som används för förvaltningsutgifter anser utskottet att det vore bra med någon information om myndighetens uppgifter, t.ex. i form av en hänvisning till myndighetens instruktion. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för när det gäller utgifter för studiestödet (anslagen 1:1–1:8). Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Först återges några uppgifter (nyckeltal) som redovisas när det gäller studiestödsverksamhetens omfattning och kostnader. Sedan redovisas utfallet för de indikatorer som regeringen använder för att bedöma måluppfyllelsen. Därefter redovisas regeringens bedömning av hur kreditförluster på studielån bör hanteras. Hanteringen anpassas till budgetlagen, vilket medför att två nya anslag tillkommer inom utgiftsområdet. Slutligen behandlas anslag och bemyndiganden inom utgiftsområdet. Verksamhetens omfattning och kostnader fick nästan 975 000 studerande, kvinnor och män, någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till nästan 1,5 miljoner. För verksamheten uppgick utgifterna på statens budget till ca . Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till knappt 1,5 miljoner vid utgången av 2012. Antalet låntagare fortsatte att öka . Ökningen jämfört med var ca 18 000 personer, och ökningen var något större än . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Centrala () verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Av intäkterna, som totalt uppgick till , bestod av anslag () och av avgifter (). Inbetalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. har CSN beslutat att kräva tillbaka i felaktigt utbetalt studiestöd, vilket är av det totala utbetalda beloppet för studiehjälp och studiemedel. Det är en ökning jämfört med . har totalt 135 personer anmälts för misstänkt bidragsbrott. Det är en minskning med 113 personer jämfört med . Minskningen beror på att CSN har prioriterat att polisanmäla de personer som bedöms ha begått bidragsbrott med uppsåt eller med uppenbart grov oaktsamhet. Utgifterna för () verksamhet uppgick till ca . ÖKS hanterade ca 6 900 ärenden, en minskning med ca 400 ärenden jämfört med föregående år. avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Målen är att studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare jämna ut skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin . Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studerande utomlands, studerande med barn, studieekonomi, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Under varje avsnitt finns angivet vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. För varje indikator anges det vilken del av måluppfyllelsen som den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. De resultat som redovisas avser 2012. Avslutningsvis presenteras regeringens resultatanalys (sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen). Unga studerande på gymnasial nivå i fick ca 444 100 studerande studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört . Av dem som hade studiebidrag gick i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. Indikator: Antal studerande med inackorderingstillägg av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg . Av dem som studerade på fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar knappt 7 000 personer. Därutöver var det ca 2 600 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande effekt. Indikator: Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån, . Indikatorn mäter studiestödets utjämnande effekt. Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Indikator: Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel fick ca 22 900 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är oförändrat jämfört med året innan. Cirka 13 500 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av stödtagarna på grundskolenivå. Det är en ökning med jämfört med föregående år. De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande på den nivån , medan var . återfanns de flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , inom vuxenutbildning (komvux). Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 110 100, vilket är en minskning jämfört med . En majoritet av de studerande, , var , medan var eller äldre och var eller äldre. Åldersfördelningen har varit förhållandevis oförändrad . Indikatorn mäter studiestödets rekryterande effekt. Indikator: Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån Cirka 30 700 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning med ca 600 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån, , var i princip oförändrad jämfört med . Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste på komvux, vilket är en minskning jämfört med . Av de vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå inom komvux var kvinnor, medan var män. Motsvarande andelar för folkhögskolan var kvinnor och män. får den högre bidragsnivån inom studiemedlen lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för vissa studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå inom komvux eller folkhögskola. fick ungefär 3 150 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. Antalet har ökat med 730 ungdomar jämfört med föregående år. Lika många kvinnor som män tog del av satsningen . Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Studerande på eftergymnasial nivå i Indikator: Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel studerade ca 336 600 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en ökning med 4 900 studerande jämfört med . ökade antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , och antalet är det största . De allra flesta studiemedelstagarna på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid en yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom utbildningsformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Dessa andelar har inte förändrats nämnvärt . Antalet studerande med studiemedel ökade inom universitet och högskola, medan antalet studerande minskade något inom kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola. Av dem som studerade på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Det har inte skett några förändringar i åldersstrukturen . Det är fler kvinnor än män som har studiemedel för studier på eftergymnasial nivå. Andelen kvinnor och män som har studiemedel följer utvecklingen av andelen kvinnor och män som studerar på eftergymnasial nivå. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande effekt. Indikator: Antal studerande utomlands med studiehjälp Antalet studerande med studiehjälp för gymnasiestudier utomlands uppgick till ca 1 100 , vilket är oförändrat jämfört med . Av dessa fick 300 personer inackorderingstillägg, och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande effekt. Indikator: Antal studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till knappt 700, vilket är en ökning med 140 studerande jämfört med året innan. Av de utlandsstuderande på gymnasial nivå var kvinnor och män. Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel uppgick till 32 700, vilket är en ökning jämfört med . Det är som antalet utlandsstuderande ökar med ett minskande antal. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen är oförändrad jämfört med året innan. Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var under och eller äldre. Indikatorn mäter studiestödets rekryterande effekt. Indikator: Antal studerande med tilläggsbidrag fick ca 78 000 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en minskning med drygt 1 800 personer jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Av det totala antalet kvinnor som hade studiemedel fick tilläggsbidrag, medan motsvarande andel för männen var . Indikatorn mäter studiestödets rekryterande och utjämnande effekt. Indikator: Antal studerande utomlands med tilläggsbidrag