bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Det budskap vi hade var att vi måste se detta som ett samspel mellan regering och riksdag för att, precis som tar upp, skapa beslutsprocesser som hänger ihop.När vi diskuterar framgångarna är det inte att vi har satsat 4 miljarder som är det intressanta, utan det är resultat av de 4 miljarderna som är intressant.Jag har inte så mycket mer att tillägga, men när jag ändå är här uppe kan jag passa på att önska er god jul och gott nytt år. Jag har inte så mycket att tillägga mer än att önska detsamma. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet Utgiftsområde 22 Kommunikationer och avslag på samtliga reservationer.Jag kommer att fokusera mitt anförande på tillgänglig kollektivtrafik.Att fler börjar åka kollektivt är avgörande för att vi ska klara såväl klimatutmaningar som demografiska utmaningar. När vår befolkning ökar, våra städer blir större och resan till och från arbetet blir längre måste incitamenten för att fler ska välja bussen, tunnelbanan eller tåget framför bilen bli tydligare.Många avstår från att åka kollektivt på grund av otrygghet. Inte sällan saknas ett helhetsperspektiv på kollektivt resande. Vissa hållplatser och perronger kan upplevas som trygga, medan sträckan dit kan vara obehaglig. På andra platser är det just på hållplatserna som otryggheten upplevs som störst.En grupp som i alltför stor utsträckning avstår från kollektivt resande är funktionsnedsatta. Många hinder kan uppstå på vägen med alltifrån hissar som inte fungerar till vägar och perronger som inte är handikappanpassade och som gör att färdtjänsten blir ett tryggare alternativ.Det är därför både bra och viktigt att har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar energiförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet.I budgetpropositionen redovisar regeringen att det behövs fortsatt utveckling av transportsystemet för att öka tillgängligheten för medborgare. Men det kvarstår naturligtvis många utmaningar. Det måste vi vara ödmjuka inför. Det handlar om punktlighet, trafiksäkerhet och den förändrade värld vi lever i.Fru talman! I funktionsmålet för tillgänglighet står bland annat att transportsystemet ska utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning.Det är inte bara en demokratifråga att funktionsnedsatta ska ha samma möjligheter att använda kollektivtrafiken som andra, utan det är också en möjlighet att minska färdtjänstanvändandet i samhället.Enligt är det av befolkning som skulle kunna åka kollektivt om trafiken vore anpassad och tillgänglig. skulle behöva åka med specialtransporter.Jag är väldigt glad över att regeringen fattade beslut om att ge Trafikanalys i uppdrag att genomföra en förstudie om möjligheten att förändra regleringen för färdtjänst, riksfärdtjänst, skolresor och sjukresor.Översynen av den särskilda kollektivtrafiken är nödvändig av flera skäl. Lagstiftningen har tillkommit och stämmer inte helt överens med dagens samhälle och de behov som den nya kollektivtrafiklagen anger. Den ger de regionala kollektivtrafikmyndigheterna förutsättning att samordna persontrafiken och ta ett samlat ansvar.Genom förändringar av regleringen bör tillgänglighet, valfrihet och samhällsekonomisk effektivitet uppnås.Angående tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning bedömer regeringen att trenden är positiv. Det finns en tendens som visar att skillnaden i mobilitet mellan personer med funktionsnedsättning och övriga resenärer har minskat men också att skillnaderna i resande med allmän kollektivtrafik minskar.Trafikverket har fortsatt att åtgärda hållplatser och stationsområden för personer med särskilda behov. Andelen fordon i kollektivtrafiken med anpassningar för personer med funktionsnedsättningar har ökat . Det är en väldigt positiv utveckling som jag och alliansregeringen kommer att fortsätta att arbeta med.Fru talman! Det finns behov av åtgärder för att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar. mål om en tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning till 2010 uppnåddes inte, men vi ser att tillgängligheten förbättras.Funktionsnedsatta har olika hinder och behov som alla måste uppmärksammas när kollektivtrafiken ska göras tillgänglig för fler.Stiftelsen har gjort en grundlig analys avseende trygghet i kollektivtrafiken. Den visar att tryggheten är en central faktor för att man ska genomföra sin resa, något som inte bara gäller funktionsnedsatta utan i allra högsta grad alltifrån unga killar till äldre kvinnor. I vissa storstadsområden upplever otrygghet i kollektivtrafiken i sådan omfattning att de avstår från att åka kollektivt.De hinder som kan uppstå inför en resa kan till exempel vara krångliga biljettsystem och informationen när det gäller byten mellan olika transportslag. Det skapar också osäkerhet.För funktionsnedsatta är det betydligt fler komplikationer som kan uppstå i samband med en kollektivtrafikresa, vilket gör att många hellre väljer färdtjänst. Rullstolsliftar, utrop och hörslingor som inte fungerar gör att otryggheten blir stor för den enskilde resenären.Den bristande informationen när oväntade saker inträffar är ett annat exempel på en barriär som måste övervinnas för att få fler att åka kollektivt. Därför är det av största vikt att till exempel kommuner, regioner, stationsägare, myndigheter och operatörer för en ständig dialog för att ytterligare öka antalet kollektivresenärer.Fru talman! Myndigheterna inom trafikområdet har i uppdrag av regeringen att se till att samtliga stationer och busshållplatser ska vara åtgärdade 2021.Det har genomförts insatser från statligt håll och av andra aktörer, vilket har medverkat till att tillgängligheten i transportsystemet har blivit bättre, och den förbättras ständigt. En sak som vi på nationell nivå måste ta fasta på gäller bytespunkter och definitionen av vad som är en tillgänglig bytespunkt. Här behövs en gemensam nationell definition som blir känd för alla resenärer.Hittills har fokus ofta legat på olika tekniska lösningar, som ramper och ledstråk. Men många resenärer vittnar om att tillgänglighet handlar om flera andra saker som är minst lika viktiga. Tillgång till information, personlig service och vikten av bemötande och kunskap hos personalen inom kollektivtrafiken och övriga transportområden är aspekter som lätt kan glömmas bort när man talar om tillgänglighet för resenären.Tryggheten är en av de viktigaste faktorerna för att få fler människor att vilja åka kollektivt. Vi måste därför se till alla de behov som uppstår under hela resan, för alla människor. Många har sagt att det här är deras sista budgetdebatt. Jag har inte varit med i trafikutskottet särskilt länge, och det här är faktiskt min första budgetdebatt. (Applåder)Jag vet inte om jag planerar att vara med . Det finns mycket att göra ute i samhället. Vi får väl se hur det blir. Det får framtiden utvisa.Med risk för att upprepa det som många redan sagt är det alltså betänkandet TUl som debatteras . En rad olika punkter och många viktiga frågor har tagits upp av mina kolleger. Jag vill dock uppehålla mig vid den del som jag tycker behöver lite extra uppmärksamhet, nämligen kollektivtrafiken, ett ord som inte alltid klingar så modernt och hippt. Det är en viktig del för och för dem som använder den.I början på året tillsattes en parlamentarisk grupp för att göra en uppföljning av det arbete som har gjorts och görs gällande tillgängligheten inom kollektivtrafiken för de med funktionsnedsättning. - En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning finns i tryckt form. Jag har letat efter den på hemsida och också hittat den, men från tillgänglighetssynpunkt var det inte helt lätt. Det är ett medskick till dem som arbetar med hemsidan. har berört frågan och berörde den. Det var mycket bra. Hon inledde sitt anförande på ett väldigt beskrivande sätt. Men jag tycker som sagt att det behöver upprepas, för det finns ett återkommande konstaterande i rapporten, att intresseorganisationer lyfter fram prioriteringsfrågan som en viktig aspekt. Jag vill tala om det utifrån dess värde. Vi är bra på att tala om teknik och hårda frågor men glömmer ofta bort att tala om den mjuka delen, alltså de människor som vi testar våra idéer på, de som förväntas använda kollektivtrafiken för att få en normal och smidig livsföring.Det är viktigt att lyfta fram att detta är en uppföljning och att resultatet och de problemformuleringar som beskrivs är något man är överens om utifrån iakttagelser och att arbetet med att hitta lösningar och tankar kring de problem och utmaningar som har lyfts fram i rapporten ännu inte har gjorts. I och med att rapporten finns är jag hoppfull om att vi ska kunna arbeta med dessa frågor på ett bättre sätt. Syftet med uppföljningen var just att öka kunskapen och samla den på ett och samma ställe. Det är nu lättare att kunna identifiera problemen och söka svar i regeringens återkommande resultatredovisningar till riksdagen.Det är ändå viktigt att lyfta fram vissa delar för att visa att vi tar dessa signaler på allvar. Det är min önskan att man från regeringens sida tar till sig resultatet. Det är en otroligt välgjord uppföljning där olika aktörer, såsom intresseorganisationer för olika funktionsnedsättningar, , Jernhusen och andra instanser som är viktiga för transportsystemet och samhällsutvecklingen, har bidragit med sin kunskap och ärlighet i frågorna.Om jag vill resa till från min hemort i kan jag med en enkel knapptryckning på min smartphone få fram en exakt beskrivning av var närmaste busshållsplats finns, var bussen stannar, hur långt jag måste gå till fots för att ta mig till , tågnummer, vagnsnummer, plats och tidpunkt för min ankomst. Det är självklarheter för mig och många andra.Dessa självklarheter, fru talman, bygger på en förkunskap om till exempel väderförhållandena samt annan information som är relativt lättillgänglig. Jag kan höra, jag kan se och jag kan läsa den information jag behöver, jag kan välja det transportslag jag vill och finner bekvämt och jag bestämmer själv när och var jag vill påbörja mig resa. Jag kan fritt röra mig i staden och ta mig fram trots olika nivåer mellan markplan, trappor och så vidare.Fru talman! Det som för mig är självklart är inte självklart för en del av befolkningen. Stor eller liten del av befolkningen spelar ingen roll. Det som är väsentligt är att den frihet som vi alla ser som nödvändig för vårt liv och vår utveckling är inte en rättighet för alla. Det finns mängder med exempel på historier från människor med olika funktionsnedsättningar. De vittnar om krångel, dålig information, ovilja och ibland illvilja.För mig som medmänniska som ständigt tar saker för givet och som har tillgång till hela samhället bör det vara naturligt att reagera när jag ser att något är fel, när jag ser hur andra kränks och förminskas på grund av deras funktionsnedsättning. När kommuner, regioner och stadsdelar skiljer sig åt i arbetet med att tillänglighetsanpassa, när olika aktörer lägger ansvaret på varandra och resultatet blir negativt för den berörde är det att fundera på om vi vill att det ska finnas en genomgående tanke bakom samhällsplaneringen och hur den ska se ut.Naturligtvis ska de ansvariga aktörerna få möjlighet att bestämma vad de vill satsa på och på vilket sätt, men det är viktigt att samhället håller ihop. Det fordrar att det finns en klar idé om hur det bör vara. Vi bör ha gemensamma mål och strategier för att nå dessa mål. Om det krävs ska resurserna riktas om, och det ska bli mer tydligt.Låt oss vara tydliga med att säga till dem som arbetar med dessa frågor att deras arbete är viktigt och att det gör skillnad inte bara för den som har en funktionsnedsättning utan för alla. De satsningar som görs ökar komforten och standarden för alla. En mer anpassad och tillgänglig offentlig miljö gör inte skillnad på om människor är unga, gamla eller funktionsnedsatta. Tillgänglighet är centralt. Det är ett begrepp som inte är entydigt. För mig handlar det om att inte begränsa människors möjligheter att ta sig till jobbet, att resa och att uppleva. Det handlar, fru talman, om att vara fri.Jag vill avsluta med att säga att ett samhälle för alla, ett inkluderande samhälle som värnar om människors rättigheter och jämlikhet, är något som vi bör sträva efter, och jag ser fram emot att följa det arbete och de idéer som kan tänkas realiseras utifrån denna rapport och uppföljning.Eftersom jag inledningsvis missade att yrka bifall till reservation 1 gör jag det nu i stället. (Applåder)I detta anförande instämde (S). Jag noterade under de anföranden som hölls av Socialdemokraterna, och att det inte nämndes någonting om flyget. Jag är därför glad att infrastrukturminister talade en hel del om flygets betydelse. Det har även en del av mina alliansvänner i övrigt gjort.Det görs tiotals miljoner flygresor i . Över 80 000 människor arbetar inom flyget. Flyget är livsnödvändigt för att hålla ihop alla delar av . Mot den bakgrunden är det lite svårt att förstå det ointresse som man nästan får för sig att den rödgröna oppositionen har för flyget, men det kanske inte handlar om enbart ointresse. Det beror kanske på att man egentligen inte gillar flyget. Vi har och som vill införa flygskatter. vill inte ha något flyg söder om . Det kanske inte är ointresse. De rödgröna partierna kanske helt enkelt inte tycker om flyget.Jag kommer däremot i det här inlägget endast att prata om flyget. Mina parti- och alliansvänner har på ett bra sätt beskrivit de andra delarna och de historiskt stora satsningar på infrastrukturen som alliansregeringen gör.Flyget får inte bara vara en del av miljödiskussionen. Det händer ofta att flyget endast nämns som ett miljöproblem eller en förklaring till varför det ska satsas mer på tåg och järnväg. Vi måste bli politiskt bättre på att berätta om alla de goda värden som flyget står för. Flyget binder som sagt ihop alla delar av . Det binder också ihop med andra delar av världen. Men givetvis ska flyget ta sin del i miljö- och klimatarbetet.Sedan 1960-talet och fram till har de kommersiella flygen blivit mer bränsleeffektiva och har därmed minskat belastningen på miljön. Arbetet med att ta fram nya och bättre flygplansmotorer fortsätter, som nya bränslen utvecklas. Flyget jobbar med gröna inflygningar, rakare flygvägar och mycket annat som leder till att utsläppen per personkilometer kan fortsätta att minskas. Dessutom är den statliga flygplatskoncernen världsledande inom arbetet med att utveckla klimatsmarta flygplatser.Vi som tror på flygets roll även måste bli bättre på att möta den ensidiga svartmålningen av flyget som miljöbov. Den stämmer inte. Det behövs flyg för att hela ska kunna leva och utvecklas. Vi måste stå upp för flygets betydelse. Flyget är en nödvändig del av både dagens och morgondagens transporter. Flyget möjliggör både arbetsresor och nöjesresor. Passagerare som anländer till spenderar här. Som sagt har 80 000 människor sitt arbete inom flyget.Sverige är ett avlångt och vidsträckt land i utkant och ett av världens mest exportberoende länder. Det är handel med andra länder som har gjort och fortfarande gör till ett av de rikaste länderna i världen. Det innebär att vi är starkt beroende av att kunna röra oss snabbt över långa avstånd både inom och utom landet. Flyget är det enda realistiska alternativet för den typen av persontransporter.Det statliga Swedavia driver tio flygplatser, som står för många av flygresorna inom landet och till andra länder. Där ingår stora flygplatser som , , , , och . Därutöver kommer 37 regionala flygplatser på orter som , , , och , bara för att nämna några. Dessa regionala flygplatser är avgörande för att på ett bra sätt binda ihop hela . Dessutom har dessa 37 regionala flygplatser direktflyg till 107 utrikesdestinationer. Det gör att skelleftebor kan flyga direkt till och att spanska blir ett allt vanligare språk på gatorna i . Spanjorerna flyger nämligen också till . Världen kommer närmare , och kommer närmare världen.Det är tyvärr inte möjligt att flyga på helt kommersiella grunder till alla delar av vårt land. Trots det finns det ett stort behov hos människor från dessa orter och regioner av att kunna transportera sig snabbt. Det möjliggör regeringen genom att man ger ekonomiskt stöd till flygplatser och flygtrafik för att det ska vara möjligt att resa i hela landet. Men även kommunerna och regionerna bekostar med skattepengar en del av den regionala flygplatsinfrastrukturen, precis som de stöder annan kollektivtrafik.Flygplatsinfrastrukturen i hänger ihop och är till stora delar inbördes beroende. Jag som kommer från brukar ofta säga att aldrig får bli en Stockholmsfråga. Det är en mycket större fråga än så. råkar ligga nära geografiskt, men det är hela . Det är ofta dit vi flyger för att byta till ett annat flyg som sedan ska ta oss till vår slutdestination.Mot den bakgrunden är det helt orimligt att tänka sig scenarier där av olika skäl beläggs med restriktioner, så att flygtrafiken inte kan fortsätta att öka. Det drabbar inte bara utan hela möjligheter att resa och transportera sig.Fru talman! Jag är glad att jag är en del av en allians som ser behovet av flyget, satsar på flyget och vill att hela ska leva och utvecklas. Man kan sammanfatta det med att vi helt enkelt gillar flyget och dess möjligheter.Men i oppositionen finns som sagt de som inte tycker att flyget är särskilt bra. Man gillar inte flyget och tycker inte om de värden som flyget står för.Flyget är en del av vårt transportsystem och är beroende av de andra delarna, som väg, järnväg och sjöfart, precis som de är beroende av flyget. De kompletterar varandra och möjliggör tillsammans hela resan för människor och gods. Det är bara i oppositionens världsbild som olika transportslag och trafikslag står mot varandra. I vanliga människors liv och för vanliga företag kompletterar de varandra. Det handlar om bil, buss, tåg och flyg. Alla dessa olika transportslag gör att vi kommer dit vi ska.Fru talman! Med detta korta inlägg yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet.