bet · H001UU3 · 2013-05-27 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande redogörelsen till 2012/13:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar också regeringens skrivelse 2012/13:90 Nordiskt samarbete 2012 med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet behandlar även två följdmotioner till redogörelsen samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna berör frågor om det nordiska samarbetet, gränshindersarbetet, det arktiska samarbetet och samarbetet inom närområdet i övrigt. Utskottet föreslår att redogörelsen och skrivelsen läggs till handlingarna och att motionerna avslås. I betänkandet finns 12 reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 4 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 46. Reservation 1 (S, MP, V) 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 6, 2012/13:U249 av och (båda FP) yrkande 1 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 50. Reservation 2 (S, MP, V) 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 3 (V) Nordiskt kulturarv, djurskydd 2012/13:U17 av m.fl. (SD) yrkandena 14. Reservation 4 (SD) 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:U17 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2012/13:U249 av och (båda FP) yrkande 2, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 49 och 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 1. Reservation 5 (S, MP, V) Reservation 6 (SD) Moratorium för olje- och gasutvinning i 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (MP, V) 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 48. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP, V) 2012/13:N202 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 10 (V) 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 11 (V) 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 79 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 47, 51 och 52. Reservation 12 (S, MP, V) 2012/13:U232 av och (båda FP) yrkandena 14, 2012/13:U236 av m.fl. (M), 2012/13:U251 av m.fl. (FP), 2012/13:U256 av m.fl. (S), 2012/13:U289 av och (båda SD), 2012/13:U302 av och (båda M), 2012/13:U319 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4, 2012/13:U320 av m.fl. (S) och 2012/13:U329 av m.fl. (KD, FP, MP, C) yrkande 2. lägger skrivelse 2012/13:90 och redogörelse /13:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (FP), (MP), (KD), (V), (S), (M), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande redogörelsen till 2012/13:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar också regeringens skrivelse 2012/13:90 Nordiskt samarbete 2012 med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Vidare behandlar utskottet två följdmotioner samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Ledamöter i utrikesutskottet deltog i ett seminarium under rubriken nordiska samarbetet ett berättigande? Seminariet arrangerades av svenska delegation och . Vid ett gemensamt möte i om naturresursförvaltning i sammanträffade företrädare för utrikesutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet med statssekreterarna utrikesdepartement, och Per , olje- och energidepartement, båda med medarbetare. I mötet deltog också , ambassadör i , med medarbetare. I anslutning till beredningen av detta ärende fick utskottet information av ambassadör , , om verksamheten i under ordförandeskapsperiod 20112013. Regeringen gjorde en redogörelse till när det gäller pågående och planerat utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete samt samarbete om krisberedskap mellan de nordiska länderna (skrivelse 2012/13:112). Ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott har behandlat skrivelsen i betänkande 2012/13:UFöU3, som har justerats som detta betänkande. Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll svenska delegations redogörelse /13:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten innehåller en redogörelse för rådets extra session och rådets 64:e session den 29 oktober1 november samt en översikt över rådets övriga verksamhet . I skrivelse 2012/13:90 Nordiskt samarbete 2012 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . I skrivelsen beskrivs Nordiska ministerrådets målsättning och resultat när det gäller gränshindersarbetet, globaliseringsarbetet och samarbetet med närområdet. Uppgifter redovisas om det nordiska samarbetet på det utrikespolitiska området och i fråga om försvar och samhällets krisberedskap. Också uppgifter om bilateralt samarbete i redovisas i skrivelsen. Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar i betänkandet redogörelsen till 2012/13:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten och regeringens skrivelse 2012/13:90 Nordiskt samarbete 2012 med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden om det nordiska samarbetet, gränshindersarbetet, det arktiska samarbetet och samarbetet inom närområdet i övrigt. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S, MP, V), 3 (V), 4 (SD), 5 (S, MP, V), 6 (SD), 7 (MP, V), 8 (S), 9 (MP, V), 10 (V), 11 (V) och 12 (S, MP, V). Socialdemokraterna förespråkar i kommittémotionerna 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 46 ett förstärkt och utvecklat nordiskt samarbete samt stärkt inomnordiskt samarbete bl.a. för att öka det nordiska inflytandet i EU och i andra samarbetsorgan. I motionerna 2012/13:U15 (S) yrkande 6 och 2012/13:U306 (S) yrkande 50 betonas att fyller en viktig funktion inte minst när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas arbete. Miljöarbetets vikt framhålls i motion 2012/13:U15 (S) yrkande 4, och Socialdemokraterna menar att det finns en outnyttjad potential för samarbete. betonar i kommittémotion 2012/13:U17 av m.fl. (SD) yrkande 1 vikten av att stärka och bevara det nordiska kulturarvet. I yrkande 2 föreslås att ska verka för att en bred nordisk kulturkanon tas fram. Vidare föreslår motionärerna i yrkandena 3 och 4 att ska vara världsledande i frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande och att de nordiska länderna ska harmonisera djurskyddslagstiftningen för att undvika att bristande djurskydd blir en konkurrensfördel inom . pläderar i kommittémotion 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 13 för en gemensam nordisk infrastrukturpolitik samt landsbygdspolitisk och regionalpolitisk utveckling. Partiet förespråkar en nordisk infrastrukturpolitik där man bygger gemensamt finansierade, ägda och drivna vägar, järnvägar och flygplatser. I den enskilda motionen 2012/13:U249 av och (FP) yrkande 1 föreslås ett ökat samarbete och utbyte mellan de nordiska länderna. Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är viktigt i europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt i ett starkt . Utskottet välkomnar att , och närområde ägnades betydande uppmärksamhet i den utrikespolitiska deklaration som redovisades av utrikesministern i . är ordförandeland i . Utgångspunkten för det svenska ordförandeskapet i 2013 är den nordiska samhällsmodellen. Denna har framgångsrikt bidragit till att utveckla våra länders tillväxt, välfärd och sammanhållning. Utskottet anser att de erfarenheter vi har gjort bör tas till vara när vi gemensamt vidareutvecklar det nordiska samarbetet så att det kan svara mot nya utmaningar. Gemensamma värderingar länderna emellan bidrar till att stärka ställning som en av världens mest innovativa och konkurrenskraftiga regioner. I ordförandeskapsprogram för 2013, Den nordiska modellen i en ny tid, slås fast att det nordiska samarbetet ska stärka nordiska och regionala intressen och värderingar i en global omvärld. ska särskilt prioritera frågor om hur vi bekämpar utanförskap, inte minst arbetslöshet bland unga, och hur vi ökar konkurrenskraften som vi skapar ett hållbart samhälle med höga välfärdsambitioner. Även frågor om avskaffande av gränshinder och om de demografiska utmaningarna framöver tas upp i ordförandeskapsprogram. Som konstaterades i utrikesdeklarationen har en nordisk solidaritetsförklaring antagits, som komplement såväl till vår egen som till våra grannländers säkerhetspolitiska val. Arbete pågår för närmare samverkan mellan de nordiska utrikesförvaltningarna och för bättre nordisk krisberedskap och vi fördjupar samarbetet kring militära insatser och förmågor. Tillsammans med har också erbjudit sig att i form av övningar delta i den luftrumsövervakning över som ansvarar för . har spelat en aktiv roll för att driva på förhandlingsprocessen om ett EU-medlemskap för . En särskild skrivelse från regeringen om nordiskt utrikes- säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap (skr. 2012/13:112) behandlas av ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott i betänkande 2012/13:UFöU3, som har justerats som detta betänkande. Förutom ordförandeskapet i 2013 har lett fram till . Dessutom leds det informella utrikespolitiska samarbetet i den nordisk-baltiska kretsen av 2013. var ordförandeland i . Det är viktigt att på olika områden uppmärksamma potentialen för ökat nordiskt samarbete liksom annat samarbete i närområdet. Utskottet välkomnar redovisningarna i redogörelse /13:NR1 och skrivelse 2012/13:90 i dessa avseenden. beslutar om budgetramen för det nordiska samarbetet och ska enligt , om det inte finns synnerliga skäl, genomföra de förslag till ändringar inom budgetramen som rekommenderar. Det är enligt utskottet positivt att beslut fattades 2012 om en s.k. prioriteringsbudget och om att tematiska visionsdiskussioner ska äga rum i samband med möten mellan samarbetsministrarna. Syftet med prioriteringsbudgeten är att skapa större politisk dynamik i det nordiska samarbetet och att ge utrymme för innovativa satsningar som är nödvändiga för ett levande och väl fungerande nordiskt samarbete. På motsvarande sätt ska samarbetsministrarnas diskussioner bidra till att utveckla den politiska visionen i samarbetet. är 2013 det första ordförandelandet som får möjlighet att använda sig av prioriteringsbudgeten och har valt att prioritera fyra projekt som rör ungdomsarbetslöshet, gruvnäring, arbetsplatsförlagt lärande och minskade utsläpp av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Inom miljöområdet, som lyfts fram i motioner där vikten av nordiskt samarbete betonas, finns ett flertal exempel på framgångsrikt nordiskt samarbete. Ett exempel är initiativet om ett globalt kvicksilveravtal som bidragit till att Minamatakonventionen om kvicksilver förhandlingar öppnades för undertecknande . Ett annat exempel är utvecklingen av miljömärkningen Svanen. Allt fler produkter på den nordiska marknaden Svanenmärks, och kännedomen bland konsumenter är mycket god. Utskottet konstaterar att ett nära nordiskt expertsamarbete över tiden har bidragit till att stärka nationell politik och lett till gemensamma nordiska inspel i internationella processer. Utskottet välkomnar att ett nytt nordiskt miljöhandlingsprogram har antagits för perioden 20132018. Det är enligt utskottet viktigt att uppmärksamma möjligheterna till nordiskt inflytande i Europeiska unionen och i andra regionala och internationella samarbetsorgan. När det är lämpligt bör de nordiska länderna fortsätta att utveckla ett samordnat agerande i EU, FN och i andra internationella sammanhang. Samtliga nordiska länder är genom medlemskap i eller särskilt avtal genom EES starkt knutna till EU. Det innebär att , på de flesta områden, är en del av EU:s inre marknad. Genom bandet till EU är de nordiska länderna också förpliktigade att följa de olika förordningar och direktiv som utarbetas på europeiskt plan. Flera av dessa handlar om människors rätt att röra sig fritt inom EU/EES och om den gemensamma europeiska inre marknaden. Därmed finns det paralleller mellan de klassiska nordiska strävandena om ett öppet och dess europeiska motsvarighet. Utskottet konstaterar att har ett nära samarbete med länder och organisationer i närområde. Samarbete sker bl.a. med , , , , nordvästra , Östersjöstaternas råd, och . Här kan också nämnas att samlades utrikesministrarna från de nordiska och baltiska länderna samt länderna i den s.k. Visegradgruppen1[ Visegradgruppen bildades mellan , och dåvarande i syfte att öka ländernas samarbete och europeiska integration.] till ett gemensamt toppmöte. Där deltog tolv länder i (, , , och ), (, och ) och (, , och ). Under mötet diskuterades hur tillväxten i de berörda regionerna kan ökas genom stärkt samarbete inom handel, energi, transport, forskning och kultur. Även EU:s östliga partnerskap diskuterades. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2012/13:U15 (S) yrkandena 1 och 4 samt 2012/13:U306 (S) yrkande 46. funktion när det gäller att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas arbete uppmärksammas i en motion. roll är att ta initiativ där man ser problem som kan lösas på nordisk nivå eller där nya möjligheter kan tas till vara genom nordiskt samarbete. Enligt redogörelse /13:NR1 från svenska delegation innebär omvärldsförändringarna att de frågor som står i centrum för arbetet varierar mellan olika år. slutsatser får, när en ny fråga tagits upp, oftast formen av en rekommendation som riktas till en eller flera nordiska regeringar, eller till deras samarbetsorgan . följer därefter upp och kontrollerar att rekommendationerna genomförs på bästa sätt. Utskottet konstaterar att enligt arbetsordning utövar rådets kontrollkommitté parlamentarisk kontroll över verksamhet som finansieras med gemensamma nordiska medel liksom annan granskning som plenarförsamlingen beslutar (arbetsordningen § 6). Enligt arbetsordningen kan medlemmarna i ställa frågor till regering, landsstyre, landskapsregering, Naalakkersuisut (lagstiftande församling) eller ministerrådet. En muntlig fråga ska ställas och besvaras vid en särskild frågestund som ordnas på förslag av presidiet enligt särskilda regler i arbetsordningen. En skriftlig fråga ska besvaras senast efter att den kom mottagaren till handa (§ 58). Utskottet har tagit del av redovisningen i redogörelse /13:NR1 av kontrollkommitténs arbete och förberedelserna för dess verksamhet . Medlemmarna i delegation till har 2012 bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer uppmärksammat såväl antagna rekommendationer som andra frågor av intresse för det nordiska samarbetet. De har också utnyttjat den möjlighet Helsingforsavtalet2[ , som slöts 1962, ger den grundläggande ramen för samarbetet i .] ger att ställa frågor till andra nordiska länders regeringar. Utskottet understryker det ansvar som parlamentarikerna i har för samarbetet där och betonar vikten av att följa upp rådets beslut. I redogörelse /13:NR1 redovisas exempel på frågor som särskilt uppmärksammats i . Utskottet välkomnar att den svenska delegationens medlemmar har fortsatt att aktivt följa upp rekommendationer och att förankra dessa och de nordiska frågorna allmänt i , vilket framgår av redogörelse /13:NR1. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2012/13:U15 (S) yrkande 6, 2012/13:U249 (FP) yrkande 1 samt 2012/13:U306 (S) yrkande 50. Utskottet konstaterar att har en gemensam arbetsmarknad. Genom utbytet av arbetskraft har de nordiska länderna kunnat utjämna obalansen mellan länder som har hög arbetslöshet respektive haft stora behov av arbetskraft. Genom den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har de nordiska länderna kunnat hantera konjunktursvängningarna bättre, och har därmed utvecklats bättre än vad som annars skulle ha varit fallet. Också går betydande arbetskraftströmmar mellan de nordiska länderna. Även det nordiska näringslivet har inte minst blivit alltmer integrerat. I en motion förespråkas en gemensam nordisk politik för transportinfrastruktur och landsbygdspolitisk och regionalpolitisk utveckling. förordade i en rekommendation 2012 att ska kartlägga förutsättningar för och behov av gemensamma nordiska insatser för miljömässigt hållbara transportlösningar i samband med exempelvis olje- och gasutvinning i och gruvdrift i norra , och . I en annan rekommendation förespråkades en nordisk strategi för att utveckla infrastruktur för transporter på land och till sjöss. Utskottet har tagit del av redovisningen av den verksamhet kring transport och infrastruktur som bedrivits 2012 i miljö- och naturresursutskott respektive näringsutskott. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen slog fast att transporterna och de villkor som dessa bedrivs under till stor del är internationella och att det därför, för att skapa fungerande transportsystem för brukarna, är angeläget med perspektiv som sträcker sig utanför gränser. Regeringen framhöll att behöver ett robust, hållbart och samverkande transportsystem som stöder hållbar tillväxt och sysselsättning. I Kapacitetsutredningen3[ Transportsystemets behov av kapacitetshöjande åtgärder förslag på lösningar och utblick mot (). ], som är en utredning från , redovisade myndigheten en internationell utblick. Där konstaterades att den internationella utvecklingen av infrastruktur och transporter är ett viktigt underlag för överväganden om kapacitet och effektivitet för infrastruktur och transporter i . pekade bl.a. på att Ofotenbanan i är sammanlänkad med och att det är av stort intresse att och har samma syn på behovet av infrastruktursatsningar. ansåg också att samplaneringen mellan länderna i i och med råvaruindustrins expansion kommer att bli allt viktigare. Enligt verket bör åtgärderna mellan länderna synkroniseras i allt högre grad, både vad avser planeringen och rum och när det gäller finansieringen. trafikutskott välkomnade i betänkande 2012/13:TU2 Transportsystemets utveckling att det pågår ett utbyte mellan och såväl på tjänstemannanivå som på politisk nivå när det gäller gränsöverskridande aspekter av infrastrukturplaneringen. , som i betänkandet behandlade motioner om bl.a. den nordiska dimensionen i transportpolitiken, ansåg i likhet med regeringen att det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) är en viktig del i strävan att skapa ett väl fungerande europeiskt transportsystem i syfte att stärka EU:s konkurrenskraft och tillväxtpotential och att det är viktigt att söker bidrag från budgeten för TEN-T. ansåg att frågan om gränsöverskridande samarbete på transportområdet är väl uppmärksammad och avstyrkte de i sammanhanget aktuella motionerna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2012/13:119). I fråga om landsbygdspolitisk och regionalpolitisk utveckling, som också tas upp i den nu aktuella motionen, finns det i en lång tradition av regionalpolitiskt samarbete, som bl.a. har sin grund i vår gemensamma historia och kultur samt likheter i de sociala välfärdssystemen och demokratiska styrformerna. Inte minst har gränsregionalt samarbete ägt rum och har spelat en viktig roll för att skapa fungerande och integrerade samhällen i regioner längs nationella gränser. Utskottet välkomnar att det i och med invigningen 2012 av gränstjänst i /nu finns regionala informationstjänster längs gränserna till tre grannstater. För att främja gränsregionalt samarbete lämnar projektstöd och verksamhetsstöd till nordiska gränsregionala samarbetsorganisationer och kommittéer som arbetar med frågor som om rörligheten över nationsgränserna för personer, varor och tjänster. Stöden kan exempelvis avse etablering av nätverk mellan företag över landsgränserna, turism, arbete med gränshinder på näringslivsområdet, innovationsfrämjande projekt och samarbete om utveckling och användning av förnybara energilösningar. Utskottet konstaterar att drev ett regionalpolitiskt samarbetsprogram . Visionen i samarbetsprogrammet var att ska vara ledande i utvecklingen av en ny och mer kraftfull regionalpolitik. Detta skulle innefatta en förstärkning av regionalpolitikens roll i utvecklingen av ett mer innovativt och en starkare miljömässig, ekonomisk och socialt hållbar utveckling på den regionala och lokala nivån. Samarbetsprogrammet skulle också främja att röst på det regionalpolitiska området beaktas i ett större europeiskt sammanhang. Inom ramen för samarbetsprogrammet bildades en nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling. Utskottet konstaterar att förberedelser pågår för ett nordiskt samarbetsprogram för innovations- och näringspolitik . Som ett led i förberedelserna arrangerades konferensen will the Nordic business environment look like in the future? (Hur ska den nordiska miljön för företagande se ut ?) av i och företaget . Arrangemanget ägde rum inom ramen för ordförandeskap för 2013. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2012/13:N272 (V) yrkande 13. I en motion läggs det fram förslag om att stärka och bevara det nordiska kulturarvet och om att ska verka för att en bred nordisk kulturkanon tas fram. Utskottet konstaterar att motsvarande motionsförslag behandlades i förra årets Nordenbetänkande (bet. 2011/12:UU9). Där slog utskottet fast att kultursamarbete är en i det nordiska samarbetet. präglas såväl av en kulturell och språklig mångfald som av en kulturell och språklig gemenskap över gränserna. Det kulturella och konstnärliga utbytet i är en central del av det officiella nordiska samarbetet för att öka kunskapen om och stärka sammanhållningen mellan våra länder och självstyrande områden. I det nämnda betänkandet redogjorde utskottet bl.a. för de nordiska kulturministrarnas globaliseringsinitiativ Nordisk kultur i världen och avstyrkte motionsförslagen om kulturarvet och kulturkanon. Det kan också noteras att kulturutskottet i betänkanden, däribland senast betänkande 2012/13:KrU1, avstyrkt motionsyrkanden om utarbetande av en svensk nationell kulturkanon. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2012/13:U17 (SD) yrkandena 1 och 2. Behovet av nordiskt samarbete när det gäller djurskydd framhålls i en motion. Utskottet behandlade motsvarande motionsförslag i betänkande 2011/12:UU9 . Utskottet konstaterade där bl.a. att under sitt ordförandeskap i 2008 anordnade en konferens om djurskydd som därefter följdes upp av för fiskeri och havsbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk. Ministrarna var eniga om att djurskyddsfrågor är viktiga och att ett gott djurskydd är en viktig nordisk konkurrensfördel. Man enades om att stödja ytterligare nordisk forskning och erfarenhetsutbyte kring djurskyddsfrågor, bl.a. kopplingen mellan ett gott djurskydd och god kvalitet på animaliska livsmedel. Utskottet konstaterar att det finns flera exempel på nordiskt samarbete inom djurskyddsområdet. anordnade i samarbete med det norska Lantbruks- och matdepartementet och Mattillsynen en nordisk konferens om djurskyddskontroller. Konferensen hade fokus på erfarenhetsutbyte mellan de olika nordiska länderna om djurskyddskontrollens uppbyggnad och funktion i respektive land. Ett projekt pågår i Nordiska ministerrådets arbetsgrupp för mikrobiologi, djurhälsa och djurvälfärd om hur man i kan arbeta gemensamt kring för djurskydd och djurs välbefinnande. Kontinuerlig verksamhet bedrivs i ett nätverk för de nordiska djurskyddscheferna som också har möten ungefär . Inom djurskyddsområdet finns även ett nordiskt-baltiskt samarbete med kurs- och seminarieverksamhet, informationsspridning m.m. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2012/13:U17 (SD) yrkandena 3 och 4. Socialdemokraterna konstaterar i kommittémotionerna 2012/13:U15 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 49 att det alltid har varit en viktig fråga för det nordiska samarbetet att främja integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgarna att röra sig över landgränserna.