bet · H001KU22 · 2013-04-10 00:00:00 — Vi föreslår därför att ansvaret för att leda och samordna länsstyrelsernas administration samt för att samordna uppföljning och verksamhetsutveckling ska fördelas mellan de tre största länsstyrelserna. Vad gäller dimensioneringen av verksamhet kan vi konstatera att denna på samma sätt som gäller för uppgifterna endast har prövats på marginalen. Någon samlad bedömning av de befintliga resurserna i förhållande till uppgifterna har inte gjorts. Vår genomgång visar att ett mindre antal länsstyrelser innebär möjligheter till effektiviseringar. Dessa uppgår enligt vår bedömning till . har vår genomgång av respektive verksamhetsområde visat på brister som vi i vissa fall anser härrör från bristande resurser. Detta gäller främst inom samhällsplanering, samhällsskydd och krisberedskap samt naturvård och miljöskydd. Vi föreslår att merparten av de medel som frigörs genom sammanläggningarna av länsstyrelserna återförs till verksamheten. Detta för att åtgärda de brister vi noterat och för att uppgifterna inom aktuella verksamhetsområden ska kunna utföras på ett rättssäkert och effektivt sätt. Medlen ska även möjliggöra för att spela en aktivare roll inom samhällsplaneringsområdet. Dagens ordning där länsstyrelserna får en stor andel av sina medel via nationella myndigheter innebär stora problem för såväl regeringens styrning och uppföljning av länsstyrelserna som för länsstyrelsernas interna planering och resursanvändning. Vi föreslår därför att vissa av dessa medel går direkt till länsstyrelserna och disponeras av dessa. Våra förslag i korthet Den statliga förvaltningen och dess geografi Statliga regionala myndigheter med behov av samverkan ska ha samma geografiska indelning. , Lantmäteriet, Polisen, Säkerhetspolisen, , Skolinspektionen samt Inspektionen för vård och omsorg ska följa förslaget till statlig regional geografi. Strukturfondsområdenas geografiska indelning ska överensstämma med indelningen. Myndighetsstrukturen inom området ska prövas på nytt. Mindre justeringar ska göras vad gäller Försvarsmaktens och regionala indelning. Den nya statliga regionala indelningen ska gälla . Arbetsförmedlingen ska inom sin organisation ha tydliga funktioner för regional samverkan och en regional verksamhetsindelning som i huvudsak överensstämmer med länsstyrelsernas framtida geografiska ansvarsområden. Den regionala verksamhet som bedriver ska flyttas till länsstyrelserna. Möjligheten för och andra statliga myndigheter att överklaga beslut enligt och tillhörande förordningar ska tas bort. Det regionala utvecklingsansvaret ska som huvudregel vara landstingens uppgift. De kommunala samverkansorganen ska avvecklas. I de fall landstingen inte tar över ansvaret ska ansvara för frågorna. De landsting som tar över ansvaret ska erhålla av aktuella statliga medel. Resterande andel disponeras av i respektive län. Grunduppdraget för länsstyrelserna ska vara verksamheter som förutom behov av geografisk närhet, sträcker sig över flera samhällssektorer och behöver hanteras utifrån ett statligt helhetsperspektiv. För att tydliggöra och renodla länsstyrelsernas uppgifter föreslås ett antal mindre verksamhetsområden flyttas till nationella myndigheter. Benämningen vattenmyndighet bör tas bort. Länsstyrelsernas uppgifter gällande samordning av andra statliga myndigheters insatser för regional tillväxt ska upphöra. Antalet länsstyrelser ska vara elva stycken och omfatta ett eller flera län. Förslag till länsstyrelsernas geografi och sätesorter lämnas. Länsstyrelserna ska ha en likartad övergripande organisationsstruktur. Ett näringslivsråd och ett råd för frågor som berör kommuner ska finnas vid samtliga länsstyrelser. Samtliga länsstyrelser bör ansluta sig till Statens servicecenter. Ansvaret för att leda och samordna administration samt för att samordna uppföljning och verksamhetsutveckling ska fördelas mellan de tre största länsstyrelserna. Vid rekrytering av landshövding och länsöverdirektör ska den samlade ledningskompetensen beaktas och tiderna för förordnanden samordnas. Länsstyrelserna ska på ett enhetligt sätt pröva om utförandet av praktiska uppgifter blir mer effektivt genom att upphandla tjänster av externa aktörer. Merparten av de medel som frigörs genom att antalet länsstyrelser minskar ska användas för att finansiera det samlade behovet att ytterligare resurser i de operativa verksamheterna. En ny finansieringsmodell för införs. En organisationskommitté ska tillsättas för inrättandet av de nya länsstyrelserna. Den nya strukturen vad gäller både geografi och länsstyrelseorganisation ska träda i kraft . I samband med behandlingen av proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län avstyrkte utskottet (bet. 2009/10:KU37) ett motionsyrkande om att regeringen borde återkomma med en helhetslösning av regionfrågan enligt de principer som återfanns i motionen. Utskottet delade regeringens bedömning att en förändrad ansvarsfördelning borde göras permanent i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. behandlade utskottet en motion om att allmänna val bör föregå bildandet av storregioner. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att beredningen av förslag borde avvaktas (bet. 2008/09:KU16). ansåg utskottet att resultatet av arbetet i Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning borde avvaktas. Utskottet noterar att frågor som gäller den statliga organisationen har varit föremål för olika utredningar . Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning har , , lämnat sitt slutbetänkande, vilket nu bereds i . Enligt utskottets mening finns det behov av att behandla frågorna utifrån ett helhetsperspektiv, och utskottet förutsätter att regeringen anammar ett sådant i den fortsatta beredningen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet de nu aktuella motionerna. Motionsförslag som behandlas i förenklad ordning Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare . I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Det gäller yrkanden om att stärka oberoendet i den kommunala revisionen (2011/12:K302), om att överskottsförsäljning ska vara tillåten (2011/12:A343 yrkande 2 och 2012/13:A241 yrkande 2) och om att utvecklingssamarbete bör initieras med bl.a. SKL om en förändring av kommunens tjänster i riktning mot högre delaktighet från enskilda medborgare i både beslut och utförande (2011/12:N252 yrkande 8), vilka senast behandlades i betänkande /11:KU24, samt om en handlingsplan för att öka antalet förtroendevalda och stärka fritidspolitikerns roll (2012/13:K218 yrkande 5), som behandlats i betänkande 2011/12:KU3. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Representation i nämnder, utskott och styrelser, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:K385 av och (båda SD). Nämnder, utskott och styrelser är ofta betydligt mindre än den församling de tillhör. Detta innebär att om representativiteten ska säkras finns det ofta inte plats i arbetsgruppen för alla partier som har valts in i församlingen. Detta får till följd att mindre partier inte kan delta i det politiska arbetet på samma villkor som större partier, och inte delta alls i vissa beslut, trots att de är invalda i församlingen. I diskussionerna som föregår beslut är det rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Jag vill särskilt framhålla att detta är viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen. Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare ska upp till beslut. Utan att själva ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. För att säkerställa att väljarnas förtroende förvaltas på bästa sätt menar jag att det bör säkras i lag att alla i en folkvald församling representerade partier skall ha rätt att ha en representant närvarande med yttranderätt, men inte nödvändigtvis rösträtt, i alla församlingens olika nämnder, arbetsutskott och styrelser. Detta bör ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:K211 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att närvaro också bör omfatta de förtroendevalda. 2011/12:K222 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner inte ska behöva betala ut mandatstöd för tomma stolar i kommunfullmäktige. 2011/12:K234 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 10 § kommunallagen. 2011/12:K236 av (C): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftningen i syfte att stärka medborgarnas makt över den kommunala indelningen. 2011/12:K249 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ledamöter i kommunfullmäktige ska kunna behålla sina uppdrag även om de påbörjar studier på annan ort . 2011/12:K288 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genomförandet av en regionaliseringsreform i enlighet med intentioner. 2011/12:K293 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska följa domstolsbeslut. 2011/12:K299 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risk för jäv vid tillsyn enligt nya (PBL). 2011/12:K302 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i lämpligt sammanhang se över möjligheten att ändra kommunallagen i syfte att stärka oberoendet i den kommunala revisionen. 2011/12:K307 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regionbildningen bör genomföras för att garantera en god och jämlik sjukvård i hela landet. 2011/12:K318 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att skynda på arbetet med att ge fler regioner större regionalt ansvar. 2011/12:K329 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionindelningsprocessen. 2011/12:K330 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att vara föräldraledig från alla former av politiska uppdrag. 2011/12:K339 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagen. 2011/12:K350 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val bör föregå bildandet av eventuella regionkommuner och storlandsting. 2011/12:K356 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regionreform bör upprättas utifrån det förslag som lade fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regionreform bör kopplas direkt till en ändrad statlig organisation. 2011/12:K385 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser. 2011/12:C280 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över de regler som finns för kommunala bolagsstyrelsers tillträde. 2011/12:MJ469 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunsammanslagningar och lokal demokrati. 2011/12:N252 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett utvecklingsarbete bör initieras tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL), Hela ska leva, Forum för frivilligt socialt arbete, Coompanion och några intresserade pilotkommuner om en förändring av kommunens tjänster i riktning mot högre delaktighet från enskilda medborgare i både beslut och utförande. 2011/12:A343 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottsförsäljning ska vara tillåten. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K215 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny regionbildningsprocess. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en regionreform direkt kopplas till en ändrad statlig organisation. 2012/13:K218 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en handlingsplan för att öka antalet förtroendevalda och stärka fritidspolitikerns roll. 2012/13:K241 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för kommuner att bistå vid nyetablering. 2012/13:K242 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genomförandet av en regionaliseringsreform i enlighet med intentioner. 2012/13:K244 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att ersätta titeln kommunstyrelsens ordförande med titeln borgmästare allt annat lika. 2012/13:K249 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrade majoritetsförhållanden . 2012/13:K253 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagen. 2012/13:K257 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en förändring av kommunallagen så att kommunalt misstroendevotum möjliggörs för vissa uppdrag som tillsätts indirekt av kommunfullmäktige. 2012/13:K261 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att vara föräldraledig från alla former av politiska uppdrag. 2012/13:K267 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återkallande av uppdrag vid ändrade majoritetsförhållanden i en kommun under en pågående mandatperiod. 2012/13:K280 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 10 § kommunallagen. 2012/13:K295 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av behovet av en ny kommunreform för färre kommuner. 2012/13:K309 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala folkomröstningar. 2012/13:K315 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begreppet stad. 2012/13:K322 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kommunallagen för att möjliggöra tillfällig tjänstledighet från förtroendeuppdrag. 2012/13:K345 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samarbete mellan kommuner eller sammanslagning av kommuner för en välfärd av god kvalitet för alla i hela landet. 2012/13:K364 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatoriska pensionärsråd. 2012/13:K376 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över statens möjlighet att underlätta frivilliga kommunsammanslagningar. 2012/13:K381 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en riksomfattande kommunsammanslagningsreform. 2012/13:K382 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska räcka med att av invånarna i en kommun kräver folkomröstning för att den ska genomföras. 2012/13:So596 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur personer i större utsträckning kan bli aktiva i politiken och proportionellt bättre representerade på förtroendeuppdrag. 2012/13:A241 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskottsförsäljning ska vara tillåten. 2012/13:A393 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjliggöra försöksverksamhet med direktvalda stadsdelsnämnder. I betänkandet behandlar 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiderna 2011-2012. Det gäller i huvudsak frågor om kommunalt partistöd, om återkallelse av uppdrag i nämnder i styrelser, om tjänstledighet från förtroendeuppdrag och andra frågor av liknande karaktär.Då jag har andledning att tro att andra talare tämligen omsorgsfullt kommer att redogöra för utskottets överväganden kommer jag att hålla mig till vår reservation, som jag härmed yrkar bifall till. Den gäller demokratin. Vi berörde vikten av demokratin och hur glada vi är för att den blev genomförd i , men den lever inte av sig själv. Demokratin förutsätter faktiskt att det finns folk som är beredda att verka för den.Oroväckande ser man då och då från olika håll runt om i landet, där många företrädare för kommuner märker att det är svårt att få folk att ställa upp och ta ett uppdrag. Många lämnar sina uppdrag, och det kan finnas många anledningar till det, men det är oroväckande att många tycker att det kanske finns en hotbild eller, värst av allt, att det inte känns meningsfullt. Många i mindre kommuner tycker inte att det efterfrågas ett engagemang i de kommunala angelägenheterna. Det är rätt lätt att förstå en sådan person om man är i en kommun där man är invald i fullmäktige men inte får ta del av särskilt mycket mer. Då är steget till att lämna ganska kort eftersom det ofta är ett ganska högt pris man får betala för att engagera sig i en demokratiskt vald församling.Det vi vill göra i stället är en förändring som gäller representation i nämnder, utskott och styrelser. Vi tror att det vore värdefullt om man fick närvarorätt även om man representerar en liten minoritet, så att man åtminstone till den egna partigruppen kan redogöra för vad som faktiskt har sagts. Det kan också vara bra med yttranderätt, så att man åtminstone kan få tillfälle att framföra vad den grupp man representerar har tyckt. Däremot är det självfallet att vi inte när det gäller förslagsrätt eller rösträtt vill sätta valresultatet ur funktion.Som vi skriver i vår reservation: "I diskussionerna som föregår beslut är det rimligt att alla representerade partier får föra fram de åsikter de fått mandat av medborgarna att lyfta. Jag vill särskilt framhålla att detta är viktigt då vissa beslut tas direkt av nämnder och arbetsutskott, och således aldrig lyfts i den större församlingen.Dessutom är det i de olika nämnderna som de verkliga diskussionerna sker, och det är där alla fakta lyfts och klargörs, i beredningen av olika ärenden som senare ska upp till beslut. Utan att själva ha en representant närvarande vid dessa diskussioner är det svårt för enskilda partigrupper att fatta väl underbyggda beslut och ta ställning i frågor. "I det läge som vi har i , där vi dess värre kanske börjar ta demokratin för självklar, är det viktigt att vi gör vad vi kan för att värna den.I detta anförande instämde (SD). I detta betänkande, KU22, behandlas kommunala och regionala frågor. Det är ett betänkande som vi socialdemokrater inte har några reservationer i. Jag yrkar därför redan inledningsvis bifall till förslaget i betänkandet. Men jag vill ändå uppehålla mig vid någon fråga som ligger mig varmt om hjärtat.Flera motioner i detta betänkande handlar om kommunsammanslagningar och regionalisering. Alla dessa motioner är skrivna i syfte att föreslå förändringar för att möta framtidens utmaningar vad gäller samhällsservice och styrning och hur detta kan samordnas på bästa sätt.Varje riksdagsår förekommer motioner som berör dessa frågor, och varje gång dessa motioner behandlas i avslås samtliga motioner i avvaktan på en pågående utredning eller beredning i . Det återkommer i varje betänkande , märker jag.Vi kan se på vad som har hänt efter , när län bildades på försök, och , när bildades på försök. Frågorna om landets indelning i kommuner och regioner samt länsindelningar har stötts och blötts i olika utredningar.Riksdagen fattade dock beslut om att permanenta försöksverksamheterna i och som även och gavs samma ansvar. Det innebar att de tre berörda landstingen och fick ansvar för det regionala tillväxtarbetet och den regionala transportinfrastrukturplaneringen.Den 27 februari 2007 överlämnade sitt slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. betänkande remissbehandlades, och yttranden kom in från över 500 remissinstanser i landet. lämnade förslag som berörde hela samhällsorganisationen.Förvaltningskommittén överlämnade sitt slutbetänkande Styra och ställa - förslag till en effektivare statsförvaltning med bland annat förslag om att organisera om länsstyrelserna till betydligt färre myndigheter.Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om en översyn av statlig regional förvaltning med mera med uppdrag att se över möjligheten att i ökad utsträckning koordinera viss statlig verksamhet med landstingsindelning.I december 2012 överlämnade utredaren sitt slutbetänkande Statens regionala förvaltning, förslag till en angelägen reform. Detta betänkande bereds nu i Regeringskansliet.På uppdrag av regeringen åkte den före detta regiondirektören i runt i landet för att samtala med landets landsting om eventuella önskemål om sammanslagningar. Resultatet av det blev att landstingen i , och 2008 ansökte om att de tre landstingen skulle slås samman till ett landsting.Jämtlands läns landsting ansökte om att bilda ett nytt landsting där och kommuner skulle ingå. , och läns landsting ansökte 2008 om att de tre landstingen samt läns landsting skulle läggas samman.Kammarkollegiet avstyrkte samtliga ansökningar men förordade fortsatt utredning.Fru talman! Det blir allt tydligare att denna viktiga fråga om hur landets samhällsservice och styrning ska vara organiserad är för viktig för att styckas upp i en mängd utredningar utan samordning.I samband med behandlingen av propositionen Regionalt utvecklingsansvar i vissa län avstyrkte Socialdemokraternas motion om att regeringen borde återkomma med en helhetslösning av regionfrågan. Det är därför med stor tillfredsställelse som vi nu i enats om att det finns behov av att behandla dessa frågor utifrån ett helhetsperspektiv, och utskottet förutsätter att regeringen anammar ett sådant helhetsperspektiv i den fortsatta beredningen.Med detta sagt, fru talman, vill jag återigen yrka bifall till förslaget i dess helhet i betänkandet. En levande demokrati går inte att föreställa sig utan en fungerande lokal demokrati. På många sätt kan man rent av säga att den lokala demokratin även i en enhetsstat som är folkstyrets själva grund.Det är viktigt att hålla diskussionen levande om hur den kommunala demokratin kan utvecklas och förbättras. Och att den diskussionen pågår visas av bredden i de ämnen som tas upp i det betänkande som vi här behandlar.De flesta av motionerna avstyrks därför att det redan pågår ett utredningsarbete. Faktum är att den kommunala demokratin är inne i ett ganska intensivt reformskede.År 2011 ökade möjligheterna till kommunala folkomröstningar genom medborgarinitiativ. lade utredningen för förstärkning av den lokala demokratins funktionssätt fram ett brett batteri av reformförslag, från nämndernas sammansättning till partistöd och annat därtill.Just nu pågår ytterligare en utredning. En särskild utredare ska föreslå en modernisering av kommunallagen.