bet · H001UU4 · 2013-01-24 00:00:00 — 2012/13:UU4 Kommissionens arbetsprogram Utskottet behandlar i detta utlåtande Kommissionens arbetsprogram , KOM(2012) 629, som antogs . och justitieutskottet har yttrat sig över programmet. I arbetsprogrammet presenterar kommissionen en långsiktig vision av hur EU skulle kunna se ut på politiska nyckelområden. Dessutom ges en sammanfattning av vad som saknas för att uppnå visionen och av de åtgärder som kommissionen avser att vidta för att möta dessa utmaningar. Utskottet understryker vikten av att värna ett öppet även i kristider och konstaterar att de prioriteringar som anges i arbetsprogrammet i stort ligger i linje med svenska prioriteringar. Det är positivt att tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna ges stort utrymme. Utskottet understryker att öppenhet måste vara en vägledande princip inom alla och grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen har för avsikt att lansera. Utskottet anser att har ett uppenbart intresse av att euroområdet står starkt och stabilt samt av att de länder som drabbas av betydande ekonomiska problem också med gemensam hjälp kan lösa dessa. Ytterst handlar det om att hålla samman och att undvika allvarliga sociala motsättningar. Utskottet ansluter sig till finansutskottets ställningstaganden vad gäller förslag om skuggbanksektorn, en översyn av systemet för finansiell tillsyn, e-fakturering inom offentlig upphandling, en integrerad betalningsmarknad inom EU för betalningar via kort, internet och mobiltelefon samt tjänstepensioner. Vidare instämmer utskottet i kommissionens bedömning att EU, för att öka sitt inflytande på den globala arenan, måste koppla samman sin interna politik med de yttre åtgärderna. Utskottet understryker särskilt betydelsen av frihet på nätet för människors möjlighet att organisera sig och verka för demokratiska förändringar samt vikten av att EU främjar yttrande- och mediefrihet. Enligt utskottet är EU:s förmåga att agera som en säkerhetspolitisk aktör en funktion av resurser och sammanhållning, och det är därför av största vikt att motverka nya uppdelningar bland EU:s medlemsstater baserade på ekonomisk styrka och välstånd. Unionen vinner i inflytande och trovärdighet på att stå enat och agera gemensamt. Utskottet välkomnar också att kommissionen avser att lägga fram en samstämmig EU-ståndpunkt som bildar en ram för millennieutvecklingsmålen, utvecklingsagendan och Rio+20. I sammanhanget vill utskottet särskilt betona vikten av att kommissionen strävar efter att öka samstämmigheten mellan EU:s olika politikområden, att jämställdhetsperspektivet tydliggörs och att kommissionen aktivt arbetar för att mobilisera resurser så att EU:s gemensamma biståndsmål kan uppnås. Utskottet ansluter sig till justitieutskottets ställningstaganden vad gäller Stockholmsprogrammet, straffrättsligt samarbete och initiativet till att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. Dessutom välkomnar utskottet att kommissionen avser att presentera ett nytt ramverk med mål för EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi för perioden 20202030 och påtalar vikten av att unionen beslutar om bindande utsläppsmål. I utlåtandet finns en motivreservation från vardera de gröna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (MP) motiveringen Reservation 2 (SD) motiveringen Reservation 3 (V) motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M), (S), (FP), (C), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen antog meddelandet KOM (2012) 629 Kommissionens arbetsprogram . Arbetsprogrammet inkom till och hänvisades av kammaren till utrikesutskottet för granskning enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen. har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig över arbetsprogrammet i fråga om sina respektive beredningsområden. Yttranden har lämnats av finansutskottet och justitieutskottet. Regeringen har inkommit med en faktapromemoria (2012/13:FPM24). Kommissionen lämnade (C(2012)4324) genom ett brev från kommissionens vice ordförande Šefčovič synpunkter på några av de frågor som utskottet tar upp i utlåtandet om arbetsprogrammet (2011/12:UU4). Utskottet anordnade en offentlig utfrågning om säkerhetspolitiska konsekvenser i ljuset av den ekonomiska krisen. Dr i statsvetenskap , , dr i statsvetenskap , , och dr i statsvetenskap , , var inbjudna föredragshållare. Kommissionen anger i sitt årliga arbetsprogram sina politiska prioriteringar för . I arbetsprogrammet presenteras en långsiktig vision av hur EU skulle kunna se ut på politiska nyckelområden, en sammanfattning ges av vad som saknas för att uppnå visionen och vilka åtgärder kommissionen avser att vidta för att möta dessa utmaningar. Genom att prioritera rätt typ av initiativ kan EU bidra till att skapa tillväxt och sysselsättning och stegvis närma sig sin långsiktiga vision. I programmet finns en förteckning med 58 initiativ och 18 förslag som syftar till att minska regelbördan genom regelförenklingar. Kommissionen planerar att presentera dessa förslag och , dvs. återstoden av kommissionens mandatperiod. Kommissionen inleder sitt arbetsprogram med att konstatera att det är absolut nödvändigt i dagens läge att ta itu med den ekonomiska krisen och få EU tillbaka på vägen mot hållbar tillväxt. Detta är den allra viktigaste uppgiften för dagens generation av européer. Vad som behövs är ett som kan konkurrera i den globala ekonomin, omdanat för att kunna utnyttja framtida möjligheter. Enligt kommissionen kräver detta en stabil makroekonomisk miljö, vilket en verklig ekonomisk och monetär union kan ge. EU:s ekonomi måste förändras på ett genomgripande sätt som frigör de många starka sidor som EU kan bidra med i morgondagens ekonomi präglad av hög innovationsnivå och hög kompetensnivå. Detta kräver att företagsklimatet på den inre marknaden förändras, att hela den enorma potentialen hos de europeiska nätverken och hos it-revolutionen utnyttjas fullt ut, att de som är utestängda från arbetsmarknaden får hjälp och nya färdigheter så att de också kan dra sitt strå till stacken och att man beaktar behovet av resurseffektivitet och de möjligheter som ett effektivt resursutnyttjande kan ge. Det är fråga om långsiktiga utmaningar som kräver samordnade insatser från alla samhällssektorer men i samtliga fall är EU:s medverkan en förutsättning för framgång. En verklig ekonomisk och monetär union Kommissionen konstaterar att medlemsstaternas starka ekonomiska sammankoppling i grunden utgör en styrka. Man påpekar även att mycket redan gjorts, eller är på väg att göras, för att förstärka den ekonomiska styrningen inom EU. Det s.k. sexpacken och tvåpacken framhålls särskilt, liksom 2020-strategin och den europeiska terminen. Den ekonomiska krisen har enligt kommissionen emellertid visat att en inre marknad för finansiella tjänster måste kompletteras med en stark gemensam myndighet för tillsyn och reglering. kommer därför flera av de mer detaljerade aspekterna av den gemensamma banktillsynsmekanism för eurozonen, som beslutades om vid , att genomföras. Dessutom ämnar kommissionen genomföra en översyn av EU:s hela system för finansiell tillsyn (EFSF) och presentera specifika förslag för att minska risker relaterade till icke-banker och skuggbanker. Vidare kommer även den ännu inte publicerade blåkopian om EMU:s framtid att följas upp. Andra initiativ som framhålls är påbörjandet av den fjärde europeiska terminen. Tillväxtfrämjande åtgärder och strukturreformer kommer där att specificeras inom de lands- och regionspecifika programmen. Den inre marknaden och industripolitiken för främjad konkurrenskraft Innovation och ny teknik har enligt kommissionen stor potential att bidra till hållbar tillväxt och arbetstillfällen i EU. Det krävs dock att man förmår modernisera ekonomin; ett viktigt steg i det arbetet blir att utveckla den inre marknaden. Mot denna bakgrund presenterade kommissionen den andra inremarknadsakten med åtgärder för att stimulera tillväxten. Kommissionen avser att följa upp sitt meddelande om industripolitik och att intensifiera genomförandet av lagstiftning när det gäller åtgärderna inom den första inremarknadsakten. Kommissionen pekar bl.a. på förslag om en enhetlig momsdeklaration, elektronisk fakturering vid offentlig upphandling samt uppdatering och förenkling av regler för varuhandel. Inom ramen för Horisont 2020 kommer förslag som syftar till att främja offentlig-privata saminvesteringar i strategiska sektorer, såsom läkemedel och nanoteknologi, att läggas. Dessutom framhåller kommissionen att man planerar flera förslag för att modernisera synen på immateriella rättigheter och lagstiftningen gällande statsstöd. Kommissionen kommer att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att genomföra energieffektiviseringsdirektivet och de nya reglerna för energimärkning, liksom den redan presenterade handlingsplanen för entreprenörskap. När förhandlingarna om en ny flerårig budgetram slutförts, kommer Europeiska socialfondens nya prioriteringar bl.a. att innebära ett fokus på övergången mellan skola och yrkesliv och på kunskaper för ökad anställningsbarhet. Bättre nät för bättre konkurrenskraft: morgondagens nät ska byggas Enligt kommissionen är en fullt integrerad och sammanlänkad europeisk inre marknad som omfattar telekommunikationer, energi och transporter en förutsättning för konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt. En lättillgänglig, effektiv och säker nätinfrastruktur till överkomligt pris är enligt kommissionen ett krav om detta mål ska kunna nås. En snabbare övergång till en digital ekonomi gynnar alla sektorer eftersom den leder till ökad produktivitet, effektivitet och innovation. måste ha toppmoderna digitala nätverk för att behålla och utveckla sin globala konkurrensposition, hantera den explosivt ökade användningen av internet och datautbytet och fullt ut utnyttja de effektivitetsvinster och innovativa tjänster som viktiga framsteg på onlineområdet möjliggör. På energiområdet kommer betydande investeringar i elnät och andra energinät att bidra till en säkrare, hållbarare och mer konkurrenskraft energiförsörjning. På transportområdet skulle en fullt integrerad inre marknad och effektivare nätverk som gör det lätt att byta mellan olika transportsätt medföra stora fördelar för enskilda och företag, även i stadsområden. Nationella strategier och en rad olika hinder motverkar konkurrenskraften och hindrar utnyttjande av nätverk på EU-nivå. Investeringar i projekt som ska utgöra hörnstenen i EU:s framtida välstånd främjas inte tillräckligt och hämmas av brister i regelverket. Detta hämmar också innovationspotentialen på områden som intelligenta nät och mätare samt intelligenta transporter. Bristande driftskompatibilitet ökar kostnaderna och hindrar uppkomsten av lika konkurrensvillkor. Luckor i regelverket avhåller företagen från att investera och försvagar konsumentförtroendet på centrala områden, t.ex. när det gäller betalningar. Brister i infrastrukturen medför extra kostnader och ineffektivitet till nackdel för energikonsumenterna, fördröjer en modernisering av logistiken och hindrar ett fullt utnyttjande av bredbandsnäten. Tillväxt för sysselsättning: integration och kompetens Genom sin förmåga att förena tillväxt och inkludering är vår sociala marknadsekonomi en av EU:s största tillgångar. Enligt kommissionen hotas emellertid EU:s ekonomi och samhälle allvarligt av hög arbetslöshet, ökad fattigdom och social utslagning, som riskerar att bli strukturella problem. EU-dimensionen måste utnyttjas för att hjälpa medlemsstaterna att begagna sig av alla möjligheter att hjälpa människor som söker arbete och komma till rätta med glappet mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Detta börjar med en aktiv sysselsättningspolitik som hjälper människor att skaffa sig den rätta kompetensen så att de kan få ett arbete och som utnyttjar rörligheten till dess fulla potential. Målet bör vara att hitta innovativa sätt att höja utbildningsnivån och öka arbetsmarknadsdeltagandet. En ändamålsenlig och hållbar socialpolitik och mer tillgängliga sociala tjänster behövs för att främja social inkludering och förbättra möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. Den sysselsättningsskapande potentialen inom viktiga tillväxtsektorer, t.ex. den gröna ekonomin, IKT-sektorn samt hälso- och sjukvårdssektorerna, måste utnyttjas fullt ut. För att de europeiska arbetsmarknaderna ska kunna behålla sin arbetskraft på i ett åldrande samhälle måste de vara inkluderande och kunna mobilisera anställda i alla åldrar och på alla kvalifikationsnivåer. Den omfattande arbetslösheten i , särskilt bland ungdomar, ställer de offentliga arbetsförmedlingarna och arbetsgivarna inför en stor utmaning. För att öka anställbarheten är det avgörande att åter få fart på tillväxten, med hänsyn tagen till utsatta gruppers behov. Den sysselsättningsskapande potentialen inom t.ex. den gröna ekonomin, IKT-sektorn samt hälso- och sjukvårdssektorerna utnyttjas inte fullt ut. Utbildningssystemen håller inte jämna steg med de skiftande behoven på arbetsmarknaden, vilket orsakar brist på arbetskraft på nyckelområden som vetenskap, matematik och e-kompetens. Den högre utbildningen saknar ett tillräckligt samband med forsknings- och innovationsaktiviteter och det finns en tröghet i kapacitetsuppbyggnaden t.ex. på IKT-området, något som både skvallrar om och förstärker en brist på internationalisering. Det livslånga lärandet är ännu på utvecklingsstadiet och den offentliga politiken och företagens policy är ur fas med äldre arbetstagares behov av att förlänga sin yrkeskarriär. Svartarbete är ännu ett problem. Det sociala skyddet och de sociala investeringarna borde vara effektivare. I synnerhet för utsatta grupper är det svårt att komma in på eller återvända till arbetsmarknaden. Problemet med att få kvalifikationer, dokumentation och kompetens erkända över gränserna i olika medlemsstater gör det svårt att utnyttja arbetskraftsrörlighetens fulla potential att fylla luckorna. Effektiv användning av resurser för ökad konkurrenskraft Kommissionen understryker att arbetet med att förbättra dagens konkurrenskraft måste bedrivas med siktet inställt på morgondagens konkurrensförmåga. EU:s ekonomi har en outnyttjad potential att vara mer innovativ, produktiv och konkurrenskraftig och förbruka mindre resurser och orsaka mindre skador på miljön. Mindre avfall bör produceras och mer återanvändas och återvinnas i linje med den praxis som tillämpas i de bäst presterande medlemsstaterna. Större resurseffektivitet skulle bidra till tillväxt, sysselsättning och ökad konkurrenskraft, lägre kostnader för företagen och betydande fördelar för hälsa och miljö, lägre utsläpp av växthusgaser, sänkta energikostnader och nya möjligheter till innovation och investeringar. Europeiska unionen har särskilt goda förutsättningar att tillföra denna politik det nödvändiga långsiktiga perspektivet. Det europeiska samhället och den europeiska ekonomin utnyttjar ännu inte resurseffektivitetens fulla potential. En stor mängd återvinningsbart avfall antingen exporteras eller skickas till deponering. Planering och investeringar hämmas av att det saknas långsiktiga ramar, framför allt när det gäller ett ramverk för klimat- och energipolitik för tiden , men också när det gäller en långsiktigt hållbar användning av viktiga resurser som luft, jord, energi, vatten, fisk och biomassa. kan sådana ramar stödja de innovationer som krävs för att utnyttja potentialen i övergången till en koldioxidsnål ekonomi t.ex. på transport-, energi- och jordbruksområdena. Ett säkert och tryggt Kommissionen betonar att EU måste skydda sina medborgare och deras rättigheter mot hot och utmaningar och undanröja ytterligare hinder för människors rörlighet i EU. Detta omfattar att bekämpa brottslighet och korruption, kontrollera EU:s yttre gränser och garantera respekt för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, med rätt balans mellan säkerhet och rörlighet. EU behöver också ett väl fungerande och effektivt rättsväsen som främjar tillväxt och entreprenörskap och lockar investerare. EU arbetar också aktivt och förebyggande för att minska hälsoriskerna samt riskerna för livsmedels- och produktsäkerhet, kritiska infrastrukturer och katastrofer. Säker och hållbar användning av kärnenergi är ett viktigt element. Hoten mot skydd och säkerhet förändras och EU måste i sina insatser ta hänsyn till detta genom att använda teknik för att hantera livsmedels- och kärnenergisäkerheten genom att arbeta för snabba och effektiva katastrofinsatser och genom att fördjupa samarbetet i kampen mot brottslighetens allt större gränsöverskridande dimension. Områden som kampen mot finansiering av terrorism och gränsöverskridande okontrollerad vapenhandel kräver särskild uppmärksamhet. EU har ett särskilt ansvar för att skydda sina egna ekonomiska intressen mot bedrägeri och korruption, men saknar den kompletta institutionella ram som krävs. Ett ömsesidigt förtroende i frågor som gäller säkerhet, skydd och rättvisa måste byggas upp, men de nätverk och det utbyte som behövs för detta finns . Vaksamhet krävs också för att garantera ett fullständigt skydd för EU-medborgarnas grundläggande rättigheter. Om enskilda och företag ska kunna utnyttja sina rättigheter fullt ut måste de lätt kunna få sin sak prövad på lika villkor i alla länder i gränsöverskridande tvister. Ökat EU-inflytande på den globala arenan EU:s intresse och engagemang för demokratiska värderingar, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna är starkt beroende av vad som händer utanför EU:s gränser. Det är en prioritering för kommissionen att främja EU:s värderingar i både vårt omedelbara grannskap och längre bort genom att bygga partnerskap med tredjeländer och finna multilaterala lösningar på gemensamma problem. Kollektivt är EU världens största bidragsgivare på områdena utvecklingssamarbete, klimatfinansiering och humanitärt bistånd. EU är också världens största handelspartner. Om EU:s och medlemsstaternas resurser kan användas på ett effektivt och konsekvent sätt utanför EU:s gränser och föra samman de många olika instrument som står till buds kan vi få större vikt och inflytande i vår omgivning. Detta bidrar till tillväxt, stabilitet och demokrati och gör det möjligt att nå politiska mål t.ex. när det gäller fattigdomsbekämpning, fred och säkerhet, klimatförändringar, miljö, transporter och energi och optimerar möjligheterna till internationellt samarbete bl.a. på det vetenskapliga och tekniska området. för anslutning till EU är utvidgningsprocessen och grannskapsstrategin också i fortsättningen viktiga verktyg i arbetet för att främja en positiv förändring i partnerländerna i EU:s omedelbara grannskap. EU är redan en central aktör på den globala arenan; mer kan dock göras för att åstadkomma en verkligt enad linje där olika politikområden och instrument samverkar och förstärker varandra. Europeiska unionen bör dessutom titta närmare på hur den fullgör sina åtaganden, i synnerhet i samband med det stöd som ges till övergångsländer i EU:s grannskap. välkomnar att kommissionen avser att föreslå kompletterande lagstiftning om de systemrisker som skuggbanker är förknippade med och påminner om vad det anförde i sitt utlåtande /12:FiU48 En grönbok om skuggbanksektorn. var i utlåtandet positivt till och ansåg att det var nödvändigt att göra en kartläggning av de möjligheter och risker som skuggbanksektorn ger upphov till. hade ingen invändning mot den definition av skuggbanksystemet som kommissionen föreslog eller den preliminära förteckningen över parter och verksamheter som skulle ingå i skuggbanksektorn. Man konstaterade att skuggbanksektorn rymde viktiga funktioner och därför kunde bidra positivt till det finansiella systemet, men konstaterade utskottet att skuggbanksektorn också medförde risker. När det gällde den fortsatta regleringen av skuggbanksektorn ansåg finansutskottet att övervakningen av skuggbanksektorn behövde stärkas. En reglering och andra åtgärder borde dock varken vara enbart nationella eller enbart begränsade till EU, utan man borde sträva efter att verka för ett så brett internationellt samarbete som möjligt. En fråga som behövde beaktas särskilt i sammanhanget var de risker för konsumenter som kunde uppkomma utanför den reguljära banksektorn. I sammanhanget borde även möjligheten till nationella regleringar övervägas. En översyn av systemet för finansiell tillsyn ser också positivt på att kommissionen ska göra en översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn. Det är av väsentlig betydelse för den finansiella stabiliteten och för en väl fungerande finansmarknad att det finns en effektiv och ändamålsenlig finansiell tillsyn. Även ett gott konsumentskydd på det finansiella området förutsätter en effektiv och ändamålsenlig tillsyn. I detta sammanhang noteras också att kommissionen avser att ta initiativ till att förbättra villkoren för långsiktig finansiering inom EU genom åtgärder för att säkerställa effektiva finansinstitut, marknader och konkurrens. Även detta ser finansutskottet positivt på. En översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn kan dock enligt finansutskottets mening inte begränsas till att bedöma om de nuvarande europeiska tillsynsmyndigheternas verksamhet är effektiv och ändamålsenlig och uppnår de mål som anges i EU-lagstiftningen. I sammanhanget bör man även beakta vilka effekter den föreslagna nya gemensamma mekanismen för tillsyn över banker och kreditinstitut, KOM(2012) 510 och KOM(2012) 511, kan få på det europeiska systemet för finansiell tillsyn om den blir beslutad. Även det som aviseras i meddelandet om en färdplan för en bankunion, KOM(2012) 510, bör beaktas vid den planerade översynen. Kommissionen skriver i arbetsprogrammet att krisen har visat att den inre marknaden för finansiella tjänster kan erbjuda finansiell stabilitet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning endast om den kompletteras med en enda stark kontroll- och tillsynsmyndighet på EU-nivå. Enligt kommissionen måste nästa steg vara att fördjupa den monetära unionen med en fullt fungerande bankunion och en finanspolitisk union. framhåller att det finns många viktiga frågor som måste beaktas när man ska upprätta en bankunion. Det gäller bl.a. frågor om inflytande och likabehandling av euroländer och icke-euroländer i och inom Europeiska bankmyndigheten (). Andra frågor som är av betydelse är ECB:s samarbete med de europeiska och de nationella tillsynsmyndigheterna samt röstningsreglerna vid beslut i . En viktig fråga för är även möjligheterna för medlemsstaterna att anpassa kapitalkraven till de förutsättningar som råder i varje medlemsstat. noterar att EU-ländernas finansministrar vid ett möte i rådet för ekonomiska och finansiella frågor (Ekofin) kommit överens om ändringar av kommissionens förslag bl.a. i delar som gäller kapitalkrav och omröstningsregler i . I sammanhanget bör noteras att i ett motiverat yttrande (utl. 2012/13:FiU18) till kommissionen ansåg att kommissionens förslag till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till ECB i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut, KOM(2012) 511, stred mot subsidiaritetsprincipen. Enligt uppfattning hängde regelverk, beslutsregler och finansiering av samt ansvar för att bedriva tillsyn, krishantering och avveckling ihop. Åtgärderna förutsatte varandra. Därför borde förslagen om europeisk tillsyn, krishantering och finansiering av avveckling i slutändan finnas i ett paket även om som det föreföll besluten skulle tas successivt. Enligt kunde målet med kommissionens förslag nås betydligt bättre om de grundläggande kapitalkraven utgjorde minimikrav och under förutsättning att medlemsstaterna behöll möjligheten att höja nivån på kapitalkraven om de ansåg det vara motiverat för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. ansåg också att kommissionens förslag till förordning stred mot proportionalitetsprincipen.