bet · H001AU6 · 2013-02-25 00:00:00 — Det är dags att skapa en effektiv gemensam arbetslöshetsförsäkring och arbetslöshetskassa för alla, med rättvisa regler och prioritering av snabbare behandling och snabbare utbetalningar vid arbetslöshet. Genom att administrerar arbetslöshetsförsäkringen ökar likvärdigheten, och den blir dessutom helt opolitisk. Dagens handläggningstider i arbetslöshetskassorna innebär många problem för den som blir arbetslös. Långsam handläggning och därmed sena utbetalningar försätter den arbetslösa i ekonomiska problem. Man måste prioritera snabbare behandling och snabbare utbetalningar vid arbetslöshet. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A292 (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2012/13:A384 (SD) yrkande 2 bör bifallas. Administration av arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2012/13:A292 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4, 2012/13:A319 av (C) och 2012/13:A384 av (SD) yrkande 2. Regeringen har drivit igenom att dagar med aktivitetsstöd vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder numera ska räknas in i ersättningsperioden för arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen beslutar om deltagande i åtgärden. Aktivitetsstödet finansieras liksom arbetslöshetsersättningen genom arbetsmarknadsavgiften, och statsbidraget för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd belastar samma statliga anslag. Aktivitetsstödets storlek, utom schablonbeloppet, bestäms i praktiken av arbetslöshetskassorna för dem som är medlemmar. är utbetalande myndighet, men dagar med aktivitetsstöd belastar arbetslöshetsersättningsperioden. Eftersom det är många inblandade aktörer blir det svårt för den enskilde att veta vart han eller hon ska vända sig med frågor om aktivitetsstödet och förstå vem som ansvarar för vad. Hanteringen har blivit besvärligare i och med att det utbetalda aktivitetsstödet ska samordnas med dagar och nivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Samordningen mellan de olika aktörerna leder också till fördröjda utbetalningar. Ansvaret för aktivitetsstödet bör därför föras över till arbetslöshetskassorna. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A304 (V) yrkande 25 bör bifallas. Villkor för ersättning, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A13 av och (båda SD) yrkande 1 och 2012/13:A267 av m.fl. (S), 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena och 2123 samt 2012/13:A372 av (S). har tidigare föreslagit att man ska kunna avgränsa sitt jobbsökande till sitt geografiska närområde och sitt kompetensområde. Den regeln fanns tidigare men revs upp av Alliansen. Under /11 beslutade om ett tillkännagivande om att återinföra denna regel. Regeringen har emellertid ännu inte återkommit med något sådant förslag, vilket är anmärkningsvärt när man i övrigt föreslår långtgående förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. I de nya bestämmelser om lämpligt arbete som föreslås i proposition 2012/13:12 bör det tydliggöras att ett lämpligt arbete ska vara geografiskt och kompetensmässigt rimligt för den sökande. kan man bli av med sin ersättning för att man tackar nej till ett arbete i en helt annan del av landet och i en bransch man tidigare aldrig arbetat i. Förutom de personliga uppoffringar detta kan leda till innebär det också en ökad risk för matchningsproblematik på arbetsmarknaden. Vad som ovan anförts om 100-dagarsregeln bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A13 (SD) yrkande 1 bör bifallas. Villkor för ersättning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena och 2123 samt 2012/13:A13 av och (båda SD) yrkande 1, 2012/13:A267 av m.fl. (S) och 2012/13:A372 av (S). Ett växande problem är att allt fler har en så lös anknytning till arbetsmarknaden att de också har svårt att uppfylla villkoren i arbetslöshetsförsäkringen. För att så många som möjligt ska omfattas av inkomsttryggheten bör därför regelverket förbättras på en rad områden. De skärpningar som gjordes av arbetsvillkoret 2007 innebär att det numera är mycket svårt för deltids- och visstidsanställda att kvalificera sig till ersättning. För en person med en 50-procentig tjänst räcker det med att vara frånvarande från arbetet för att gå miste om rätten till ersättning. I sektorer där normalarbetstiden är kortare än , vilket exempelvis är vanligt inom vård och omsorg, är det omöjligt att uppfylla arbetsvillkoret om man har en 50-procentig tjänst. Eftersom kvinnor är överrepresenterade både bland deltidsarbetande och visstidsanställda är detta snäva arbetsvillkor strukturellt diskriminerande mot kvinnor. Men också andra grupper drabbas oproportionerligt hårt av det skärpta arbetsvillkoret. IAF konstaterade i rapporten av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen (2007:8) att de som har påverkats mest av höjningen av antal timmar är enligt arbetslöshetskassorna yngre sökande som är nytillträdda på arbetsmarknaden, deltidsarbetande (framför allt kvinnor), så kallade timanställda vikarier samt de som beviljats halv sjukersättning från . Ytterligare en liten, men särskilt utsatt, grupp i sammanhanget är kulturarbetarna vars möjligheter till trygga fasta anställningar är mycket små. Utgångspunkten vid en översyn av arbetsvillkoret bör vara att utformningen är så generös att det finns marginaler för sjukfrånvaro även för deltidsarbetande och visstidsanställda och att strukturell diskriminering av kvinnor undviks. Utformningen av medlemsvillkoret bör noggrant avvägas med hänsyn till de rådande villkoren för olika grupper på arbetsmarknaden. Medlemsvillkoret måste utformas med hänsyn både till faktiska uppsägningstider och till de allt vanligare visstidsanställningarna. En översyn av medlemsvillkoret bör utgå från att det inte får vara så kort att det lönar sig att stå utanför försäkringen till dess en uppsägning är ett faktum, men att det inte heller ska utestänga unga, som sällan erbjuds mer än korta visstidsanställningar, från möjligheten till inkomstrelaterad ersättning. Studier bör i ökad utsträckning kunna utgöra överhoppningsbar tid. Arbetslösa uppmanas att studera för att få bättre utsikter på arbetsmarknaden; kan den som följer det rådet tappa rätten till arbetslöshetsersättning. Därför borde studier på minst halvtid vara överhoppningsbar tid. En relevant jämförelse är sjukdom där styrkt sjukdom på minst halvtid är överhoppningsbar tid. Reglerna i bygger på att studier är något som bedrivs i ungdomen, före inträdet på arbetsmarknaden. I dagens är studier något återkommande under en stor del av livet. Den som funderar på att studera kan med dagens regler förvägras arbetslöshetsersättning, även om planerna ligger en bra bit in . Arbetslöshetskassorna bryr sig oftast inte om planerade studier längre bort än någon termin eller , men tolkningarna är oklara. Reglerna i bör utformas för att premiera, inte som försvåra, livslångt lärande. Före fanns ingen begränsning för hur lång den överhoppningsbara tiden fick vara. gäller fyra olika regler beroende på orsaken till att den sökande varit förhindrad att arbeta. Det är svårt att finna övertygande skäl till att en person som varit föräldraledig eller heltidsstuderande ska anses ha mindre arbetsmarknadsanknytning än en person som har varit sjuk eller följt med sin partner under dennes utlandstjänstgöring. Lika regler bör gälla för alla former av överhoppningsbar tid. Rättvisast och enklast vore det om begränsningen av den överhoppningsbara tiden togs bort permanent. Om inte detta är möjligt är det rimligt att begränsningen blir densamma för alla typer av överhoppningsbar tid. Den överhoppningsbara tiden bör då vara så lång att den inte diskriminerar och straffar ut grupper av människor. Begränsningen bör tas bort alternativt göras lika lång för alla typer av överhoppningsbar tid. Rätten att begränsa sitt sökande Möjligheten att begränsa sitt sökområde geografiskt är viktig framför allt för den enskilde och i förekommande fall dennes familj, men också för orter på landsbygden som redan är drabbade av utflyttning. Att från dag ett av arbetslöshet tvingas vara beredd att flytta oavsett livssituation är ovärdigt. Att tvingas slita upp sin familj och lämna sin sociala gemenskap eller bli långpendlare med allt vad det innebär är oerhört socialt och psykiskt pressande. I synnerhet för familjer med två arbetande vuxna och barn är ett sådant beslut mycket komplicerat och omfattar stora ekonomiska risker och svåra prioriteringar. Det är därför rimligt att den som drabbats av arbetslöshet i första hand ska kunna koncentrera sig på att åter etablera sig på den lokala arbetsmarknaden. har tillkännagett för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med lagförslag som ger arbetslösa rätt att begränsa sitt arbetssökande . Det har regeringen ännu inte gjort. Regeringen bör därför återkomma med ett sådant förslag. Kravet att söka ett lämpligt arbete i hela är tufft. Kravet att ta arbete utomlands är fullständigt orimligt. Ingen ska av ekonomiska skäl vara tvungen att flytta utomlands för att inte förlora den ersättning som man kvalificerat sig för. Det innebär en alltför stor förändring av livssituationen med konsekvenser ur en rad aspekter ett annat arbetsrättsligt system, andra regler för socialförsäkringar, helt andra villkor för barnfamiljer vad gäller barnomsorg och skolor, förlorad kontakt med släktingar och vänner, ett nytt språk för att det ska vara rimligt att betrakta ett arbete utomlands som lämpligt arbete. Däremot ska naturligtvis Arbetsförmedlingen informera om arbeten utomlands för den som frivilligt kan tänka sig att emigrera för att få en anställning. En särskild fråga i sammanhanget är om arbete i försvaret ska betraktas som lämpligt arbete. Arbetsförmedlingen och Försvarsmakten har kommit överens om att ingen ska anvisas arbete i försvaret. Det är dock inte lämpligt med en lösning som bara bygger på en överenskommelse mellan dessa myndigheter, något som kan ändras från den ena dagen till den andra. Frågan bör regleras rättsligt. Regeringen bör därför ta initiativ till att föra in bestämmelser om arbete utomlands i allmänhet och inom Försvarsmakten i synnerhet i de föreskrifter som reglerar lämpligt arbete. saknas möjligheten att få ersättningsperioden förlängd . Det finns dock situationer då en förlängning är det mest rationella. Det kan t.ex. gälla personer som genomgått en arbetsmarknadsutbildning som gör det möjligt för dem att söka nya typer av arbeten men som hänvisas till jobb- och utvecklingsgarantin i stället för jobbsökande eftersom de har gjort av med de . Det är väsentligt att reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är utformade så att de inte i praktiken sätter upp hinder för den enskilde att få en varaktig anställning efter arbetslösheten. Därför bör det i vissa situationer finnas möjlighet till ytterligare en ersättningsperiod. Vad som ovan anförts om villkoren för rätt till ersättning bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A304 (V) yrkandena och 2123 bör bifallas. Neutralare och enklare regelverk, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A356 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16, 19 och 20. har , jämfört med andra länder, en hög andel unga medlemmar i fackföreningar. När man är ny i arbetslivet är risken stor att man blir utnyttjad och t.ex. får fel lön; det visar inte minst LO:s satsning på jourtelefon för ungdomar. Med anledning av ungdomars sämre förhållanden på arbetsmarknaden gällande anställningstrygghet och tillfälliga anställningar är ett fackföreningsmedlemskap och ett medlemskap i en arbetslöshetskassa av största vikt. Höga avgifter och tuffare inträdesvillkor drabbar unga särskilt hårt. Låga löner, deltider och otrygga anställningar gör att många inte kommer in i arbetslöshetsförsäkringen eller att man tvingas välja bort den. För dem som trots allt är med och betalar lika mycket som alla andra gäller andra och sämre regler. Unga får snabbare avtrappning och lägre ersättningsnivåer än övriga i försäkringen. Vi anser att det är oanständigt och oacceptabelt. Vad som ovan anförts om hur ungdomar diskrimineras i dagens arbetslöshetsförsäkring bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A356 (S) yrkande 4 bör bifallas. Neutralare och enklare regelverk, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkandena 15, 16, 19 och 20 samt 2012/13:A356 av m.fl. (S) yrkande 4. Beräkning av normalinkomst och normalarbetstid Med dagens regler beräknas normalarbetstiden med utgångspunkt i den genomsnittliga arbetstiden under en ramtid av . Det innebär att en person som har en visstidsanställning på heltid som varar får en ersättning som är beräknad för en halvtidstjänst. Det är en orimlig ordning i en situation då olika visstidsanställningar blivit allt vanligare. Bland ungdomar är olika slag av visstidsanställningar den vanligaste anställningsformen och ofta det enda som står till buds. Den ökande andelen visstidsanställningar på arbetsmarknaden är ett problem, och har ett antal förslag på hur fler ska kunna erbjudas trygga, fasta anställningar. Men självklart måste det finnas möjligheter att ta in vikarier och anställa personer under begränsade tidsperioder om det finns skäl för det. Då är det också rimligt att de som utför dessa tidsbegränsade jobb ges en möjlighet att kvalificera sig till en skälig ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Normalarbetstiden bör beräknas så att den inte diskriminerar deltids- och visstidsanställda. Reglerna för beräkning av normalarbetstid och normalinkomst måste också förenklas. I normalfallet bör beräkningen göras utifrån den anställdes avtalade arbetstid och lön. Dagens regler för beräkning av normalarbetstid och normalinkomst är mycket komplicerade. De bör förenklas av rättssäkerhets- och effektivitetsskäl. Medlemmen bör ha någon möjlighet att bedöma vilken ersättning hon eller han kommer att få. Det är inte rimligt att arbetslöshetskassorna tvingas begära kompletteringar och sitta och räkna på detaljer som i liten utsträckning påverkar utfallet. Det bör också bli enklare för arbetsgivarna att fylla i arbetsgivarintygen rätt. En utgångspunkt bör vara att för de allra flesta, åtminstone , ska beräkningen göras utifrån medlemmens avtalade arbetstid och lön. Normal frånvaro kortare sjukperioder eller vård av sjukt barn, enstaka obetalda semesterdagar för en nyanställd (kanske med semesterersättning från tidigare jobb), enstaka dagar med tjänstledighet (t.ex. för en begravning eller flytt) ska inte behöva utredas av arbetslöshetskassan. Det svåra är var man drar gränsen för vad som är normalt. En möjlighet kunde vara att frånvaro för den som varit heltidsanställd inte behöver redovisas av arbetsgivaren. För månader där arbetsvillkoret är uppfyllt bör sedan inget avdrag göras för dagar med sjukdom, föräldrapenning eller politiska och fackliga uppdrag. Förtida uttag av pension För den som gör ett förtida uttag av pensionen görs pensionsavdrag från en dagpenning som är av normalinkomsten. Denna 65-procentsberäkning härrör från ATP-systemet. Pensionen beräknades då bli av lönen. Förmodligen var resonemanget att den som valt att pensionera sig inte skulle få bättre inkomst genom arbetslöshetsförsäkringen. Med dagens pensionssystem, där man kan ta ut delar av pensionen, blir förhållandet annorlunda. Omräkningen till slår hårt mot dem som tar ut en liten del av pensionen (t.ex. premiepensionen) och har en låg normalinkomst. Den som har en hög normalinkomst får högsta dagpenning även med 65-procentig ersättningsnivå och får ett pensionsavdrag på några kronor. Den som däremot har en låg normalinkomst kan få ersättningen sänkt med per dag för en premiepension på . Det är svårt att se rimligheten i att pensionsavdrag ska göras för den som avsagt sig sin pension. Dessa regler måste därför anpassas till hur pensionssystemet fungerar i praktiken. Pensionsavdrag bör göras utan omräkning av dagpenningen, och för den som blivit beviljad förtida uttag men inte tar ut pension bör inget pensionsavdrag göras. Neutralitet i förhållande till ålder och familjesituation Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ersättning som baseras på den tidigare löneinkomsten. Regeringen åldersdiskriminerar ungdomar. Trots att de betalar samma avgift som äldre får de en kortare ersättningsperiod. De särskilda undantagen för föräldrar till barn är också en främmande fågel i ett inkomstbortfallsbaserat försäkringssystem. Arbetslöshetsförsäkringen ska inte vara utformad så att den diskriminerar unga. Försäkringen ska vara neutral i förhållande till ålder och familjesituation. Vad som ovan anförts om förändringar i försäkringens regelverk i syfte att göra det neutralare och enklare bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A304 (V) yrkandena 15, 16, 19 och 20 bör bifallas. Förtroendevaldas ersättning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2012/13:A290 av m.fl. (S), 2012/13:A316 av m.fl. (S) och 2012/13:A344 av i m.fl. (S). Att människor har möjlighet att utan negativa konsekvenser för sin ekonomi ta på sig politiska och fackliga förtroendeuppdrag är en bärande del av demokratin i samhället och i arbetslivet. Med de nuvarande reglerna för hur normalarbetstid och normalinkomst beräknas i arbetslöshetsförsäkringen missgynnas de som har sådana uppdrag på deltid. Det förhållandet kan leda till att människor avstår från att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag för att inte utsätta sig för risken att gå miste om sin arbetslöshetsersättning. Reglerna måste därför åtgärdas. För det stora flertalet fackligt och politiskt förtroendevalda som uppfyller arbetsvillkoret i sin anställning men får en låg normalinkomst och normalarbetstid på grund av tjänstledighet menar vi att normalinkomsten och normalarbetstiden ska beräknas utifrån anställningen. Avdrag ska inte göras för frånvaro på grund av det fackliga eller politiska uppdraget. Uppdraget kommer i sådana fall inte att påverka ersättningsrätten. För dem som är fackligt eller politiskt förtroendevalda på heltid, eller en betydande del av sin heltid, menar vi att uppdraget ska jämställas med arbete. Dessa förtroendevalda kan annars ha svårt att uppfylla arbetsvillkoren. Regeln gör att arbetsvillkoret kan uppfyllas genom uppdraget. I syfte att stärka fackligt och politiskt förtroendevaldas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bör nya regler utarbetas med utgångspunkt i detta. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A304 (V) yrkande 18 bör bifallas. Ersättning i vissa särskilda fall, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A246 av (S) och 2012/13:A221 av (M), 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:A325 av (S) och 2012/13:A334 av och (båda S). utnyttjade den svenska befolkningen försörjningsstöd i högre grad än tidigare, något som kan utläsas ur resultatredovisningen i regeringens egen budgetproposition (prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 372). Nära 100 000 personer fick ekonomiskt bistånd från kommunerna. Det är nästan 17 000 fler än när allianspartierna kom till makten. som fler tvingades leva på kommunalt försörjningsstöd minskade antalet personer som fick arbetslöshetsersättning till 88 000 personer. Denna utveckling kan inte fortsätta utan måste brytas. Staten måste här ta ett större ansvar, så att inte kommunerna lämnas att lösa ett problem som staten traditionellt och lagstiftningsmässigt har tagit ett stort ansvar för. Vad som ovan anförts om ekonomiskt bistånd och arbetslöshetsersättning bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A246 (S) bör bifallas. Ersättning i vissa särskilda fall, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A221 av (M) och 2012/13:A246 av (S), 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:A325 av (S) och 2012/13:A334 av och (båda S). En period av arbetslöshet kan av vissa ses som en möjlighet att via egenanställning pröva en affärsidé som man länge gått och funderat på men tidigare inte haft tid och möjlighet att utveckla. Detta är naturligtvis något som man från statens sida bör stödja och uppmuntra. Dagens otydliga regelverk, särskilt rörande arbetslöshetsförsäkringen, skapar dock otrygghet och medför att många väljer att avstå ifrån att utveckla sina affärsidéer. Regeringen bör därför se över egenanställningens möjligheter att bidra till en stärkt arbetslinje. Vad som ovan anförts om egenanställningens möjligheter att bidra till en stärkt arbetslinje bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A221 (M) bör bifallas. Ersättning i vissa särskilda fall, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2012/13:A221 av (M), 2012/13:A246 av (S), 2012/13:A325 av (S) och 2012/13:A334 av och (båda S). Rätten att kombinera ersättning från arbetslöshetsförsäkringen med inkomster från en bisyssla är viktig för människors möjligheter att ha en fot kvar i arbetslivet, även om de förlorar det jobb de har sin huvudsakliga försörjning ifrån. En bisyssla kan också vara vägen in i ett nytt yrke för en person som drabbas av arbetslöshet. Inte minst för yrkesutövare i kultursektorn kan möjligheten att behålla en bisyssla vara helt avgörande för att kunna ta jobb inom sitt egentliga yrke. I en bransch där fasta jobb är mycket ovanliga kan en bisyssla vara en nödvändig ankarpunkt för att knyta kontakter som kan leda till mer varaktiga jobb inom det egna yrket. Att tvingas välja mellan en sådan bisyssla och ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är kontraproduktivt om målet är att gynna försörjning genom eget arbete. Regelverket för godkända bisysslor bör därför vara generöst. Dagens regler kräver att en bisyssla ska ha utförts för att godkännas i kombination med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det är ett för högt ställt krav mot bakgrund av hur arbetsmarknaden ser ut för framför allt kulturarbetare. Kravet på hur länge en bisyssla ska ha utförts bör sänkas från . Vad som ovan anförts om bisyssla bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2012/13:A304 (V) yrkande 17 bör bifallas. Villkor för ersättning, punkt 5 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regelverken inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken måste reformeras. Att omskola sig eller på annat sätt vidareutbilda sig ska inte bestraffas. Regelverket för arbetslöshetsförsäkringen måste vara utformat på ett sådant sätt att utbildning premieras.