bet · H101AU1 · 2013-12-04 00:00:00 — En jämförelse mellan regeringens och respektive partis förslag till medelsanvisning finns i tabellerna 3–6 nedan. Socialdemokraternas förslag till anslag Socialdemokraternas förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 3 nedan. Tabell 3 Socialdemokraternas förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (S) Socialdemokraterna föreslår enligt vad som anförs i motion 2013/14:A288 av m.fl. en ram för utgiftsområde 13 som är lägre än regeringens förslag (yrkande 1). Socialdemokraterna anser att det tar för nyanlända invandrare att komma i arbete och att det är hög tid att utvärdera och åtgärda bristerna i etableringsreformen. För att höja kvaliteten i etableringsinsatserna för nyanlända och därmed långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda föreslår Socialdemokraterna att omprioriteringar av de statliga medlen görs. De som regeringen avsatt för integrationsåtgärder i vissa s.k. utsatta områden – 15 – vill Socialdemokraterna i stället använda för att förbättra resultaten i skolorna i dessa områden. Partiet vill därför överföra från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Socialdemokraterna välkomnar även att sfi-bonusen avskaffas. Att ansvaret för att hjälpa nyanlända att få ett arbete har överförts till Arbetsförmedlingen innebär enligt Socialdemokraterna att den kompetens och de nätverk som finns upparbetade i flera kommuner inte tas till vara. I de fall Arbetsförmedlingen prioriterar fel eller sätter in åtgärder som inte leder till arbete eller studier riskerar kommunerna dessutom att stå med försörjningsansvaret. Socialdemokraterna föreslår därför att kommunerna genom avtal med Arbetsförmedlingen ska kunna bedriva verksamhet inom ramen för etableringsreformen. Det är viktigt att kommunernas intresse av effektiva insatser beaktas. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 4 nedan. Tabell 4 förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (MP) Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. föreslår enligt vad som framgår av motion 2013/14:A397 av m.fl. en ram för utgiftsområde 13 som är lägre än regeringens förslag (yrkande 1). Skillnaden beror framför allt på att vill använda de som regeringen låter utsatta områden tävla om (stimulansmedel för att stärka utanförskapsområden) på förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena (yrkande 2). Dessa resurser flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. vill även öka resurserna till med för att skapa ett förtydligat tillsynsansvar och en återinrättad främjandefunktion (yrkande 3). ansvar för att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar måste också stärkas. Partiet vill även tillföra antidiskrimineringsbyråerna ökade resurser (yrkande 4). Med hjälp av dessa extra resurser skulle antidiskrimineringsbyråerna kunna inrätta en processfond, ur vilken enskilda och föreningar skulle kunna söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Syftet med fonden skulle vara både att påskynda utvecklingen inom rättspraxis inom diskrimineringsområdet och att ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd. vill också tillföra ytterligare resurser till organisationer som arbetar med hbtq-frågor (yrkande 5). Det statliga stödet till hbtq-organisationer föreslås öka med ytterligare . Därutöver föreslås att projekt och verksamhetsbidrag mot näthat tillförs medel (yrkande 6). Partiet vill komplettera det uppdrag som har att motverka kränkningar på nätet genom att tillföra ett antirasistiskt perspektiv och stödja framgångsrika projekt mot rasism på internet. anser i motion 2013/14:K394 av m.fl. att uppdraget till om att förebygga kränkningar på internet bör kompletteras med ett antirasistiskt perspektiv (yrkande 4). Det är viktigt att motverka rasism i alla delar av samhället, och nätet är en viktig sådan arena. vill även inrätta en fond för att driva diskrimineringsmål i domstol (yrkande 7). Syftet med fonden skulle vara att både påskynda utvecklingen inom rättspraxis inom diskrimineringsområdet och ge talerätten för enskilda och ideella organisationer en reell innebörd. Därtill vill partiet att antidiskrimineringsbyråerna ges bättre villkor (yrkande 11). föreslår i motion 2013/14:A292 av m.fl. att ytterligare medel avsätts till (yrkande 4). Partiet vill att ska ges ett förstärkt och förtydligat tillsyns- och främjandeansvar. Myndighetens ansvar att granska arbetsgivarnas lönekartläggningar bör också stärkas. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 5 nedan. Tabell 5 förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (SD) Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. föreslår i motion 2013/14:A359 av m.fl. en ram som är ca lägre än regeringens förslag . förordar nedskärningar på huvuddelen av anslagen i takt med att partiets restriktiva invandringspolitik genomförs. Anslagen 1:1 Integrationsåtgärder, 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare och 1:5 Hemutrustningslån avskaffas i sin helhet. Även anslagen 2:1 och 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. avskaffas i sin helhet. föreslår en särskild satsning på att motverka hedersvåldet och anslår under ett nytt anslag. En satsning om görs under ett nytt anslag på obligatorisk samhällsorientering för samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet. anför i motion 2013/14:A405 av m.fl. att den särskilda jämställdhetssatsningen bör utökas och förlängas (yrkande 4). De delar av satsningen som syftar till att stärka kampen mot könsbetingat våld, hedersrelaterat förtryck och trafficking ställer partiet sig positivt till. vill intensifiera kampen mot det hedersrelaterade våldet (yrkande 5). Partiet vill därför att resurser ges till inrättandet av särskilda hedersjourer dit utsatta personer kan vända sig för att få skydd och stöd som är speciellt anpassat för deras situation. Det vill också säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram för arbete mot hedersförtryck. och (båda SD) föreslår i motion 2013/14:A358 att det s.k. hemutrustningslånet avskaffas. Att staten har ett särskilt lån för nyanlända som omfattas av flyktingmottagande är såväl orättvist som stötande för dem som inte omfattas av möjligheten, inte minst för dem som lever under knappa omständigheter. och (båda SD) anför i motion 2013/14:A394 att sfi-bonusen bör slopas. Enligt motionärerna sänder det ut fel signaler att dela ut en bonus bara för att en person åstadkommit vad som kan förväntas eller t.o.m. krävas av honom eller henne. förslag till anslagsanvisning i förhållande till regeringens förslag framgår av tabell 6 nedan. Tabell 6 förslag till anslagsanvisning Avvikelse från regeringen (V) Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare föreslår i sin partimotion 2013/14:A333 av m.fl. en ram för utgiftsområde 13 som är lägre än regeringens förslag . är kritiskt till regeringens inriktning på integrationspolitiken eftersom det anser att den främst handlar om att skuldbelägga personer med utländsk bakgrund snarare än om att skapa förutsättningar som är nödvändiga för lika rättigheter på arbets- och bostadsmarknaden och i skolan. avvisar regeringens satsningar på urbant utvecklingsarbete, sfi-bonus och portalen och föreslår en minskning av anslaget 1:1 Integrationsåtgärder med . föreslår att en lagstiftning införs som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande föreslås öka med för att höja schablonersättningen till kommunerna i syfte att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet. Regeringens förslag till incitament till kommuner som tar emot flyktingar avvisas. är starkt kritiskt till att privatisera delar av introduktionen för nyanlända och avvisar därmed regeringens modell, dvs. att lotsar ska skaffa fram arbeten mot en prestationsbaserad ersättning. Anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare minskas därmed med . Däremot föreslås anslaget till öka med . Även anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder föreslås öka med . Den föreslagna ökningen ska gå till ett nytt statligt grundstöd till kvinnojourer runt om i landet. anför i motion 2013/14:A301 av m.fl. att det behövs såväl förebyggande åtgärder och insatser för att beivra diskriminering som större möjligheter att se till att den som diskriminerar får betala för det. har varken medel eller mandat för att kunna utföra detta arbete. föreslår därför att får ett utökat uppdrag att öppna och driva minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län (yrkande 6). Propositionen om en permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) innehåller bestämmelser om insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet och om ansvaret för att genomföra insatserna. Lagen innehåller också bestämmelser om kommunernas uppgifter i fråga om nyanländas etablering. Av 2-2b §§ etableringslagen framgår vilken målgrupp som omfattas av lagen. Lagen gäller nyanlända som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring enligt vissa angivna bestämmelser i utlänningslagen (flyktingar eller andra skyddsbehövande). Anhöriga som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en flykting eller annan skyddsbehövande omfattas också av lagen. Ett villkor för att anhöriga ska omfattas av etableringslagen är dock att den anhöriga har ansökt om uppehållstillstånd från det att den utlänning som den nyanlända har anknytning till först togs emot i en kommun (den s.k. tvåårsgränsen). gäller ett tidsbegränsat undantag från tvåårsgränsen enligt följande (prop. 2012/13:26, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:122). En anhörig till en flykting eller annan skyddsbehövande som har ansökt om uppehållstillstånd senare än efter det att anknytningspersonen första gången togs emot i en kommun omfattas av etableringslagen, under förutsättning att den anhöriga ansökt om uppehållstillstånd och anknytningspersonen först tagits emot i en kommun efter . Etableringslagen gäller också en nyanländ som har fyllt men inte när ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring beviljats enligt etableringslagen, förutsatt att han eller hon saknar föräldrar i . I förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar finns bestämmelser om statlig ersättning till kommuner, landsting och av och insatser för vissa utlänningar. Den statliga ersättningen lämnas för samma målgrupp som gäller för etableringslagen, dock utan avgränsning till den nyanländes ålder. Kommuner och landsting är därmed berättigade till ersättning även för barn och för personer . I proposition 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen föreslås att fler anhöriga än ska omfattas av etableringslagen, genom att den tidsgräns inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd förlängs. Förslaget innebär att en anhörig till en flykting eller en annan skyddsbehövande ska ha ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Ändringen innebär att bestämmelsen om undantag från tvåårsgränsen i etableringslagen tas bort. Som skäl för ändringen anför regeringen att regelverket med en längre tidsgräns än skulle vara mer flexibelt i förhållande till oförutsedda situationer som kan fördröja återföreningen i . Det skulle innebära att villkoren för kommunernas mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande blir mer förutsebara, vilket även bör kunna bidra till en större beredskap och kapacitet från kommunernas sida att ta emot flyktingar och andra skyddsbehövande . Vidare föreslår regeringen att en anhörig som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd inte ska omfattas av etableringslagen. Som skäl för undantaget anför regeringen att en förlängd tidsgräns innebär att en anknytningsperson som fått uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande kan ha hunnit bli svensk medborgare när hans eller hennes anhöriga ansöker om uppehållstillstånd i . Som utgångspunkt bör gälla att svenska medborgare bör behandlas lika, oavsett grunden för det svenska medborgarskapet. Detta bör även gälla i fråga om deras anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd i . Därför bör personer som ansöker om uppehållstillstånd som anhöriga till personer som hunnit bli svenska medborgare inte omfattas av målgruppen för de riktade insatser som ges enligt etableringslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . För nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd före ska 2 a § gälla i sin äldre lydelse. Motioner som rör förslaget om en permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen Socialdemokraterna anför i motion 2013/14:A2 av m.fl. att de ställer sig positiva till förslaget om en permanent utvidgning av målgruppen för etableringslagen. Partiet ställer sig däremot negativt till förslaget om att en nyanländ inte ska omfattas av etableringslagen om hon eller han ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som är svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd. Enligt partiet skulle särskilt kvinnor som invandrat för att de funnit en svensk partner drabbas av förslaget. ställer sig i motion 2013/14:A1 av m.fl. positivt till en utvidgning av målgruppen för etableringslagen. Partiet avvisar däremot förslaget om att göra undantag för de anhöriga vars anknytningsperson hunnit bli svensk medborgare. Enligt partiet varierar behovet av etableringsinsatser mellan olika individer, men denna variation styrs inte av huruvida anknytningspersonen är svensk medborgare. Partiet föreslår att regeringen återkommer till med ett lagförslag om en permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen, som inte gör undantag för de anhöriga vars anknytningspersoner är svenska medborgare. Utskottet vill inledningsvis påminna om att integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). Målet ska främst uppnås genom generella insatser som når ut till hela befolkningen, oavsett födelseland eller etnisk bakgrund. De generella insatserna ska kompletteras med riktade åtgärder för att stödja och underlätta nyanländas etablering i . I fokus står en snabb etablering på arbetsmarknaden. Att bekämpa det utanförskap som många utrikes födda fastnat i och nå en lyckad och väl fungerande integration är enligt utskottets mening en av dagens största samhällsutmaningar. Utrikes födda har generellt lägre sysselsättning och högre arbetslöshet än inrikes födda. Enligt statistik från () arbetskraftsundersökningar () uppgick antalet sysselsatta utrikes födda personer (15–) till 758 600 personer, vilket är en ökning med 34 500 personer jämfört med . Andelen sysselsatta är lägst för utrikes födda kvinnor. uppgick andelen sysselsatta av befolkningen till för utrikes födda kvinnor (65,för inrikes födda kvinnor) och till för utrikes födda män (69,för inrikes födda män). Enligt statistik från är arbetslösheten bland utrikes födda generellt högre än bland personer som är födda i . var 145 800 utrikes födda personer arbetslösa. Arbetslösheten för utrikes födda kvinnor var (6,för inrikes födda kvinnor), och för utrikes födda män var arbetslösheten (6,för inrikes födda män). Utskottet anser att den etableringsreform som trädde i kraft är avgörande för att påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Reformen innebär att staten har tagit över det samordnande ansvaret för såväl introduktionen av flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga som för de nyanländas försörjning . Det grundläggande syftet med reformen är att åstadkomma en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandare, genom att sätta arbete i centrum för insatserna och genom att ge Arbetsförmedlingen ansvaret för samordningen av insatserna för målgruppen. Genom reformen lades mottagandet av nyanlända flyktingar om från grunden. Integrationspolitiken gick från den omhändertagandementalitet som kännetecknat tidigare S-regeringars politik till ett uttalat fokus på arbete och språk. Enligt utskottets mening finns stora utmaningar i integrationspolitiken. Utskottet instämmer därför i regeringens bedömning att etableringsuppdraget behöver utvecklas vidare. Fokus på arbete behöver förstärkas och insatserna bättre anpassas till den aktuella målgruppen. Utskottet ser positivt på att regeringen aviserar att införa ett krav på att nyanlända som har en etableringsplan ska acceptera erbjudanden om lämpligt arbete. I departementspromemorian (Ds 2013:61), som tagits fram av , föreslås att en nyanländ invandrare som under sin etableringstid erbjuds ett lämpligt arbete och utan godtagbara skäl tackar nej till detta ska bli av med såväl etableringsplan som etableringsersättning. Detta för att tydliggöra att syftet med etableringsreformen är att nyanlända invandrare ska komma i arbete. Enligt utskottets mening är det rimligt att ställa tydligare krav på att nyanlända invandrare ska vara beredda att acceptera ett erbjudet arbete. På detta sätt blir kraven som ställs på nyanlända invandrare också mer lika de krav som ställs på dem som har arbetslöshetsersättning. En av de mest akuta utmaningarna inom integrationspolitiken är överfulla anläggningsboenden. Huvudförklaringen till att allt fler nyanlända fastnar i anläggningsboenden är att antalet personer som beviljas uppehållstillstånd ökar, bl.a. till följd av flyktingkatastrofen i , utan att mottagningskapaciteten i landets kommuner ökar i motsvarande takt. Enligt utskottets mening behövs insatser som ökar kommunernas vilja att ta emot nyanlända flyktingar. Det behövs även insatser för att kommuner som har ett högt mottagande av personer som ordnar sitt boende själva får förbättrade förutsättningar att erbjuda ett bra mottagande. Enligt utskottets mening kan en prestationsbaserad ersättning till de kommuner som träffar överenskommelser om flyktingmottagande skapa bättre förutsättningar för kommunmottagande. Utskottet delar regeringens bedömning att den prestationsbaserade stimulansersättningen inom svenskundervisning för invandrare, den s.k. sfi-bonusen, bör avvecklas. Av den utvärdering av försöksverksamheten med sfi-bonus som genomförts av utvärdering (IFAU) framgår att bonusen endast haft begränsad effekt. Sfi-bonusen har därmed inte i tillräcklig grad bidragit till att fler nyanlända invandrare snabbare lär sig svenska. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma till med ett lagförslag . Utskottet ställer sig bakom den överenskommelse regeringen har med kommuner och landsting och idéburna organisationer inom integrationsområdet. Syftet med överenskommelsen är att stärka samarbetet mellan staten, kommunerna, landstingen, regionerna och det civila samhället i arbetet med nyanländas etablering och integration. I överenskommelsen ingår också att utveckla former och metoder för att idéburna organisationer bättre ska kunna medverka i detta arbete. har ett 40-tal nationella organisationer anslutit sig. Överenskommelsen är en del i regeringens samlade integrationsarbete som syftar till att bryta utanförskap och finna mer effektiva vägar för nyanländas etablering. Utskottet kan konstatera att den förda politiken med sitt fokus på arbete ger resultat. har så många utrikes födda gått till jobbet som . har drygt 150 000 utrikes födda fått arbete, och är 750 000 utrikes födda sysselsatta. Det finns en tydlig arbetslinje som möter även dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. En förbättrad etablering är nödvändig för att ta vara på den resurs på den svenska arbetsmarknaden som nyanlända utgör, inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen . Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till anslag inom området integration. När det gäller anslagen på området politik mot diskriminering vill utskottet inledningsvis anföra att det ställer sig bakom regeringens förslag till anslagsanvisning. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbudet mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor fria och lika i värde och rättigheter. Utskottet välkomnar regeringens satsning på att stärka skyddet mot diskriminering. Genom den ändring i diskrimineringslagen som trädde i kraft och som innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder har utvidgats till att omfatta flera samhällsområden har skyddet mot diskriminering stärkts ytterligare. Genom att förbudet mot åldersdiskriminering har utvidgats till fler samhällsområden har också diskrimineringslagen blivit mer enhetligt utformad och sammanhållen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det krävs ett fortsatt arbete för att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund. Fortsatt arbete krävs också för att skapa en lagstiftning som är så effektiv och heltäckande som möjligt och för att den fullt ut ska få genomslag. Utskottet noterar att regeringen har gett Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering ett tilläggsdirektiv (Dir. 2013:86). Förutom uppdraget att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika möjligheter och rättigheter, har den särskilda utredaren fått i uppdrag att föreslå hur tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260) om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras. Uppdragen ska redovisas . Utskottet noterar vidare att tillkännagivande (bet. 2011/12:AU11, rskr. 2011/12:267) att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bereds inom . Olika minoriteter såsom muslimer, judar, afrosvenska och romer utsätts fortfarande för främlingsfientlighet och intolerans i . Främlingsfientliga uppfattningar och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde är ytterst en utmaning mot den värdegrund som bär upp en demokrati. Enligt utskottets mening måste arbetet för tolerans, humanitet och öppenhet fortgå. Utskottet välkomnar därför regeringens fortsatta och förstärkta insatser mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Utskottet välkomnar också regeringens ökade satsningar för att säkerställa hbt-personers rättigheter och möjligheter. Att en svensk regering nu kommer att anta en hbt-strategi anser utskottet vara ett viktigt steg i arbetet med att uppnå lika rättigheter för hbt-personer. I fråga om anslaget på området jämställdhet ställer sig utskottet bakom regeringens höga ambitionsnivå. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter det reformarbete som initierades under den förra mandatperioden för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utskottet noterar att i det jämställdhetsindex som utarbetats av () har det bästa resultatet, följt av och . I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i EU:s medlemsländer utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. Siffran 100 innebär att ett land är jämställt. har 74,3, och genomsnittet i EU ligger på 54.