bet · H001MJU12 · 2013-03-25 00:00:00 — Beredningen ska vara en arena för dialog mellan miljöministern och vetenskapssamhället och bidra med forskningsunderlag till miljöarbetet samt en klargörande debatt inom olika områden. En stark nationell forskning lägger också grunden för ett omfattande internationellt vetenskapligt samarbete, bl.a. inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling som har ett starkt svenskt deltagande. Det nya ramprogrammet Horisont 2020 kommer att få stor betydelse för miljöforskningen i och . Den forskning som finansieras via Formas och är av stor betydelse för miljöarbetet och till stöd för miljöpolitiken nationellt och internationellt. Vidare bidrar forskningen vid internationella miljöinstitut (SEI) med underlag till den internationella miljöpolitiken. Verksamheten vid SEI utvärderades av Statskontoret och Formas. Resultaten av utvärderingarna visar att forskningen håller hög internationell vetenskaplig kvalitet och har hög relevans. Även statens forskningssamarbete med näringslivet inom ramen för IVL bidrar med viktigt underlag för miljöarbetet. IVL har också ett omfattande internationellt samarbete och deltar i ett flertal EU-projekt. Regeringen lämnade i proposition 2012/13:30 Forskning och innovation sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning . I ett yttrande (2012/13:MJU3y) till utbildningsutskottet om denna proposition anförde utskottet att tillsammans med andra länder behöver skapa förutsättningar för hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar som attraktiva livsmiljöer, demografisk förändring, globala hälsohot, hållbar råvaruförsörjning och biologisk mångfald, säker, trygg och hälsosam livsmedelsförsörjning, klimateffektiv och hållbar tillgång till energi, trygghet och säkerhet samt global konkurrenskraft. Den globala efterfrågan på nya lösningar inom dessa områden skapar också framtidens tillväxtmarknader. Innovativa lösningar på dessa utmaningar kan därför också, utöver ökad livskvalitet och en mer hållbar utveckling, bidra till tillväxt och nya jobb. För att möta detta ansåg regeringen att ett nytt instrument, strategiska innovationsområden, borde användas. Regeringen ville på detta sätt lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringslivet, den offentliga sektorn, civilsamhället och andra aktörer utvecklas. Dessa aktörer bör gemensamt utveckla långsiktiga strategier med syftet att bidra till att möta samhällsutmaningar. Verket för innovationssystem och forskningsrådet Formas borde enligt regeringen ansvara för urval och uppföljning av de strategiska innovationsområdena. De strategiska innovationsområdena bör identifieras inom svenska styrkeområden utifrån syftet att bidra till att möta samhällsutmaningar. Sammanfattningsvis borde enligt propositionen de projekt som tilldelas medel för strategiska innovationsområden utgå från samhällsutmaningar, hålla hög vetenskaplig kvalitet, ha inslag av medfinansiering och kunna påvisa ny eller områdesöverskridande samverkan. I yttrandet anförde utskottet även att regeringen pekade ut tre områden som strategiska forskningsområden i sin proposition 2008/09:50, bl.a. klimatfrågan. Som delområden under klimatrelaterad forskning nämndes bl.a. energi, hållbart nyttjande av naturresurser, effekter på naturresurser, ekosystemtjänster och biologisk mångfald, klimatmodeller samt havsmiljöforskning. Som regeringen anfört kommer satsningen på de strategiska forskningsområdena att fortsätta att vara en viktig del av regeringens forskningspolitik. Enligt Formas kommer en utgångspunkt för en forskningsstrategi för miljöforskning efter 2012 att vara de resultat som framkommit i den nu genomförda analysen av miljöforskningen, samt de förväntade resultaten från regeringsuppdraget om en nationell strategi för utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi för en hållbar utveckling. När det gäller forskning och artskydd vill utskottet, som framhållits i budgetbetänkandet (bet. 2012/13:MJU2), påpeka att Artdatabanken har en central och aktiv roll i arbetet med miljöövervakning och en strategisk uppgift när det gäller rapportering och kommunikation av arters förekomster, ekologi och hotstatus genom olika tjänster och uppdatering av olika databaser. Svenska artprojektet är en del av verksamheten vid Artdatabanken. är av stor betydelse för att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet fick Formas i uppdrag att se över Svenska artprojektets genomförande, mål och resurser. Vid översynen har utgångspunkten varit att projektets vetenskapliga nytta ska värnas som möjligheter till effektiviseringar och besparingar ska belysas. Mot bakgrund av detta avstyrks motion 2012/13:MJ231 (FP). Som regeringen redovisar i budgetpropositionen beslutades om reviderade preciseringar av samtliga miljökvalitetsmål förutom Begränsad klimatpåverkan och om sammanlagt 13 etappmål inom områdena luftföroreningar, farliga ämnen, avfall och biologisk mångfald (M2012/1171/Ma). Enligt beslut (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) ersätter de beslutade etappmålen tidigare delmål. planerar att satsa på kommunikation av begreppet ekosystemtjänster gentemot prioriterade målgrupper i samhället. Arbetet med ekosystemtjänster är en del i arbetet med att nå miljömålen, särskilt etappmålet om betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster. Etappmålet innebär att betydelsen av biologisk mångfald och värdet ekosystemtjänster ska vara allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Som ett led i detta arbete tillsattes en utredning (dir. 2013:4) med uppdraget att analysera och föreslå metoder för att värdera ekosystemtjänster. Utredaren ska också föreslå hur dessa värden ska kunna integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället. Vidare planerar insatser bl.a. i form av en intervjuserie i poddradioformat med utvalda personer inom ämnet ekosystemtjänster. För att ytterligare stärka kommunikationsarbetet om ekosystemtjänster och biologisk mångfald kan ett samarbete med ansvariga myndigheter bli aktuellt. höll miljöminister fyra dialogmöten som en del i arbetet med att synliggöra ekosystemtjänsternas värde för samhället. Syftet var att få in synpunkter och erfarenheter från personer som arbetat med eller funderat på hur man kan integrera värdet av ekosystemtjänster i sin verksamhet. Under dialogerna framkom det tydligt att mycket arbete redan bedrivs i samhället . Det finns en stor vilja att arbeta med ekosystemtjänster och bidra med regionala och lokala kartläggningar och värderingar av ekosystemtjänster. Avslutningsvis vill utskottet, i likhet med vad regeringen anför i budgetpropositionen , påpeka att en upprätthållen hög kunskapsnivå inom naturvetenskap och teknik är av central betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad. Globala utmaningar som t.ex. klimatförändringarna måste lösas, och det svenska näringslivet är beroende av att svensk forskning och innovationsförmåga ligger på internationell toppnivå. Svenska barn och elever har ett grundläggande intresse för naturvetenskap och teknik, men undervisningen i skolväsendet förmår inte alltid att tillvarata detta intresse. För att underhålla intresset hos såväl flickor som pojkar är det viktigt med ett systematiskt och långsiktigt arbete för att öka elevernas måluppfyllelse och intresse för fortsatta studier inom områdena. har därför fått i uppdrag att under 20122016 planera och genomföra systematiska utvecklingsinsatser inom dessa ämnesområden. Regeringen beräknar att av de medel som avsätts för en fortsatt MNT-satsning (matematik, naturvetenskap och teknik) ska gå till insatser inom områdena naturvetenskap och teknik. Insatserna ska avse såväl förskola, grundskola, gymnasieskola och motsvarande skolformer som övergången mellan gymnasieskola och högskoleutbildning. Mot bakgrund av detta föreslås att motion 2012/13:MJ455 (S) yrkande 49 lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, C, V, KD) om naturvård och biologisk mångfald som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /11:MJU5, 2010/11:MJU8, 2010/11:MJU19, 2011/12:MJU14, 2011/12:MJU15, 2011/12:MJU19, 2011/12:CU5. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Beslutsnivå för rovdjursförvaltningen m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:MJ223 av m.fl. (S), 2012/13:MJ352 av m.fl. (M) i denna del och 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 5. ligger på regional nivå, vilket är problematiskt. Först och främst rör sig rovdjuren över stora arealer, vilket gör det svårt att få en överblick på regional nivå. Dessutom finns det kring rovdjursförvaltningen problem med stora motsättningar och med samexistens. Historien har visat att det finns risker med att i sådana lägen överlåta beslutsfattande till länsstyrelser då de lätt kan utsättas för starka påtryckningar av särintressen. För att uppnå den mest neutrala förvaltningen bör därför förvaltningen av de rovdjursstammar som inte ännu har uppnått en långsiktig gynnsam bevarandestatus ske på nationell nivå. Detta bör ge regeringen till känna. Beslutsnivå för rovdjursförvaltningen m.m., punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:MJ223 av m.fl. (S), 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:MJ352 av m.fl. (M) i denna del. har diskuterat behovet av mer kunskap, särskilt där vetenskapliga studier kan kombineras med lokal och traditionell kunskap, om skadeförebyggande åtgärder inom renskötseln. Utredningen drog slutsatsen att det bör skapas ett kontinuerligt och långsiktigt samarbete mellan forskare, renskötare och berörda länsstyrelser för att ta till vara den kunskap som finns bland renskötare samt utveckla och utvärdera förebyggande åtgärder. Vi delar den slutsatsen. Detta bör ge regeringen till känna. Viltförvaltningsdelegationerna, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 6. Vi anser att sammansättningen av viltförvaltningsdelegationerna bör ses över för att motverka den intresseobalans som uppstått, i linje med förslagen från . Inte minst ligger ett tungt ansvar på partierna och deras företrädare att tänka på vem man utser och vem man representerar. Redan nu anser vi dock att delegationerna bör kompletteras med företrädare för djurskyddsintresset. Det har visat sig att den kompetensen behövs, inte minst vad gäller de djuretiska aspekterna av jakt i olika former. Vi anser också att mandaten för delegationerna behöver förtydligas, av de skäl som framförts i . Detta bör ge regeringen till känna. Mål för rovdjurspolitiken, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi anser att det övergripande målet för rovdjurspolitiken ska vara att gynnsam bevarandestatus ska återställas eller behållas. Gynnsam bevarandestatus är egentligen ett vetenskapligt begrepp och bör därför bestämmas på vetenskaplig grund. Gynnsam bevarandestatus är också ett EU-rättsligt begrepp. Då frågan om gynnsam bevarandestatus politiserats på ett olyckligt sätt kan det finnas anledning för att ge vägledning i hur man anser att detta bör tolkas. Referensnivåer för gynnsam bevarandestatus för rovdjur bör tas fram på liknande sätt som motsvarande referensnivåer för andra arter. Detta bör ge regeringen till känna. Jakt på rovdjur m.m., punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3 och 12. En förutsättning för licensjakt är att respektive rovdjursstam klarar gynnsam bevarandestatus med god marginal över referensvärdet. Därför avvisar vi förslag om att tillåta jakt i syfte att kontrollera populationer av rovdjur som inte har uppnått gynnsam bevarandestatus. Eftersom regeringens skrivning om annan jakt i budgeten skulle kunna innebära att regeringen överväger att införa populationsbegränsande jakt även på arter som inte uppnått gynnsam bevarandestatus bör sådan jakt inte tillåtas. Vi anser att förslag om att den politiska nivån anger övergripande mål och ramar för rovdjurspolitiken och att expertmyndigheterna fattar beslut om miniminivåer och förvaltningsmål kan accepteras. Men endast om dessa miniminivåer och förvaltningsmål tas fram i en öppen och transparent process, där utgångspunkten är forskares bedömningar och dessa bedömningar skickas på bred remiss med en rimligt tilltagen remisstid. Det måste vara möjligt för olika forskare (t.ex. både svenska och internationella, med både ekologisk, genetisk och bevarandebiologisk kompetens) och företrädare för det civila samhället att lämna synpunkter på underlaget för bedömningen och på processen för hur bedömningen ska göras. När det gäller gynnsam bevarandestatus är detta egentligen ett vetenskapligt begrepp och bör därför bestämmas på vetenskaplig grund. Gynnsam bevarandestatus är också ett EU-rättsligt begrepp. Då frågan om gynnsam bevarandestatus politiserats på ett olyckligt sätt kan det finnas anledning för att ge vägledning i hur man anser att detta bör tolkas. Referensnivåer för gynnsam bevarandestatus för rovdjur bör tas fram på liknande sätt som motsvarande referensnivåer för andra arter. En utgångspunkt är regeln om att populationen har en genetiskt effektiv populationsstorlek om minst 500, eller ingår som en del av ett geografiskt och genetiskt sammanhängande system av populationer som tillsammans har en effektiv populationsstorlek om minst 500. Gynnsam bevarandestatus förutsätter en inavelsgrad som stadigt understiger , utöver ett tillräckligt stort antal föryngringar. Detta bör ge regeringen till känna. Genetisk förstärkning av vargstammen, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 4. Vi menar att målet är att hitta en politik för vargen utifrån två problem, konflikten mellan varg och människa i vissa områden samt målet att bevara en långsiktigt hållbar vargstam i . För detta behövs en politik som håller långsiktigt. För att vargstammen ska bli långsiktigt hållbar måste den tillåtas växa men då på andra håll. Att stammen förstärks genetiskt är mycket viktigt och naturlig invandring är det bästa sättet att nå dit. Vi tror däremot inte på inplantering av varg och menar att regeringen ska avblåsa projektet med inplantering av varg. Detta bör ge regeringen till känna. Genetisk förstärkning av vargstammen, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 4. Vi anser att det är angeläget med en genetisk förstärkning av vargstammen. En förutsättning för att vargstammen ska kunna uppnå och behålla gynnsam bevarandestatus är att den genetiska isoleringen av den svensk-norska vargstammen bryts. Det behövs ett aktivt program för detta. Det behövs t.ex. en rutin för hantering av spontant invandrande vargar. Vargrevir med föryngring ska få finnas längs så att den skandinaviska vargstammen kan bli sammanhängande med den finsk-ryska. Detta bör ge regeringen till känna. Genetisk förstärkning av vargstammen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 4. Rovdjuren har en stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden. Om antalet stora rovdjur minskar ökar antalet klövdjur (t.ex. älgar), vilket leder till att de växter som klövdjuren äter minskar i mängd. Detta resulterar i sin tur i att andra arter blir påverkade och hela ekosystemet förändras. Utdöendet av en enda toppredator kan få ett helt ekosystem att kollapsa, speciellt om artrikedomen är låg. För att stadigt reducera inaveln för vargpopulationen bör staten säkerställa ett genetiskt inflöde. Detta bör ge regeringen till känna. Vargstammens populationsstorlek, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ259 av m.fl. (V) yrkande 2. Rovdjuren har en stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden. Om antalet stora rovdjur minskar ökar antalet klövdjur (t.ex. älgar), vilket leder till att de växter som klövdjuren äter minskar i mängd. Detta resulterar i sin tur i att andra arter blir påverkade och hela ekosystemet förändras. Utdöendet av en enda toppredator kan få ett helt ekosystem att kollapsa, speciellt om artrikedomen är låg. Bedömningen av gynnsam bevarandestatus för varg, likaväl som för övriga rovdjur, måste göras utifrån vetenskapliga kriterier. De åtgärder som krävs för att uppnå art- och habitatdirektivets mål för varg ska genomföras. Detta bör ge regeringen till känna. Licensjakt på varg, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ285 av (MP) och 2012/13:MJ352 av m.fl. (M) i denna del och 2012/13:MJ371 av (FP). En förutsättning för licensjakt är att respektive rovdjursstam klarar gynnsam bevarandestatus med god marginal över referensvärdet. Vi anser därför att jakt i syfte att kontrollera populationer av rovdjur som inte har uppnått gynnsam bevarandestatus inte bör tillåtas. Licensjakten har i praktiken inneburit att de vargar som jakt är tillåten först råkar hamna inom skotthåll fälls. Någon hänsyn till flockstruktur eller det enskilda djurets betydelse för stammen eller dess betydelse som problemskapare för människor har man inte tid att ta vid skottögonblicket. Det konkreta resultatet av licensjakten har därför blivit att det är svårare att fatta beslut om skyddsjakt, dels på grund av att den slumpartade licensjakten gör stammens utveckling svårbedömd, dels därför att den decimering av stammen som licensjakten innebär gör besluten om skyddsjakt svårare att fatta. Licensjakt på varg bör bl.a. därför avskaffas. Detta bör ge regeringen till känna. Skyddsjakt på varg, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 11. Vi är positiva till de nya regler för utökad skyddsjakt som regeringen beslutat om. I de nya gemensamma riktlinjerna för förvaltningen av vargstammen bör det emellertid ingå ett ökat lokalt medinflytande för att ge vargen tid att hitta sin plats i svensk natur och i samspel med människor så att vargstammen kan nå en gynnsam bevarandestatus. Detta bör ge regeringen till känna. Skyddsjakt på varg, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ479 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2012/13:MJ426 av m.fl. (S) yrkande 3. Skyddsjakten har kritiserats från olika håll både för att beviljas på för lösa grunder och för att det är för svårt att få tillstånd till skyddsjakt när det väl är motiverat. anser att skyddsjakt ska tillämpas med olika trösklar beroende på avståndet till gynnsam bevarandestatus, och för vargens del också beroende på hur genetiskt värdefull individen är. För arter som har långt till gynnsam bevarandestatus behöver skyddsjakten vara mer restriktiv, med höga krav på att alternativa åtgärder först ska prövas, men i takt med att arten återhämtar sig kan skyddsjakten förenklas och handläggningen snabbas på. Detta bör ge regeringen till känna. Vapen vid björnjakt, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ291 av (S) yrkandena 1 och 2. har en stark och livskraftig björnstam. Björnen lever i allmänhet sitt liv långt ifrån människor, men den kan även anfalla och skada människor. Enligt det skandinaviska björnprojektet har 31 människor attackerats av björnar fram till . Vid björnjakt med halvautomatiska gevär är det viktigt att kunna ha fler än tre patroner i magasinet. Farliga situationer kräver att man kan avlossa flera och snabba skott. Art- och habitatdirektivet förbjuder dock fler än två patroner i magasinet vid björnjakt med halvautomatiska gevär. Regelverket för användning av halvautomatiska gevär vid björnjakt bör därför ses över. När art- och habitatdirektivet skrevs var ännu inte medlem i EU och dåvarande lagstiftare tog då inte i beaktande de risker som finns vid björnförvaltning. För att öka säkerheten för personer som är involverade i björnförvaltningen bör fler än två patroner tillåtas. I art- och habitatdirektivet finns det möjlighet att utfärda undantag med hänvisning till artikel 16.1.c som anger allmän hälsa och säkerhet som en anledning till undantag. Regelverket för användning av halvautomatiska gevär vid björnjakt bör ses över och ett allmänt undantag från art- och habitatdirektivets bestämmelser bör tillämpas. Detta bör ge regeringen till känna. Äggprickning, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ253 av (MP) yrkande 3. Olika jaktformer innebär olika stora risker för att djuren ska utsättas för lidande (för att inte tala om död). Fåglar kan i många fall vara särskilt svåra att träffa rätt. De är ofta förhållandevis små, och i den mån man skjuter på fåglar i rörelse har man en måltavla som rör sig i tre dimensioner i stället för två, som marklevande djur. Man kan därför förvänta sig höga skadskjutningsfrekvenser. Det finns också en risk att oseriösa jägare inte anstränger sig så mycket för att hitta och avliva en skadskjuten fågel då köttvärdet i många fall är obetydligt. Olika jaktformer innebär risker för att djuren ska utsättas för lidande.