bet · H001SoU13 · 2013-03-21 00:00:00 — När det gäller brister avseende tillgången till specialiserad vård, är en fungerande samordning och remittering mellan vårdgivare och landsting en viktig del i arbetet för att motverka regionala skillnader i vården och skillnader i tillgången till specialistläkare. Regeringen har kunnat konstatera att utvecklingen av tillgången till specialistläkare går åt rätt håll och har också vidtagit åtgärder som kan förstärka tillgången till specialister. Det behöver också vidare analyseras hur bristen på specialister i vården påverkar vårdens resultat. Fortsatt utveckling av vårdval är angeläget för att bland annat öka tillgängligheten när det gäller den specialiserade vården. Samtliga landsting har infört vårdvalssystem i primärvården. Uppföljningar av reformen visar att tillgängligheten förbättrats kraftigt och att patienterna är mer nöjda. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för det fortsatta arbetet med utveckling av vårdval, som bland annat handlar om att se över hur vårdvalet skulle kunna utvecklas i den öppna specialistvården och att utveckla sammanhållna vårdkedjor. Målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Vården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård, vilket bl.a. innebär att vården ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Den ska vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen samt tillgodose patientens behov av kontinuitet och säkerhet i vården. Hälso- och sjukvården ska också arbeta för att förebygga ohälsa. Utskottet ser positivt på att regeringen fortsätter att prioritera satsningar på att utveckla såväl kvaliteten i hälso- och sjukvården som tillgänglighet och valfrihet för patienten. Detsamma gäller det arbete som regeringen bedriver för en ökad kvalitetsutveckling i vården. Det är även positivt att regeringen har tagit fram en samlad strategi för en jämlik vård, dvs. en vård som erbjuder alla invånare god kvalitet, hög tillgänglighet och möjlighet till delaktighet och inflytande. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs på olika områden anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So362 (FP), 2012/13:So486 (V) yrkande 1, 2012/13:So491 (M), 2012/13:So493 (C) och 2012/13:So497 (SD) avstyrks. Målet för samhällets insatser i fråga om hiv/aids är att begränsa spridningen av denna och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. Utskottet konstaterar att det förebyggande arbetet mot hiv och sexuellt överförda infektioner sker på bred front i samhället, såväl nationellt som regionalt och lokalt. Av nu anförda skäl anser utskottet inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So475 (M), som avstyrks. Utskottet konstaterar att regeringen har gjort ett flertal insatser för att stärka patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården. Förutom reformer för ökad valfrihet för patienten kan nämnas vårdgarantin, som syftar till att minska väntetiderna till besök och behandling i sjukvården, ökade satsningar på medborgartjänster, information till patienter samt kvalitetsregister i landsting och kommuner. delbetänkande Patientlag (SOU 2013:2) innehåller bl.a. förslag till en ny patientlagstiftning. Betänkandet kommer () att bli föremål för remissbehandling. En slutredovisning med förslag till bl.a. hur vården kan ges på mer likvärdiga villkor och en ny lag om hälso- och sjukvårdens organisation ska lämnas . Som ett led i att stärka tillsynen bildas en ny tillsynsmyndighet, Inspektionen för vård och omsorg. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete med att stärka patientens ställning pågår. Utskottet vill särskilt lyfta fram arbetet med att ta fram en ny patientlagstiftning. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. bör inte ta något initiativ. Motion 2012/13:So283 (MP) yrkande 3 får anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks. Motion 2012/13:So319 (KD) avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2012/13:So404 (M), 2012/13:So446 (FP) och 2012/13:So461 (S). Som framgått av det föregående ska enligt 5 § hälso- och sjukvårdslagen organisera primärvården så att alla som är bosatta inom kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster och få tillgång till och välja en fast läkarkontakt. Utskottet konstaterar att införandet av vårdvalssystem har haft tydliga positiva effekter främst för tillgängligheten till vården. Liksom regeringen anser utskottet att det är angeläget att landstingen utvecklar vårdvalssystemen inom primärvården och den specialiserade vården för att stimulera innovationer, en större mångfald av utförare och sammanhängande vårdkedjor. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att regeringen har beslutat om en satsning för 20122014 i syfte att stödja landstingen i utvecklingen av vårdvalssystem. Även en nationell vårdvalssamordnare har tillsatts. delbetänkande Patientlag (SOU 2013:2) innehåller förslag om hur patientens valmöjligheter i vården kan stärkas ytterligare. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So305 (KD) och 2012/13:So567 (M) avstyrks. har haft i uppdrag att undersöka hur patientens tillgång till sin journal via nätet kan påskyndas och underlättas samt om det finns behov av att ytterligare stärka patientens kontroll över den egna journalen. Utredningen har också undersökt förutsättningarna för att patienten på ett strukturerat sätt ska kunna dela med sig av sin egen dokumentation till vårdgivaren. Utredningen om rätt information i vård och omsorg (S 2011:13) ska bl.a. föreslå förändringar i lagstiftningen och andra nödvändiga åtgärder som ökar patientsäkerheten och stärker den enskildes faktiska möjligheter att utöva sin rätt att spärra hela eller delar av sin journal. Utredningen ska redovisa sitt arbete . De frågor som tas upp i motion 2012/13:So283 (MP) yrkandena 1 och 2 har således varit, men är också fortsatt, föremål för utredning. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motionen får anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks. När det gäller motionsyrkanden om bl.a. journalföring för sjukvårdspersonal som ingriper delar utskottet regeringens bedömning att det saknas behov av ytterligare åtgärder. Motion 2012/13:So281 (M) yrkandena 1 och 2 får anses i viss mån tillgodosedd och avstyrks. är alla IVF-kliniker s.k. vävnadsinrättningar med tillståndspliktig verksamhet som regelbundet ska inspekteras och kontrolleras av . Mot bakgrund av det regelverk som finns för dessa inrättningar, vilka inkluderar s.k. spermabanker, anser utskottet inte att behöver ta något initiativ. Motion 2012/13:So515 (SD) avstyrks. Utskottet anser att det är allvarligt när läkare missbrukar sin förskrivningsrätt, men bedömer att den reglering av läkarlegitimation och begränsning av förskrivningsrätt som finns i patientsäkerhetslagen (2010:659) är tillräcklig. Motion 2012/13:So401 (M) avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av en motion om patientnära verksamhet. Motion 2012/13:So310 (M) avstyrks. Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ med anledning av motion 2012/13:So460 (S), som avstyrks. När det gäller ett motionsyrkande om ett nationellt kunskapscenter för ensamkommande barn och unga som kommer till konstaterar utskottet att bl.a. arbetar med att ta fram en vägledning på området. Denna väntas vara klar . Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motion 2012/13:So540 (MP) yrkande 4 får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. När det gäller motioner om nationella center i övrigt konstaterar utskottet att det inom och pågår arbete med frågor som har anknytning till bl.a. nationella minoriteters hälsosituation. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Motion 2012/13:So300 (FP) får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ när det gäller 2012/13:So302 (FP). Regeringen gör flera insatser för att motverka ojämlikheter inom vård och omsorg. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motion 2012/13:So595 (MP) yrkande 3 (delvis) avstyrks. Där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det enligt 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) finnas bl.a. den personal som behövs för att kunna ge god vård. Enligt 3 § samma lag är det som ansvarar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . När det gäller ett motionsyrkande om dietister inom vården konstaterar utskottet att det är sjukvårdshuvudmännen som självständigt finansierar och beslutar hur de organiserar och bedriver vården inom sitt område. Motion 2012/13:So322 (S) avstyrks. När det gäller motioner om självhjälpsprogram och hälso- och sjukvård specialiserad på könsstympning anser utskottet inte att bör ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So246 (S) och 2012/13:So378 (S) avstyrks. Insatser inom området psykisk ohälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en långsiktig handlingsplan för psykiatrin och andra insatser inom området psykisk ohälsa. Jämför reservationerna 8 (S, MP, V), 9 (MP), 10 (SD) och 11 (V). I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om en långsiktig handlingsplan för psykiatrin. Motionärerna anser att det behövs en långsiktig och uthållig satsning i hela samhället för att skapa förutsättningar för god vård och ett gott liv för den som drabbas av eller lever med en psykisk sjukdom. Planen bör enligt motionärerna ha ett tioårigt perspektiv och innehålla mål som kan följas upp och utvärderas. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotion 2011/12:So521 av m.fl. (S) yrkande 28. Även i kommittémotion 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en långsiktig nationell handlingsplan för psykiatrin. I kommittémotion 2012/13:So268 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om genusperspektiv i psykiatrin. Motionärerna anför bl.a. att personalen inom psykiatrin måste ha kunskaper om mäns och kvinnors olika livsvillkor och ta hänsyn till dem i behandlingen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting påbörja ett programarbete om personalrekrytering för verksamheter som ger insatser till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning, i enlighet med förslag. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utveckla metoder för att upprätta vårdkontrakt mellan den enskilde och den psykiatriska vården. Motionärerna anför bl.a. att de som har så svåra psykiska problem att man har återkommande behov av tvångsvård bör ges möjlighet att teckna en överenskommelse med den psykiatriska vården om hur vården ska se ut . I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en lagändring som ger den enskilde rätten att ta initiativ till att en individuell plan upprättas. Likalydande yrkanden finns i kommittémotion 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 6 och 8. I motion 2011/12:So449 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vikten av att underlätta psykiskt sjuka personers återgång till ett normalt liv. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om fördelen med s.k. nätverkskontrakt eller motsvarande i vården av psykiskt sjuka. Motionären anför bl.a. att nätverkskontrakt, som sluts mellan personen själv, närstående samt vården, syftar till att den sjuke snabbt ska få behandling då de närstående finner det påkallat även om den sjuke inte accepterar det . I motion 2011/12:So272 av (M) begärs ett tillkännagivande om fler vårdplatser inom barn- och ungdomspsykiatrin. Möjligheten för regioner och landsting i att öka antalet och garantera ett minimum av vårdplatser inom psykiatrin för barn och unga bör enligt motionären ses över. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL. Av 3 f § HSL framgår bl.a. att tillsammans med kommunen ska upprätta en individuell plan när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från . Planen ska upprättas om eller kommunen bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda, och om den enskilde samtycker till att den upprättas. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som vidtas av någon annan än kommunen eller , och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Motsvarande bestämmelser finns i 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Av 8 a § HSL framgår att ska ingå en överenskommelse med kommunen om ett samarbete i fråga om personer med psykisk funktionsnedsättning. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen. Motsvarande bestämmelser finns i 5 kap. 8 a § SoL. Bakgrund och pågående arbete beslutade regeringen om en Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa (PRIO-plan). Handlingsplanen ska genom att lyfta fram ett antal strategiska prioriterade områden och därtill kopplade insatser utgöra en grund för regeringens arbete på området . Planen består av ett antal åtgärder som riktar sig till grupper som särskilt riskerar att drabbas av psykisk ohälsa samt insatser för att förbättra situationen och bidra till återhämtning för personer med psykisk ohälsa. Syftet är att genom stöd till strategiska insatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. Regeringens satsning på området, PRIO psykisk ohälsa, utgår från följande övergripande mål: En jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård och omsorg av god kvalitet. Tillgång till arbete och anpassad sysselsättning. Möjlighet till delaktighet och inflytande. Två målgrupper prioriteras särskilt: barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. Regeringen har pekat ut två generella insatsområden som är centrala för att åstadkomma en utveckling inom de övergripande målen i handlingsplanen. Insatserna inom dessa områden har betydelse för alla personer med psykisk ohälsa, dvs. inte enbart för de prioriterade målgrupperna. Till varje insatsområde har regeringen valt att knyta ett antal delmål för perioden 20122016. Insatsområdena är dels kunskapsstöd, kompetensutveckling och kvalitetsarbete, dels bemötande, delaktighet och inflytande. Även Kommuner och Landsting (SKL) har , utifrån ett kongressuppdrag, tagit fram en långsiktig handlingsplan för psykisk hälsa. Det övergripande målet med handlingsplanen är att skapa en långsiktig struktur för att stödja kommuner och landsting i ledning och styrning samt i utvecklingen av vård och omsorg till personer med psykisk ohälsa. ingick regeringen och SKL en överenskommelse om stöd till riktade insatser för att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Överenskommelsen syftar till att, genom ekonomiska incitament och med patientens behov i centrum, uppmuntra, stärka och intensifiera utvecklingsarbetet i landstingen och kommunerna. Överenskommelsen med SKL omfattade totalt varav avsattes i form av prestationsbaserad ersättning. beslutade regeringen om fördelningen av dessa medel bland de län som hade levt upp till grundkraven och som nått ett eller flera av de fyra prestationsmålen. Grundkraven var att det i länet skulle finnas ingångna överenskommelser om samarbete mellan kommun och landsting kring personer med psykisk funktionsnedsättning enligt 8 a § HSL och 5 kap. 8 a § SoL Det skulle även finnas ingångna överenskommelser om hur individuella planer för individer (tillhörande målgruppen) som har behov av insatser från både hälso- och sjukvården och enligt 3 f § HSL och 2 kap. 7 § SoL ska upprättas. Slutligen skulle det finnas beslut som tydliggör ansvarsfördelningen inom och mellan kommun och landsting för insatser till barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa. Totalt 19 landsting och 208 kommuner nådde kraven och fick ta del av prestationsbaserade medel. träffades en överenskommelse mellan regeringen och SKL om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2013 (S2012/8769/FS [delvis]). Överenskommelsen syftar till att uppmuntra och stärka utvecklingsarbetet med insatser till barn och unga med psykisk ohälsa samt personer med omfattande eller komplicerad problematik. Överenskommelsen består av en prestationsbaserad satsning som omfattar sammanlagt . Överenskommelsen omfattar därutöver för SKL:s arbete inom ramen för utveckling och stöd till kommuner och landsting för utvecklingssatsningar. Arbetet ska utgå från de övergripande målsättningar som anges i regeringens PRIO-plan (se ovan). För att kunna ta del av medlen i den prestationsbaserade satsningen förväntas att kommuner och landsting lever upp till två grundkrav. Ett av dessa är att det i länet ska finnas överenskommelser om samverkan kring barn, unga och vuxna med psykisk funktionsnedsättning. Grundkravet var att länen skulle ha en överenskommelse om samarbete mellan kommuner och landsting. har kravet utvecklats så att det även ställs krav på vad samverkansöverenskommelsen ska innehålla. Hög tillgänglighet till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin är fortsatt ett prioriterat område för regeringen och SKL, vilket framgår av prestationsmålen för barn och unga. Regeringen har inrättat en särskild samordningsfunktion på som ska stödja arbetet med regeringens handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. SKL har inrättat en motsvarande funktion i sin organisation. Det övergripande syftet med en nationell samordning är att utifrån ett gemensamt ansvarstagande från och sida skapa bästa möjliga förutsättningar för resursutnyttjande och fortsatt kvalitetsutveckling inom området. SKL bidrar bl.a. till samordning av genomförandet av de insatser som sker i kommuner och landsting och skapar möjligheter för erfarenhetsutbyte mellan kommuner och landsting. Arbetet ska ske i samverkan med organisationer som företräder patienter, brukare och närstående. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att följa upp och analysera hur vården och det sociala stödet till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning har utvecklats (S2006/9394/FS ([delvis]) och S2011/5881/FS [delvis]). Statskontoret presenterade slutrapporten 20072011 (2012:24). Statskontorets utvärdering visar bl.a. på följande: Förutsättningarna för en mer kompetent vård och omsorg har förbättrats, bl.a. genom att 100 000 utbildningsplatser har ordnats för personal. Möjligheterna att följa upp den psykiatriska vården har förbättrats, bl.a. genom nya kvalitetsregister och förbättrad inrapportering av data från vården. Psykiatrisatsningens olika sysselsättningsprojekt har medverkat till att det är fler utförare som erbjuder mer sysselsättning och att det är fler sysselsatta 2011 än vad det var 2007. Statskontoret konstaterar även att det har funnits brister i genomförandet av psykiatrisatsningen. Statskontoret anser bl.a. att regeringen överdimensionerade psykiatrisatsningens första fas 20072011. Myndigheten för vårdanalys (Vårdanalys) har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa 20122016 (S2012/4531/FS). Handlingsplanen ska följas upp och utvärderas både på insats- och målnivå. Utöver detta ska Vårdanalys uppmärksamma övriga iakttagelser och förhållanden som myndigheten finner lämpliga för att spegla effekterna av satsningen. Vårdanalys ska , med start , lämna lägesrapporter till (). Uppdraget ska slutredovisas . har regeringens uppdrag att bedöma om landsting och kommuner har uppnått grundkraven och prestationsmålen överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa (S2012/8769/FS [delvis]). ska även ta fram mallar för landstingens och kommunernas redovisning och på förhand presentera hur grundkraven och prestationsmålen kommer att bedömas utifrån vad som följer av överenskommelsen samt kommunicera detta till landsting och kommuner. Framtagande av mallar och redovisning av hur krav och mål kommer att bedömas ska ske , dock . Regeringen har initierat flera insatser som syftar till att förstärka kompetensen bland personal som kommer i kontakt med personer med psykisk ohälsa (jfr prop. 2012/13:1 utg.omr. Det har t.ex. handlat om att utveckla en kunskapsbas som är gemensam mellan kommuner och landsting samt att öka personalens kunskaper inom olika områden. Insatserna har bl.a. inriktats på att stödja utvecklingen av ökad kompetens inom evidensbaserad psykologisk behandling, utveckla baspersonalens kompetens och stödja utvecklingen av legitimerade psykoterapeuter och handledare inom psykoterapi. har haft regeringens uppdrag att följa upp baspersonalens kompetens och har konstaterat att satsningen har skapat bättre förutsättningar för en evidensbaserad praktik, förbättrad samverkan mellan kommuner och landsting samt stärkt brukarinflytandet. Utbildningen har exempelvis avsett specialistkompetenskurser för ST-läkare (s.k. SK-kurser) och kommuner och landsting har tilldelats bidrag för att förstärka kompetensen bland personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk funktionsnedsättning m.m. Det statligt finansierade s.k. som av läkare i (IPULS) har pågått och syftar till att utveckla och förstärka specialistkompetenskurser (SK-kurser) i psykiatri. Målet är att öka intresset hos nyutbildade läkare att bli psykiatriker. Projektet har även påbörjat en översyn av behovet av att komplettera befintliga SK-kurser för ST-läkare i barn- och ungdomspsykiatri. har utarbetat nationella riktlinjer för depression och ångestsyndrom (2010) samt för psykosociala insatser i hälso- och sjukvården och för personer med schizofreni och schizofreniliknande tillstånd (2011). har fått i uppdrag att stödja genomförandet av riktlinjerna. Vidare har slutrapporterat ett regeringsuppdrag om att utveckla kvalitetsindikatorer och grunddata inom området. Uppdraget har resulterat i ett stort antal indikatorer som används för öppna jämförelser och uppföljning av nationella riktlinjer. publicerade två nya vägledningsskrifter för vård av psykisk sjukdom: en introduktion till Shared decision making och en vägledning för individanpassat stöd till arbete enligt IPS-modellen2[ IPS står för Individual Placement and Support.]. Den första skriften är en introduktion till delat beslutsfattande inom psykiatrisk vård: (shared decision making). Shared decision making är ett arbetssätt för att öka patientens delaktighet i vården och omsorgen. Skriften ger en introduktion till modellen samt vägledning för hur man kan arbeta med delat beslutsfattande inom psykiatrisk vård. Den andra skriften är en vägledning för arbetscoacher för individanpassat stöd till arbete enligt IPS-modellen. Denna metod har getts högsta prioritet i Nationella riktlinjer för psykosociala insatser vid schizofreni eller schizofreniliknande tillstånd . besvarade socialminister (KD) en interpellation om de psykiskt sjuka (ip. 2012/13:134, prot. 2012/13:33). Interpellationen gällde bl.a. personaltäthet, utbildningsgrad, antal sängplatser inom psykiatrin, organisationen av den psykiatriska vården samt boende och arbetsmöjligheter för psykiskt långtidssjuka.