bet · H101FöU2 · 2013-12-20 00:00:00 — beslutade regeringen vidare om en ny förordning om statsbidrag till frivilliga veteransoldat- och anhörigorganisationer. I regeringens redogörelse för veteransoldatpolitiken i budgetpropositionen konstateras att det första steget i en samlad svensk veteranpolitik i allt väsentligt genomförts och att man nu utreder om arbetet ska utvecklas vidare och vidgas. fick genom tilläggsdirektiv i uppdrag att följa upp det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare (dir. 2012:83). Utredaren ska belysa den internationella samverkan på veteransoldatområdet och pröva om den bör utvecklas. Utredaren ska vidare bedöma om perspektivet bör utvidgas till att omfatta veteraner efter annan internationell verksamhet än militär. Vidare ska utredaren vidga det nationella perspektivet och belysa frågor om samverkan mellan den utsändes arbetsgivare, staten, kommuner, landsting, den ideella sektorn och andra aktörer. Av utredningens direktiv framgår att erfarenheter visar att det kan finnas en betydande utvecklingspotential i när det gäller att involvera flera samhällssektorer i veteransoldatpolitiken. I uppdraget ingår bl.a. också att föreslå hur statistik kan utvecklas på det veteranpolitiska området samt att analysera frågor om tillgången på medicinsk specialistkompetens. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnade regeringens förslag till en samlad veteransoldatpolitik, som innebar ett förstärkt stöd till veteransoldater och deras anhöriga. Utskottet konstaterar nu att de initiativ och åtgärder som regeringen föreslog till stor del har genomförts och att arbetet med veteransoldatfrågorna har förankrats och integrerats i Försvarsmaktens verksamhet, bl.a. genom en handlingsplan för veteranstöd och en instruktion för anhörigstöd. Arbete pågår på såväl central som lokal nivå; t.ex. finns nu på varje förband en veteransamordnare. Utskottet noterar också att man har inlett ett arbete för att stärka forskning och statistik på området genom såväl nationella som internationella samarbeten samt för att förankra och skapa förståelse för veteranarbetet i övriga samhället. De frivilliga försvarsorganisationerna och de ideella organisationer som arbetar med stöd till veteraner och anhöriga är mycket viktiga för Försvarsmakten. Utskottet ser därför positivt på att regeringen nu har fattat beslut om nya bestämmelser om statsbidrag till frivilliga veteransoldat- och anhörigorganisationer. Utskottet lägger också vikt vid att genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att följa upp och vidareutveckla veteranpolitiken. I uppdraget ingår bl.a. att belysa frågor om samverkan mellan Försvarsmakten och andra aktörer, behovet av att involvera flera samhällssektorer i veteranarbetet, tillgången på medicinsk specialistkompetens och en förbättrad statistik på det veteranpolitiska området. Utskottet bedömer sammantaget att arbete och överväganden med den inriktning som förordas i flera av de aktuella motionerna pågår inom Försvarsmakten och inom ramen för fortsatta uppdrag. Utskottet anser därmed att motionerna 2012/13:Fö255 av m.fl. (S), 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 16, 2013/14:Fö209 av (S), 2012/13:Fö211 av (KD) och 2012/13:Fö242 av (KD) kan anses åtminstone delvis tillgodosedda och att det pågående utredningsarbetet i övrigt inte bör föregripas. Utskottet föreslår därför att motionerna avstyrks. När det gäller frågan om en lämplig dag för firande av veterandagen noterar utskottet att de mest berörda, Försvarsmakten och veteransoldaterna själva, i samband med inrättandet av en officiell ceremoni förordade och att firandet genomförs på statsceremoniell nivå detta datum. Utskottet anser inte att det finns tillräckligt starka skäl att nu ändra detta beslut, varför motionerna 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 28 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 20 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om genus- och jämställdhetsfrågor inom Försvarsmakten. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (MP) och 10 (V). I motion 2011/12:Fö209 yrkande 7 anför m.fl. (V) att regeringen bör undersöka möjligheten att utvidga Svenska uppdrag till att omfatta mer än den personalförsörjning för avtalsbefattningar som man har . borde vidare ges möjlighet att rekrytera fler kvinnor till utbildning och därmed öka rekryteringsunderlaget till frivilligengagemang. Motionärerna anser att det är grundläggande att öka antalet kvinnor inom hela det svenska försvaret och tror att en utvidgning av Svenska uppdrag kan vara ett angeläget led i att rekrytera fler kvinnor till försvaret och i förlängningen även till utlandstjänstgöring. Samma yrkande görs i motion 2012/13:Fö204 m.fl. (V) yrkande 7 och i motion 2013/14:Fö214 m.fl. (V) yrkande 6. I motion 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkande 4 uttrycker motionärerna att regeringen bör uppdra åt hemvärnet att upprätta en handlingsplan med delmål och mål för att nå målet att av hemvärnets personal ska bestå av kvinnor. För att kunna uppnå ett mer jämställt försvar krävs bl.a. en ökad kvinnlig representation. I yrkande 5 anförs att regeringen bör ge hemvärnet i uppdrag att genomföra en kvalificerad genusutbildning vid samtliga utbildningar och med organisationens anställda. Motionärerna anser att ett obligatoriskt genusperspektiv i utbildningssystemet på alla nivåer inom Försvarsmakten, hemvärnet och frivilligorganisationerna är avgörande för att skapa en jämställd organisation och verksamhet. I denna utbildning bör kunskaper om FN-resolutionerna och 1820 ingå. I motion 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 18 skriver motionärerna att regeringen bör sätta upp mål och delmål för att nå målet att av deltagarna vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor. Motionärerna anför att det genusperspektiv som behövs för att se skillnader i mäns och kvinnors säkerhetsbehov ofta saknas och att betydande resurser måste satsas på kvinnors och barns behov av skydd och stöd under och efter en konflikt. Vidare framhålls att en ökad andel kvinnor i t.ex. fredsfrämjande insatser är ett viktigt mål i sig och att det är grundläggande att understryka kvinnors avgörande uppgifter och roller i fredsprocesser. I motion 2013/14:U220 yrkande 7 lyfter (FP) fram de positiva effekterna av kvinnors deltagande i fredsbevarande styrkor. De kan utgöra förebilder för kvinnor i konfliktområden och inspirera till deltagande i återuppbyggnad samt leda till en ökad rekrytering av kvinnor till internationella diplomatiska befattningar inom området fred och säkerhet. bör därför arbeta för att fler kvinnor ska finnas med i internationella styrkor. Vidare framförs i yrkande 8 att genusfrågor bör få ett större utrymme i utbildningen av insatsstyrkorna. Motionären framhåller att ska vara fortsatt ledande när det gäller avståndstagande och åtgärder mot våld mot kvinnor och flickor i krig och att resurser måste avsättas för detta. m.fl. (MP) framhåller i motion 2013/14:Fö246 yrkande 12 att arbete med att förverkliga FN:s resolutioner och 1820 måste följas upp på ett mer adekvat sätt. Samverkan och erfarenhetsutbyte, inklusive kartläggning av befintlig kunskap, om resolution måste öka nationellt. Försvarsmakten måste på allvar arbeta med frågan på hemmaplan. Att få fler kvinnor att göra grundläggande militärutbildning är viktigt för att öka andelen kvinnor i förbanden och i förlängningen i internationella fredsfrämjande insatser. Ska Försvarsmakten vara en attraktiv arbetsgivare för kvinnor måste organisationen återspegla moderna värderingar, där jämställdhet är grundläggande. Motionärerna betonar vidare att uppföljning och utvärdering av resolutionens genomförande är nödvändigt och att utvärderingen av handlingsplanen för resolution bör redovisas för tillsammans med slutsatser för det fortsatta arbetet. I motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 3 skriver motionärerna att betydande resurser måste satsas på utbildning i genuskunskap och i FN-resolutionerna och 1820 med avseende på de behov som kvinnor och flickor har av skydd och stöd under och efter en konflikt, både för den personal som tjänstgör i och den personal som ska delta i internationella operationer. I samma motions yrkande 15 betonar motionärerna att Försvarsmaktens jämställdhetsarbete ska vara en ständigt pågående process. Detta är nödvändigt dels för att öka attraktionskraften i soldatyrket, dels för att Försvarsmakten ständigt ska bli mer trovärdig i uppdraget att försvara demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter, såväl nationellt som internationellt. De frivilliga försvarsorganisationernas roll för Försvarsmaktens personalförsörjning, bl.a. Svenska uppdrag, har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2009/10:FöU8. Utskottet framhöll då, liksom tidigare, sin positiva inställning till den frivilliga försvarsverksamheten. Dess betydelse för den folkliga förankringen i försvaret och för att väcka engagemang för landets säkerhet och försvar hos olika grupper i samhället betonades. Utskottet konstaterade att de frivilliga försvarsorganisationerna har betydelsefulla uppgifter när det gäller personalförsörjningen i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna och därför kommer att ha en viktig roll i Försvarsmaktens framtida personalförsörjning. Utskottet ansåg att motionerna därmed var delvis tillgodosedda och inte behövde bifallas. I samband med behandlingen av frågor om Försvarsmaktens personalförsörjning i betänkande 2012/13:FöU7 konstaterade utskottet att Försvarsmaktens arbete med jämställdhet fortsätter att ge mycket begränsade resultat. Utskottet välkomnade att regeringen har uppmanat Försvarsmakten att verka för att öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten, men underströk vikten av att myndigheten fortsätter att arbeta aktivt med frågan. Utskottet avslog motionsyrkanden om rekrytering och kompetensförsörjning inom Försvarsmakten med hänvisning till regeringens pågående arbete. Utskottet behandlade utförligt frågor om kvinnorepresentation, jämställdhetsarbete inom Försvarsmakten och genusperspektiv i internationella insatser senast i betänkande 2012/13:FöU14. Utskottet avstyrkte då motioner i de ovan nämnda frågorna med hänvisning till att regeringen bedriver ett aktivt arbete på området. Utskottet konstaterade att man delar motionärernas syn att andelen kvinnor bland officerare, soldater och sjömän måste öka och att Försvarsmakten även i fortsättningen måste vidta åtgärder för att rekrytera och behålla fler kvinnor. anförde utskottet att man delar regeringens bedömning att införandet av rekrytering på frivillig grund för all personal i Försvarsmakten ökar förutsättningarna för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Vad gäller jämställdhetsarbetet inom Försvarsmakten konstaterade utskottet att man lägger vikt vid de ansträngningar Försvarsmakten måste göra för att skapa en mer jämställd organisation och delar motionärernas bedömning att detta är nödvändigt för myndighetens uppdrag att försvara demokratiska värden. Utskottet anförde vidare att man lägger stor vikt vid att Försvarsmakten har integrerat likabehandlingsfrågor i all militär grundutbildning och ser ansträngningarna att skapa en jämställd organisation som en ständigt pågående process. betonades att nödvändigt tålamod med förändringsprocesser inte får motverka kraven på konkreta resultat i det kontinuerliga arbetet. Utskottet välkomnade att regeringen i regleringsbrevet har gett Försvarsmakten i uppdrag att utveckla verksamheten för att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen. När det gäller kvinnorepresentation och genusperspektiv i internationella insatser ville utskottet, i likhet med vad det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet vid ett flertal tillfällen anfört, betona vikten av att fortsätter att tillmäta FN:s säkerhetsrådsresolutioner på området stor betydelse. Utskottet välkomnade att regeringen i Försvarsmaktens instruktion ställt krav på att myndigheten ska verka i enlighet med resolutionerna och 1820. Utskottet lyfte också bl.a. fram betydelsen av att in Military Operations (NCGM) etablerats och dess roll i att genomföra och utvärdera arbetet med genusperspektiv i internationella insatser. Utskottet välkomnade även samarbetet mellan Försvarsmakten, Totalförsvarets rekryteringsmyndighet och Försvarshögskolan i ett gemensamt samverkansråd, som bidragit till att införliva resolution i myndigheternas verksamhet. Vidare konstaterade utskottet att regeringen beslutat att förlänga den nationella handlingsplanen för resolution till 2015 och att komplettera den med indikatorer som möjliggör uppföljning och utvärdering av arbetet. Utskottet menade att den årliga uppföljningen med hjälp av regeringens nationella indikatorer är betydelsefull och uppgav att man lägger vikt vid det fortsatta arbetet inom området. behandlade frågor om kvinnor, fred och säkerhet i betänkande 2013/14:UU7, varvid utskottet betonade att i enlighet med den nationella handlingsplanen ska bidra till genomförandet av resolutionerna och 1820 nationellt, regionalt och globalt. Utskottet framhöll vidare att frågan om kvinnors roll när det gäller fred och säkerhet är central och bör vara en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsbyggande verksamheten. Arbetet måste omfatta såväl skyddsaspekten som insatser för att öka kvinnors deltagande i fredsprocesser och i internationella insatser, menade utrikesutskottet. Utskottet välkomnade att regeringen förlängt den nationella handlingsplanen, att det har tagits fram indikatorer som förbättrar möjligheten till uppföljning och utvärdering av densamma och att regeringen avser att påbörja en översyn av handlingsplanen. Utskottet välkomnade också ordningen att regeringen har gett berörda myndigheter i uppdrag att redovisa hur de har genomfört handlingsplanen och noterar att den första rapporten kom . Detta arbete bedöms ha bidragit till att stärka och effektivisera det sammantagna svenska åtagandet att genomföra resolution . Utskottet noterade vidare att regeringen inför redogör för arbetet med att genomföra resolutionerna genom bl.a. budgetpropositionen och berättelsen om verksamheten i EU. Regeringen anför i budgetpropositionen (utg.omr. 6) att andelen kvinnor som söker till GMU – till utbildningsplatser – har ökat stort jämfört med det tidigare värnpliktssystemet och att det nya personalförsörjningssystemet har medfört en successiv ökning av andelen kvinnor inom de nya personalkategorierna gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS) samt specialistofficerare. Andelen kvinnor i kategorin GSS/K var och bland specialistofficerarna . Resultaten har dock i stor utsträckning uteblivit bland officerare och reservofficerare, där motsvarande siffra uppgick till (s. 36 f). Regeringen framhåller att Försvarsmakten måste uppfattas som en attraktiv och modern arbetsgivare öppen för alla och att myndigheten bör intensifiera arbetet med att öka andelen kvinnor inom alla kategorier av militär personal och särskilt bland officerare och chefer. Regeringen anser att Försvarsmaktens återrapporteringar om arbetet med detta uppdrag ofta saknat en beskrivning av konkreta åtgärder och mätbara resultat. I regleringsbrevet har Försvarsmakten fått i uppdrag att verka för att öka andelen kvinnor på alla nivåer samt att ta fram en plan för jämställdhetsintegrering av verksamheten (bil. 1, avsnitt 5). När det gäller internationella insatser anger regeringen att Försvarsmakten har fortsatt att genomföra resolutionerna och 1820 och att utveckla den missionsförberedande utbildningen. Av redovisningen framgår att 1 566 personer, varav 123 kvinnor och 1 442 män, tjänstgjorde i internationella militära insatser (s. 27). Regeringen konstaterar också att MSB i enlighet med ett regeringsuppdrag beskrivit implementeringen av FN:s resolutioner och 1820 i insatsverksamheten. genomfördes t.ex. introduktionsutbildningar för personal i resurspoolen med fokus på bl.a. MSB:s riktlinjer för jämställdhet. Myndigheten har även i olika insatser genomfört utbildningar i genusfrågor och anställde en s.k. Gender Field Advisor . Andelen kvinnor i insatser uppges ligga oförändrat på (s. 87). När det gäller de frivilliga försvarsorganisationernas roll för försvarets personalförsörjning anger regeringen att frivillig verksamhet ofta är ett kostnadseffektivt sätt för samhället att tillgodose resursbehov som kan vara tillfälliga men omfattande. När det gäller det militära försvaret menar regeringen att frivilligorganisationerna har sin huvudsakliga roll när det gäller bemanningen av vissa befattningar i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna. De frivilliga försvarsorganisationerna anses kunna spela en viktig roll när det gäller att bidra till Försvarsmaktens rekrytering av intresserade och lämpliga ungdomar för Försvarsmaktens verksamhet samt stärka försvarets folkliga förankring och tillvarata det personliga engagemanget (s. 56). I Försvarsmaktens årsredovisning påtalas att attraktionskraften är en av personalförsörjningsreformens största utmaningar och att det är nödvändigt att särskilt fokusera på den stora del av rekryteringsbasen som består av lämpliga men mindre intresserade kvinnor. Myndigheten framhåller att ett mycket omfattande värdegrundsarbete bedrivs för att försöka rekrytera och behålla underrepresenterade grupper. I myndighetens budgetunderlag anges vidare att en ökad andel kvinnor inom myndigheten är en avgörande förutsättning för att skapa attraktionskraft och säkerställa en bredare rekrytering för att uppnå de fastställda målvolymerna i det förändrade personalförsörjningssystemet, varför särskilda insatser riktas mot denna målgrupp. Utöver den redovisning av andelen kvinnor i olika personalkategorier som görs i regeringens budgetproposition framgår vidare av Försvarsmaktens kvartalsredovisning att andelen kvinnor i kategorin GSS/T uppgick till . var av dem som tecknat avtal inom hemvärnet kvinnor. fastställde Försvarsmaktsledningen ett treårigt styrdokument för arbetet med jämställdhet och jämlikhet inom Försvarsmakten (HKV 16 100:54891). I dokumentet behandlar Försvarsmakten arbetet med resolution och övrigt jämställdhetsarbete i samma dokument, i syfte att få ett helhetsperspektiv och bättre effekt. Specifika mål anges för områden som rekrytering, lönesättning, integrering av resolution i planering, genomförande och utvärdering av insatser samt möjligheten att förena arbete och föräldraskap. På uppdrag av regeringen redovisade Försvarsmakten en handlingsplan för jämställdhetsintegrering (HKV 25 100:62524). Genomförandet sker genom att verksamhetens styrdokument, utbildningar och uppföljningssystem genomlyses och revideras ur ett jämställdhetsperspektiv. Tre verksamhetsutvecklare ska arbeta på heltid med översynerna. Försvarsmakten förutser att detta kommer att påskynda myndighetens pågående jämställdhetsarbete och aviserar en rad ytterligare åtgärder , bl.a. förbättrad könsuppdelad statistik, upprättande av lokala åtgärdsplaner vid samtliga organisationsenheter, översyn av karriärmöjligheter och en strategi för jämställdhetsutbildning på samtliga nivåer. I den tidigare nämnda utredningen av Försvarsmaktens personalförsörjning som regeringen beslutade ingår bl.a. att överväga behovet av och föreslå ytterligare åtgärder för att säkerställa en bred rekryteringsbas för Försvarsmaktens militära personal. Uppdraget ska redovisas (dir. 2013:94). Utskottet anser att det är en självklarhet att både kvinnor och män ska utgöra en naturlig rekryteringsbas för Försvarsmakten. Utskottet bedömer att det nya personalförsörjningssystemet innebär ökade förutsättningar för en jämnare könsbalans inom Försvarsmakten, men vill understryka vikten av att myndigheten fortsätter att vidta åtgärder före, under och efter anställningen för att fler kvinnor ska söka sig till Försvarsmakten och stanna i myndigheten. Försvarsmakten har ännu inte lyckats öka andelen kvinnor på alla nivåer inom myndigheten i tillräcklig utsträckning, och utskottet vill upprepa att ett nödvändigt tålamod med förändringsprocesser inte får motverka kraven på konkreta resultat i det kontinuerliga arbetet. Utskottet konstaterar att det finns positiva trender i utvecklingen av andelen kvinnor bland sökande till grundläggande militär utbildning och inom de nya personalkategorierna GSS och specialistofficerare, men att förändringarna sker från en tidigare låg nivå och går särskilt långsamt när det gäller officerare. Utskottet delar Försvarsmaktens egen bedömning att rekryteringsbasen, som främst består av unga män, måste breddas. Detta är helt nödvändigt såväl för att garantera en effektiv kompetensförsörjning som för myndighetens legitimitet och uppdrag att försvara demokratiska värden. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten arbetar med värdegrundsfrågor och riktar särskilda insatser mot målgruppen för att bredda rekryteringsbasen. Utskottet emotser också resultatet av den utredning av personalförsörjningssystemets utveckling som regeringen tillsatt och som bl.a. har i uppdrag att föreslå åtgärder för att säkerställa en bred rekryteringsbas för försvaret. Utskottet lägger vidare vikt vid att Försvarsmakten har fastställt ett internt styrdokument med specifika mål för jämställdhetsarbetet och inlett arbetet med regeringsuppdraget att jämställdhetsintegrera myndighetens verksamhet . Detta arbete är angeläget och bedöms ha potential att öka takten i Försvarsmaktens jämställdhetsarbete. När det gäller frågan om genusperspektiv i internationella insatser har utskottet tidigare framhållit vikten av att fortsätter att tillmäta FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor i väpnade konflikter, bl.a. resolutionerna och 1820, stor betydelse. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill, i likhet med utrikesutskottet, framhålla att frågan om kvinnors roll när det gäller fred och säkerhet är central och bör vara en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsbyggande verksamheten. Arbetet måste omfatta såväl skyddsaspekten som att öka kvinnors deltagande i fredsprocesser och i internationella insatser. Utskottet konstaterar att det i Försvarsmaktens instruktion ställs krav på myndigheten att verka i enlighet med resolutionerna. Enligt bestämmelserna ska resolutionerna särskilt beaktas vid utbildning samt vid planering, genomförande och utvärdering av insatser. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har förlängt den nationella handlingsplanen till 2015, att det har tagits fram indikatorer som förbättrar möjligheten till uppföljning och utvärdering av densamma och att regeringen avser att påbörja en översyn av handlingsplanen. Utskottet vill i sammanhanget upprepa sitt tidigare uttalande om att den årliga uppföljningen med hjälp av regeringens nationella indikatorer är betydelsefull och att man lägger vikt vid det fortsatta arbetet inom området. För införlivandet av genusperspektivet lägger utskottet också stor vikt vid inrättandet av Försvarsmaktens internationella NCGM. Utskottet noterar att centrumet har utsetts till huvudansvarig för genusutbildningar inom Nato och förutser att dess roll och verksamhet därigenom kan stärkas ytterligare. Utskottet delar sammanfattningsvis motionärernas syn på att andelen kvinnor inom försvaret måste öka, liksom betydelsen av att – nationellt och internationellt – fortsätter att arbeta för efterlevnad av FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1820. Utskottet konstaterar att regeringen och Försvarsmakten aktivt verkar för att öka jämställdheten inom Försvarsmakten och för att verksamheten i alla delar ska genomsyras av ett genusperspektiv. Utskottet bedömer därför inte att nu behöver vidta ytterligare åtgärder utan föreslår att motionerna avstyrks. Utbildning och övning i hemvärnet Utskottets förslag i korthet Utskottet anser inte att det behövs något uttalande från sida om att hemvärnets övningar och utbildningar i högre grad ska inriktas på civila insatser. Jämför reservation 11 (S, MP, V).