bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — har tillsynsansvar över ca 100 000 produkttyper på den svenska marknaden. Regeringen föreslår ett anslag på . Dessutom föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som tillsammans med tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag för 3:1 om högst –2019. Anslaget får användas för SSM:s förvaltningsutgifter. Anslaget får dessutom användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. För att möta det ökade behovet av tillsyn och tillståndsprövning föreslår regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och verksamheten med att dels förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar inom området elektronmagnetisk kompatibilitet, dels bygga upp och upprätthålla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel. I motion 2013/14:Fö251 framhåller m.fl. (S) att personalförsörjningen är avgörande för framtida försvar och att den rätta stabiliteten inte finns . Motionärerna anser att detta medför utmaningar för rekryterings,- övnings- och utbildningsverksamheten och i förlängningen även leder till en ekonomisk belastning. Deras bedömning är att det finns anledning att ifrågasätta om den nya insatsorganisationen går att genomföra enligt ursprunglig planering. Motionärerna ser det som viktigt att verkställa den överenskommelse som fattades mellan partierna i samband med behandling av regler för anställda soldater, vilket innebär en översyn av löner, , försäkringar och sociala villkor för soldaterna. De menar att det måste finnas en öppenhet för förändringar av systemet för att underlätta rekryteringen av soldater. För att bidra till ökad stabilitet i personalförsörjningen anser de att det är nödvändigt med en mindre anslagsökning på förbandsverksamheten och för soldaternas villkor (yrkande 2). I motion 2012/13:Fö261 (yrkande 3) framhöll motionärerna att anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser var överbudgeterat, och de föreslog därför en reduktion om . För menar motionärerna att mycket talar för att den ekonomiska ram som föreslås för internationella insatser inte kommer att tas i anspråk. I motion 2013/14:Fö251 anförs vidare att Försvarsmakten har avgörande problem med den långsiktiga materielplaneringen och att det krävs tydliga prioriteringar om kvaliteten på materiel inom samtliga vapenslag ska kunna upprätthållas. Motionärerna anser inte att nya materielprojekt bör tillföras utan att finansieringen är löst. De beskriver JAS 39 E som ett oacceptabelt exempel då det inte är finansierat fullt ut. De menar att regeringen har ett stort ansvar för såväl den ekonomiska strategin som prioriteringarna och långsiktigheten. Motionärerna förordar en mindre anslagsökning på området. I motion 2013/14:Fö247 understryker dessutom (S) m.fl. vikten av att fullfölja beställningen av en ny generation ubåtar, A-26 (yrkande 6). I motion 2013/14:Fö251 (yrkande 4) föreslås en effektivisering av krisberedskapsorganisationen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Motionärerna menar att prioriteringarna bör bli tydligare inom anslagsområdet och för MSB. Detta skulle, enligt motionärerna, i förlängningen kunna medge ett minskat anslag inom områdena. Även i motion 2012/13:Fö261 (yrkande 11) framhölls detta för . Motionärernas förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet som helhet framgår av det socialdemokratiska anslagsförslaget i bilaga 2 (motion 2013/14:Fö251, yrkande 1). I motion 2013/14:Fö241 anför m.fl. (MP) att de hot som står inför är svårförutsägbara, gränslösa och komplexa till sin natur, och motionärerna anser att måste stå bättre rustat för den typen av hotbilder. För att ta sig an dessa hot föreslår motionärerna en omfördelning av anslagsmedel från militär verksamhet till andra sektorer. De anför därför att regeringens tillskott till anslaget 1:1 inte bör godkännas för att möta hoten mot vårt samhälle och för att investera i förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet (yrkandena 7 och 9). Deras förslag är att satsa på klimatanpassning . Den s.k. klimatanpassningsmiljarden bör enligt motionärernas förslag fördelas av MSB till kommuner för angelägna klimatanpassningsprojekt, och anslagsmedel bör även satsas på stora angelägna projekt för att motverka skador till följd av översvämningar (yrkandena 16 och 17). Motionärerna föreslår även att anslaget 2:7 höjs med för att MSB ska kunna betala ut till (motion 2013/14:Fö241, yrkande 14). Av motion 2013/14:Fö241 framkommer även att motionärerna vill genomföra besparingskrav på militärhögkvarteret (yrkande 10) och att de ser de nationella skyddsstyrkorna som underfinansierade och därför önskar ge dem ökade resurser för genomförandet av viktiga samhällsskyddande uppgifter (yrkande 11). Motionärerna anför dessutom att arbetet med cyberhot och it-säkerhet bör tillföras ytterligare resurser (yrkande 15) och att anslaget 1:2 borde benämnas Fredsfrämjande insatser (yrkande 12). I samma motion (yrkandena 1 och 2) framhåller motionärerna att de önskar avslå regeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten –2027 och begär i stället att regeringen omgående återkommer med en ny investeringsplan för Försvarsmakten. (Något motionärerna även yrkar på i motion 2013/14:Fö246, yrkande 11.) Därutöver önskar de avslå regeringens förslag till bemyndigande gällande investeringsplaner för anslagen 1:3 och 1:4 för perioden –2027 och begär även i detta fall att regeringen omgående återkommer med nya förslag på investeringsplaner för de båda anslagen (yrkandena 5–8). I motion 2013/14:Fö246 understryker (MP) m.fl. (yrkande 10) att satsningen på JAS Gripen 39 E i enlighet med investeringsplan för Försvarsmakten –2027 avslås. I motion 2013/14:Fö241 (yrkandena 3 och 4) anför motionärerna dessutom att regeringens förslag till bemyndigande att ingå avtal med om försäljning av JAS 39 E bör avslås tillsammans med regeringens förslag till bemyndigande att vid statens försäljning av JAS 39 E disponera intäkterna av försäljningen för att bidra till finansieringen av ombyggnaden av JAS 39 C/D till JAS 39 E. Motionärernas förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet som helhet framgår av anslagsförslag i bilaga 2 (yrkande 18). I motion 2013/14:Fö257 understryker (SD) att det inte finns något som tyder på att vi går mot en fredligare värld. och har enligt motionären tvingats göra omfattande nedskärningar av sina försvar på grund av den ekonomiska krisen, men resten av världen fortsätter att upprusta. Motionären menar att försvarspolitik ska fokusera på försvaret av och att vi genom att stärka vårt eget försvar och bl.a. genom att utveckla det nordiska försvarssamarbetet kan ta nödvändigt säkerhetspolitiskt ansvar. Motionären menar att det är rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsbevarande insatser under FN-mandat först när återfått ett existensförsvar. I motionen framhålls det att satsningar på teknologiska lösningar blir allt viktigare och att någon form av värnpliktssystem fortsätter att vara det bästa sättet att garantera personalförsörjning på försvarsområdet. Motionären anser att samhället är helt beroende av fungerande informationsteknologi och bedömer det som särskilt viktigt att skydda betalsystem, energiförsörjning och transporter. militära förmåga måste enligt motionären öka genom investeringar i såväl kvantitet som kvalitet, och han framhåller att ett starkt luft- och kustförsvar på inte bara är en svensk angelägenhet. Då den ryska dominansen ökar i och hela ska kunna försvaras anser motionären att bör förstärka försvaret så att det får en sådan styrka och sammansättning att det i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Ett sådant försvar bör också ha en sådan styrka att det kan föra en strategisk defensiv i syfte att vinna den tid som krävs för att planerad hjälp utifrån ska kunna tas emot. I motionen har anförs att Militärkommando ska återuppsättas (yrkande 36) på liknande sätt som anförts i motion 2012/13:Fö245 (yrkande 21) av samme motionär. I motion 2013/14:Fö257 föreslås dessutom ett bemyndigande för en större kredit hos Riksgälden än regeringen föreslagit då bedömningen är att det krävs mer resurser vid en mobilisering (yrkande 48). Motionärens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet som helhet framgår av anslagsförslag i bilaga 2 (yrkande 49). I motion 2013/14:Fö234 framhåller m.fl. (V) att det svenska försvaret har ställts om från ett territorialförsvar till ett insatsförsvar och att i grunden har stött den utvecklingen. menar motionärerna att den omläggningen har gått så långt att den undergräver försvarsförmåga. Motionärerna ser därför inget ytterligare utrymme för nedskärningar i försvarets förbandsverksamhet . Motionärerna påpekar att övergången från värnpliktsförsvar till frivilligförsvar har inneburit större problem än vad regeringen trodde och att det påverkar försvarsförmåga. De vill därför återinföra värnplikt och stärka den folkliga förankringen av försvaret. Motionärerna är positiva till fler helt FN-ledda aktioner, men menar att det går att spara mycket pengar på Försvarsmaktens internationella insatser genom ett tillbakadragande ur och genom att avstå från deltagande i EU-stridsgrupper. Motionärerna ser även stora möjligheter att spara in kostnader på materielsidan. De önskar även begränsa FRA:s uppdrag och rationalisera FOI:s verksamhet. Motionärerna beskriver effekterna av klimatförändringarna som innebär att vi behöver överföra resurser från vår förmåga att möta militära hot till vår förmåga att möta de hot som extremt väder medför. Motionärerna anser att beredskapen för att hantera kriser och katastrofer måste öka och vill därför ge olika instanser större möjligheter att arbeta förebyggande genom att höja anslaget 2:4. I motion 2013/14:Fö234 yrkar m.fl. (V) på avslag för investeringsplanen för Försvarsmakten –2017 och för det av regeringen föreslagna bemyndigandet att besluta om beställningar av materiel och anläggningar som, inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag för anslaget 1:3 på högst 72 miljarder 2015–2027 (yrkandena 2 och 3). I samma motion (yrkande 4) framkommer även att motionärerna önskar avslag på bemyndigandet att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av rörelsekapital. Motionärernas förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet som helhet framgår av anslagsförslag i bilaga 2 (yrkande 1). I motion 2011/12:Fö230 av Skånberg (KD) anförs att det bör byggas ett nytt och större övningssegelfartyg för att komplettera och ersätta övningsskonerterna . Utskottet konstaterar att regeringens budgetförslag är väl avvägt och skapar goda förutsättningar för det fortsatta genomförandet av försvarsreformen. Utskottets delar regeringens bedömning att omställningen av försvaret genom den pågående försvarsreformen stärker försvarsförmåga och välkomnar därför särskilt den föreslagna förstärkningen av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med 2014, 2015, 2016 och därefter med . Förbandsverksamheten, som är kärnan i Försvarsmaktens verksamhet, kan nu stärkas till följd av att regeringens ansvarsfulla ekonomiska politik medger utrymme för ytterligare satsningar på försvarsområdet. Utskottet konstaterar att satsningen ger kontinuitet till omställningen av försvaret. Redan för föreslog regeringen en ökning av anslaget 1:1 med , och utskottet ser positivt på regeringens konsekventa fortsättning av satsningarna på försvarets kärnverksamhet. Härutöver kan utskottet konstatera att förändringarna är mycket omfattande och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. Samövade och tillgängliga krigsförband med hög kvalitet är centralt, och reformen kan endast genomföras i den takt ekonomin tillåter. En grundläggande princip för reformen är att personalförsörjningen ska bygga på frivillighet, och en mer kostnadseffektiv försvarslogistik är en förutsättning för reformens genomförande. Den förändrade personalförsörjningen ska bl.a. finansieras genom förändringar och rationaliseringar i fråga om personal-, materiel- och logistikförsörjning. Då Försvarsmakten har redovisat en planering som innebär ökade personalkostnader –2019 beslutade regeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att planera på ett sätt som bättre avspeglar riksdagsbeslutet; att öka andelen tjänstgörande och minska andelen heltidsanställda officerare och civilanställda för att minska den befarade kostnadsökningen. Utskottet delar regeringens bedömning att Försvarsmaktens sammantagna personalvolym måste rymmas inom givna ekonomiska ramar och lägger stor vikt vid att åtgärder vidtas för att nå en långsiktig balans. Utskottet välkomnar även de av regeringen aviserade kvartalsvisa uppföljningar som syftar till att följa hur Försvarsmakten och fullföljer sina uppdrag med att effektivisera försvarslogistiken. I försvarsutskottets betänkande Samhällets räddningstjänst (2012/13:FöU8) fäste utskottet uppmärksamheten på de åtgärder som har vidtagits för att öka insynen i Försvarsmaktens möjligheter att lämna stöd till samhället i samband med olyckor och kriser, bl.a. med anledning av granskning på området (RiR 2011:15). Utskottet ser därför positivt på inrättandet av regionala militära staber, som är avsedda att bidra till att förbättra Försvarsmaktens samverkan med det övriga samhället. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att arbete pågår för att etablera tydliga riktlinjer och ett transparent system för nyttjande av förstärkningsresurser, inklusive Försvarsmaktens resurser. Inte minst regeringens uppdrag till en särskild utredare att bland annat klarlägga förutsättningarna enligt dagens regelverk för att öka hemvärnets tillgänglighet i fredstid är en viktig del i det pågående arbetet (Dir. 2013:94). Regeringen bedömer enligt budgetpropositionen att förmågan till civil-militär samverkan har stärkts som det finns utrymme för ytterligare utveckling. Utskottet vill i detta sammanhang välkomna en stegvis uppbyggnad av Försvarsmaktens förmåga att stödja polisen vid allvarliga händelser. har på förslag av finansutskottet (bet. 2013/14:FiU1) beslutat om utgiftsram för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets beredskap. föreslår att inom den beslutade ekonomiska ramen anvisar anslag i enlighet med förslaget i bilaga 3 i detta betänkande. Utskottet anser att motionsyrkandena som är upptagna under förslagspunkt 1 under . I budgetpropositionen redovisar regeringen utförligt de större anskaffningar av materiel som Försvarsmakten beställt eller tidigare tillsammans med nya inplanerade anskaffningar (tabell 3.13 i prop. 2013/14:1, utg.omr. 6, s. 67). Utskottet delar regeringens bedömning att materielförsörjningen ska fortsätta att bidra till ett mer användbart försvar och välkomnar ambitionen att reducera ledtider och att minska ekonomiska bindningar för att med ökande handlingsfrihet kunna leverera nödvändig materiel till insatsorganisationens förband. Utskottet tillstyrker samtliga av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. Utskottet anser att motionsyrkandena som är upptagna under förslagspunkt 1 under . c) Försäljning och utveckling av JAS 39 E När 2012 godkände att regeringen skulle få fatta beslut om utveckling av JAS 39 E (bet. 2012/13:FöU1) konstaterade utskottet att en modernisering av JAS 39 var en nödvändig åtgärd för att möta den tekniska utvecklingen av stridssflygssystem i omvärlden. Inför beslutet hade regeringen gett en beskrivning av när det skulle bli aktuellt med en mer genomgripande förändring av JAS 39 och Försvarsmakten hade dessutom redovisat att JAS 39 är det stridsflygssystem som bäst tillgodoser myndighetens behov. Utskottet underströk dock att en förutsättning för den svenska beställningen var att , eller någon annan nation, beslutade om anskaffning av minst 20 39 E . Utskottet bemyndigar regeringen att ingå avtal med och att disponera intäkterna från försäljningen av JAS 39 E, inklusive tjänster förknippade med systemet, för att bidra till finansiering av utveckling och ombyggnad av JAS 39 C/D till JAS 39 E. Utskottet anser att motionsyrkandena som är upptagna under förslagspunkt 1 under rubriken och utveckling av JAS 39 E bör avstyrkas d) Krediter i har företrätt staten vid försäljning och i vissa mellanstatliga avtal. genomfördes bl.a. förhandlingar med om anskaffning av Gripen. En grundläggande utgångspunkt för statens exportstöd är att exporten godkänns av den ansvariga exportkontrollmyndigheten och att exporten bidrar till förvarets långsiktiga förbands- och förmågeuppbyggnad. Den kredit som regeringen föreslagit för tillgodoser myndighetens behov av rörelsekapital för verksamheten. Utskottet bedömer därutöver att den kredit som regeringen föreslagit för utnyttjande i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden är väl avvägd. Utskottet tillstyrker samtliga av regeringens förslag till bemyndiganden att för olika ändamål besluta om lån och krediter i med de begränsningar som regeringen har angett. Utskottet anser att motionsyrkandena som är upptagna under förslagspunkt 1 under rubriken i bör avstyrkas. Utskottet välkomnar regeringens arbete för att även i fortsättningen bidra till en kostnadseffektiv materielförsörjning i enlighet med de principer för materielförsörjning som beslutades försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen anförde i propositionen Ett användbart försvar (2008/09:140) att den avsåg att pröva om ubåtsförmågan skulle vidmakthållas genom livstidsförlängning eller genom nyanskaffning. Regeringen föreslog i Vårtilläggsbudgeten (prop. 2009/10:99) att skulle bemyndiga regeringen att anskaffa två nya ubåtar. Anskaffningen syftade, tillsammans med ett förslag om att halvtidsmodifiera två ubåtar av Gotlandsklass, till att långsiktigt säkra ubåtsförmågan samt möjliggöra ett framtida beslut om vidmakthållande genom livstidsförlängning till 2035 eller längre. En förnyad prövning av och beslut om hur ubåtsförmågan ska vidmakthållas – genom livstidsförlängning av ubåtar av Gotlandsklass eller genom nyanskaffning – förutsågs då bli aktuellt omkring 2020. Anskaffningen ingick i Försvarsmaktens långsiktiga investeringsplan. bemyndigade regeringen att anskaffa två nya ubåtar och att halvtidsmodifiera två ubåtar av Gotlandsklass 2010 (2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) och utskottet anser därför att nödvändiga riksdagsbeslut i frågan är fattade. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplaner för såväl Försvarsmakten som och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utskottet anser att motionsyrkandena som är upptagna under förslagspunkt 1 under . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om stödet för frivilliga försvarsorganisationer. Utskottet anser att projektperioden för den nya anslagsmodellen bör löpa ut och att den bl.a. får utvärderas innan förändringar övervägs. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2013/14:Fö214 (yrkande 1) framhåller m.fl. (V) att de frivilliga försvarsorganisationerna behöver ett obundet organisationsstöd som inte bara baseras på de specifika uppdrag som organisationen har åtagit sig. Totalt har organisationerna ca 580 000 medlemmar, och de är självständiga föreningar som har tillkommit på medborgarnas egna initiativ. Motionärerna menar därför att de är ideella och fristående både i förhållande till varandra och i förhållande till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). anser därför att det är av stor vikt att de får ett grundorganisationsstöd. Utan detta blir det svårt för dem att ha anställd personal som kan organisera de frivilliga resurserna. Att regeringen har förändrat bidragsstrukturen skapar inte förutsättningar för att organisationerna ska kunna åta sig uppdrag och utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering, enligt motionärerna. I motion 2013/14:Fö251 (yrkande 5) understryker m.fl. (S) att har tillkännagett att det särskilda organisationsstödet för frivilliga organisationer bör återinföras. Motionärerna konstaterar att regeringen har hänvisat till en utredning om att organisationsstödet inte förändrats nämnvärt, men hävdar att beslut måste respekteras för att undvika en långsiktigt negativ utveckling. Motionärerna anser att det särskilda organisationsstödet för frivilligorganisationer måste återinföras för att undvika detta. Bakgrund och tidigare behandling På regeringens förslag i budgetpropositionen togs det särskilda anslaget för organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna bort ur statsbudgeten (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). I stället har organisationsstöd utbetalats från Försvarsmaktens och MSB:s förvaltningsanslag. Av budgetpropositionen framkommer att har tillkännagett som sin mening att det särskilda anslaget för organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer bör återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92 respektive bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Anledningen till detta är att vill säkerställa ett grundläggande organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att borttagandet av det särskilda anslaget inte har inneburit någon nämnvärd förändring av nivån på organisationsstödet, dvs. dryga på årsbasis –2012. Regeringen menar vidare att inte heller Försvarsmaktens och MSB:s införande av en ny modell för fördelningen av organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna 2011 har haft någon inverkan på den totala summan organisationsstöd. Den utvärdering som MSB och Försvarsmakten har gjort på uppdrag av regeringen har visat att omfattningen av organisationsstödet sammantaget inte har förändrats nämnvärt. Regeringen redovisar mot bakgrund av detta att det inte finns något skäl att återinföra det särskilda anslaget för organisationsstöd för de frivilliga försvarsorganisationerna. Utskottet understryker först och främst de frivilliga försvarsorganisationernas stora betydelse för försvaret, försvarsviljan och den folkliga förankringen av försvaret. Utskottet har i partiövergripande enighet understrukit den stora betydelse som de frivilliga försvarsorganisationerna har (se t.ex. bet. 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning, bet. 2009/10:FöU8 Försvarsmaktens personalförsörjning m.m., bet. 2009/10:FöU8 utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap). Utskottet har framhållit att de frivilliga försvarsorganisationerna på ett betydelsefullt sätt bidrar till en folklig förankring av försvaret, som de bedriver en kostnadseffektiv verksamhet. har därutöver tillkännagettt för regeringen som sin mening att anslaget för de frivilliga försvarsorganisationerna borde återinföras (bet. 2011/12:FöU1, rskr. 2011/12:92, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93–95). I regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) angavs att bl.a. myndigheters och kommuners behov bör vara styrande för de uppdrag som lämnas till frivilliga organisationer. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utarbetade tillsammans med Frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommitté (FOS) en ny modell för hur fördelningen av medel till frivilliga försvarsorganisationer skulle utformas. Modellen skickades på remiss till de frivilliga försvarsorganisationerna innan den infördes. Av en skrivelse som utskottet mottog 2011 och som hade undertecknats av företrädare för tolv frivilligorganisationer, framgick att 16 av 18 frivilligorganisationer ställde sig positiva till det förslaget. Modellen skulle tillämpas innan den utvärderades, och organisationerna har framhållit detta. Den nya modellen infördes och innebar en ökad långsiktighet och förutsägbarhet för de frivilliga försvarsorganisationerna som den främjade den verksamhet som efterfrågas.