bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — För en ökad läsförståelse, för att väcka nyfikenhet för det skrivna ordet och för att stärka barns och ungas möjligheter till bildning och utveckling är skolbibliotek och skolbibliotekariernas roll mycket viktiga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nationell IT-strategi för skolan, punkt 22 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 20. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är just digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kommunikationsteknologi. Det finns två huvudskäl till att förstärka arbetet med IT i skolan. Det ena är det pedagogiska. IT är ett bra verktyg att bedriva undervisning med och IT-användning stöder de flesta ämnen och lärsituationer. Det andra handlar om skolans uppdrag att rusta eleverna för framtiden, såväl som medborgare som arbetstagare eller företagare. Kravet på att behärska IT är starkt och kommer att vara en självklarhet . Därför är det viktigt att skolan hjälper till att överbrygga digitala klyftor och kompenserar för elevernas olika förutsättningar utifrån hemförhållanden. är ett av världens mest teknikutvecklade länder och ska även i fortsättningen vara en framstående IT-nation. Därför är det oroande att halkat efter jämfört med andra länder när det gäller utvecklandet av lärandet med stöd av digital teknik. uppföljning som presenterades visar att tillgången till IT i skolan ökar men framför allt att det finns betydande skillnader mellan skolorna. Vi vill ha en modern skola för alla elever. Elevernas tillgång till IT är en central del av detta. Staten har ett ansvar och detta måste tydliggöras i en nationell IT-strategi för skolan. Det kommer att stärka som kunskapsnation. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan IT-satsningar i skolan, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub211 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi lär genom våra sinnen. All forskning och all erfarenhet visar att framför allt elever i behov av särskilt stöd lär sig lättare när alla sinnen kan användas, t.ex. när ljud och bild förstärker inlärningsprocessen. öppnar sig den digitala klyftan i den svenska skolan. Skolan klarar inte sitt kompensatoriska uppdrag inom IT-området. Det som är en självklarhet för alla andra i arbetslivet tillgång till moderna arbetsredskap förvägras lärare och elever. är det en fjärdedel av alla lärare som inte har en egen dator i jobbet. Det finns knappast någon arbetsplats där det inte är en självklarhet att alla anställda har en egen dator. För elevernas del är det ändå sämre ställt fortfarande ses den skola som erbjuder en dator till varje elev som en föregångsskola, i stället för att det ska vara en självklarhet. IT-satsningar handlar både om infrastrukturen datorer och om kompetensen hos lärare och elever. Förutom att många lärare saknar egna datorer, saknar många också utbildning i källkritik. Det är viktigt att lärarna har kunskap i källkritik för att de ska kunna bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt till de uppgifter som de kan ta del av via sina datorer. IT, både som arbetsverktyg och pedagogiskt redskap, är viktigt för en skola som ska utbilda för framtiden. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur varje lärare och elev kan få tillgång till en dator och kunskap i källkritik. Elevhälsa, punkt 24 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2012/13:Ub493 av (M). Vi vill rikta särskilda insatser till de barn som har extra stora behov. Många barn med psykiska problem behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en välfungerande elevhälsa. Skolan ska vara en hälsofrämjande miljö. En god hälsa är en förutsättning för lärande, och elever som under sin uppväxt anammar en hälsofrämjande livsstil behåller den ofta som vuxna. En god hälsa är också en förutsättning för lärande. Alla elever ska ha rätt till goda och näringsriktiga skolmåltider och alla elever behöver röra på sig . Skolidrotten behöver utformas så att den stärker alla elevers lust att röra på sig och ska vara utspridd så att den stärker elevernas hälsa och inlärningsförmåga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Diskriminering och kränkande behandling, punkt 25 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30 samt 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub355 av (S) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 10. Den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Det är helt oacceptabelt att en enda elev ska behöva gå till skolan och vara rädd för att utsättas för mobbning och kränkningar. Elever som blivit utsatta för mobbning berättar ofta om att de utsätts för en andra kränkning när de inte tas på allvar och inte blir trodda av de vuxna i sin närhet. Vi behöver förstärka arbetet mot mobbning, kränkningar, trakasserier och diskriminering i skolan. För att skolorna ska ha möjlighet att kunna genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och kunskap och kompetens om mobbningens mekanismer. Lärare och annan skolpersonal behöver få den kunskap och kompetens som krävs såväl för att kunna arbeta förebyggande mot mobbning som för att kunna hantera reella mobbningssituationer. Vilka metoder som fungerar måste undersökas genom forskning och utvärderas. Gemensamma ordningsregler ska utarbetas av elever, föräldrar och personal tillsammans och det ska framgå av skollagen (2010:800). Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Diskriminering och kränkande behandling, punkt 25 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:Ub355 av (S), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30 samt 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 10. Skolan är en av samhällets viktigaste normskapande instanser. Skolgången kan också vara en jobbig tid för den som av något skäl betraktas som avvikande i andras ögon. Det har hänt en hel del på området. Till exempel regleras arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i både diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen (2010:800). Både förskolan och skolan ska upprätta en likabehandlingsplan och en årlig plan mot kränkande behandling. Det finns bra verktyg för detta via () hemsida. Skolinspektionen har tillsynsansvar. kom med allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Då ansvaret för det pedagogiska arbetet ligger hos varje rektor eller förskolechef är det viktigt att de arbetar aktivt med att se till så att lärare och elever har tillgång till skolmaterial där hbtq-frågor behandlas på ett icke-diskriminerande sätt. Ansvaret ligger därmed på rektorerna och förskolecheferna att se till så att läromaterialet är modernt och uppdaterat och att inte heteronormen är genomgående i undervisningsmaterialet. Det finns alltså numera både regelverk och stöd, men det gäller att det efterföljs även i praktiken. Vi menar att samhället behöver säkerställa att unga hbtq-personer ska mötas av en icke-heteronormativ skola. Skolinspektionen har fram tills nu inte gjort någon särskild genomgång av arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, något vi anser bör göras. Efter att nya allmänna råd i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (SKOLFS 2012:10) har gällt bör Skolinspektionen ges i uppdrag att se över situationen för hbtq-personer i skolan och heteronormativiteten i undervisningen. Viktigt är också särskilda projekt och initiativ, t.ex. HBT & Heder som drivs av RFSL och är en stödsida för unga hbt-personer utsatta eller i riskzonen för hedersrelaterat våld. Projektet ytan om att förstå och förändra normer och värderingar i skolan drevs i samma konstellation och avslutades , men det finns fortfarande material att beställa och arbeta med. En nyckelfråga är att studenter som går lärarutbildningar får tillräcklig obligatorisk undervisning i hbtq-frågor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Diskriminering och kränkande behandling, punkt 25 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:Ub355 av (S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 29 och 30. Det är ingen lätt uppgift att öppna dörren till ett liv som baseras på andra grundläggande värderingar än de som tidigare utgjort basen för verklighetsuppfattningen, och det måste ske på ett respektfullt sätt. Dessutom måste risken för repressalier från familjen minimeras. För att våga bryta sig loss från hedersförtryck måste offren vara säkra på att få den hjälp de söker utan att riskera en förvärrad situation, och denna säkerhet måste förmedlas via personalen. För att detta arbete ska ske på ett så säkert sätt som möjligt vill jag att skolpersonal beläggs med anmälningsplikt vid misstanke om att en elev lever under hedersrelaterat förtryck. Tillsammans med och polisväsendet ska därefter individuella handlingsplaner tas fram för varje utsatt barn. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet och genus, punkt 26 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 32 och 2012/13:Ub212 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 2012/13:Ub444 av m.fl. (S). En jämställd skola är en skola där både flickor och pojkar trivs, utvecklas och lär sig mycket. I skolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan grupperna flickor respektive pojkar. Pojkar presterar i genomsnitt sämre än flickor, och får därför sämre betyg. Programvalen till gymnasiet är könsstereotypa särskilt valen till de yrkesförberedande programmen. Flickor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Det är en utmaning för skolan att bryta de könsnormer som grundläggs utanför skolans väggar. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt för en begränsad tid vare sig nationellt eller på den enskilda skolan. Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Det finns ett behov av att förstärka den del av jämställdhetsarbetet som handlar om ämnesstoffet och ämnesdidaktiken. Ämnesstoffet måste spegla både kvinnors och mäns erfarenheter. Om skolan via läroböckerna och undervisningen i de olika ämnena ger en enkönad bild av exempelvis historien, litteraturhistorien eller samhällskunskapen, som innebär att i huvudsak endast männens erfarenheter representeras, är detta ett allvarligt jämställdhetsproblem. Ämnesdidaktiken och arbetssätten i skolan bör så långt möjligt bygga på evidens och varieras för att passa elevers olika sätt att lära. Jämställdhet är ett kunskapsområde, och lärare behöver kunskaper för att kunna anlägga jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehållet och ämnesdidaktiken i skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet och genus, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub212 av m.fl. (V) yrkandena 24 och 2012/13:Ub444 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 32. Jämställdhet är en politisk viljeyttring som en majoritet av alla politiska partier har enats om. Därför har jämställdhetssträvandena också skrivits in i de dokument som styr skolan och den högre utbildningen. För och gymnasieskolan ingår jämställdhet i läroplanerna, dels i den värdegrund som verksamheten ska gestalta och förmedla, dels när det gäller rätten till likvärdig utbildning och rätt till lika behandling. I skollagen (2010:800) anges att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna som t.ex. jämställdhet. I 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) finns en bestämmelse om att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. För att kunna leva upp till regelverket krävs kunskap hos all personal i skolan. Men framför allt måste elever och studenter ges kunskap för att själva kunna bilda sig en egen uppfattning, ta ställning och agera för förändring. För att nå dit är kunskap om könsmaktsordningen, kvinnors och mäns olika livssituation i olika tid och rum och olika feministiska teorier och samhällsanalyser ett grundläggande verktyg. En grund för detta är den definition av jämställdhet som för samarbete mellan länderna inom utbildning, vetenskap, kultur, kommunikation och information () arbetar efter och som i utbildningssammanhang inkluderar åtminstone tre dimensioner. Den första handlar om jämställdhet i termer av lika tillgång till utbildning, den andra om jämställdhet i utbildning och den tredje om jämställdhet genom utbildning. uppfyller jämställdhetsmål vad gäller den första dimensionen. Här har flickor och pojkar, kvinnor och män samma formella rätt till utbildning. vet vi att flickor och pojkar väljer olika inriktningar på sin utbildning. Pojkar prioriterar i högre grad än flickor studieval som leder till yrken inom bl.a. teknik, bygg och hantverk, medan flickor i större utsträckning prioriterar vård, omsorg och skola. andra dimension när det gäller jämställdhet i utbildning berör flera olika aspekter. Dels handlar det om frihet från diskriminering och bemötandet i skolan och under utbildningen, dels handlar det om innehållet i utbildningen, dvs. jämställdhet som ett kunskapsområde. Det senare är relaterat även till den tredje dimensionen som berör jämställdhet genom utbildning. Jag menar att andra och tredje definition jämställdhet i och genom utbildning inte uppfylls i svensk utbildning och därför måste prioriteras. I Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 finns avsnitt om skolans uppdrag. Här beskrivs ett antal perspektiv som ska finnas med i all undervisning: ett historiskt perspektiv, ett internationellt perspektiv, ett etiskt perspektiv och ett miljöperspektiv. Jag menar att till dessa bör läggas ett genusperspektiv som ges följande lydelse: Genom genusperspektivet får eleverna möjlighet att ytterligare nyansera frågorna om mångfald, makt och jämlikhet. Undervisningen stöder därmed eleverna i deras identitetsskapande process samt ger dem förutsättningar att själva ta ställning och påverka rådande könsmaktsstrukturer. I Läroplan för gymnasieskolan 2011 bör avsnittet om genusperspektiv placeras direkt efter det etiska perspektivet och ges följande lydelse: Genusperspektivet stöder elevernas utveckling och identitetsskapande process. Det ska ge kunskap om maktrelationen mellan gruppen kvinnor och gruppen män samt om hur begreppen kvinnligt och manligt konstrueras inom en patriarkal ordning. Det ska ge eleverna förutsättningar att själva ta ställning och kunna påverka rådande könsmaktsstrukturer. På högskolenivå menar jag att som ett första steg måste kunskapsaspekten av jämställdhet skrivas in i examensordningarna. Det gäller alla examina, men det är särskilt viktigt och betydelsefullt i alla de utbildningar som leder till yrken som medför arbete med människor, såsom lärare, läkare, sjuksköterskor, jurister, socionomer, psykologer, studievägledare m.fl. För t.ex. lärarexamen föreslår jag att följande lydelse införs i examensordningen: Lärarstudenten ska inse betydelsen av könsmaktsordning i skolans hela verksamhet och i undervisning, i relationen till eleverna likväl som vid val av och presentation av ämnesstoff. För att underlätta samverkan mellan nyexaminerade och redan verksamma lärare måste också genuskunskap prioriteras i all lärarfortbildning. Detsamma gäller socionomer, läkare, sjuksköterskor, jurister, psykologer, studievägledare m.fl. För att förbättra och förstärka jämställdhetsarbetet i förskolan och skolan föreslog tillsammans med Socialdemokraterna och medel i budgetpropositionen för att utbilda minst en genuspedagog i varje kommun. Tanken var att genuspedagogerna skulle arbeta med jämställdhetsfrågor i den pedagogiska praktiken för att höja kvaliteten och öka måluppfyllelsen inom detta kunskapsområde. För att jämställdhetsarbetet ska vara framgångsrikt måste det finnas med i hela verksamheten i förskolan och skolan. Därför måste varje anställd få tillräcklig kunskap och medvetenhet om hur det egna förhållningssättet och den pedagogiska verksamheten påverkar ur jämställdhetssynpunkt. Genuspedagogerna skulle kunna ha en viktig del i detta arbete, men för att de ska få möjlighet att nå alla anställda krävs att de är fler. En genuspedagog per kommun är otillräckligt. En annan förutsättning för att genuspedagogernas kompetens ska kunna tas till vara är att de har tillräckligt med tid och resurser till sitt förfogande. Alltför många av dem som har utbildat sig till genuspedagoger måste bedriva jämställdhetsarbetet inom ramen för sina ordinarie tjänster. Det finns därför ett stort behov av mer resurser för att inrätta särskilda tjänster för genuspedagogerna i kommunerna och på skolorna. Jämställdhetsdelegationen föreslog 2006 att det skulle finnas minst en genuspedagog per 25 anställda . Trots att det inte finns någon nationell statistik över genuspedagoger hos vare sig , eller Kommuner och Landsting kan jag konstatera att det målet långt ifrån är uppnått. Det finns därför ett behov av att höja statens bidrag till kommunerna för att göra det möjligt att anställa fler genuspedagoger. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta råd och riktlinjer för hur genuspedagogerna ska arbeta med jämställdhetsfrågorna för att deras kunskaper ska kunna utnyttjas på bästa sätt. bör dessutom få i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Inflytande i skolan, punkt 27 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 34 och 35 samt 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 4. I flera kommuner finns s.k. självstyrande skolor, dvs. skolor som kommunen har inrättat en lokal styrelse för. Det innebär att kommunala skolor får en ökad organisatorisk och administrativ frihet gentemot den kommunala förvaltningen. De självstyrande skolorna arbetar mycket målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete samt att öka deras insyn. Vi vill att erfarenheterna och resultaten i dessa skolor noga ska dokumenteras och utvärderas, för att se hur de kan utveckla andra kommunala skolor. Ska skolan lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Inflytande i skolan, punkt 27 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 34 och 35. Alla föräldrar vill sina barns bästa. Det är viktigt att alla föräldrar verkligen vet och förstår hur skolan fungerar och vad barnen gör där. Annars kan rädsla och rykten uppstå, som kan innebära att föräldrar inte vill att deras barn (mest döttrar) deltar i t.ex. sex- och samlevnadsundervisningen. Jag vill öka skolans möjligheter att ha dialog med även de föräldrar som inte kommer till föräldramöten eller förstår vad som sägs där. Jag vill främja skolans möjligheter att anställa personal som har i särskild uppgift att vara en bro mellan skolan och hemmet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Vissa undervisningsämnen, punkt 28 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub430 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2012/13:Ub339 av (M), 2012/13:Ub345 av (M) och 2012/13:Ub420 av (M). För att ungdomar ska kunna ställa känsliga frågor till utomstående och för att komplettera den undervisning som lärarna kan ge kan det vara nödvändigt att någon neutral person utifrån kommer och samtalar om sexualitet och samlevnad. Detta bör dock inte vara lobbyorganisationer som med en uttalad agenda utan personer med rätt utbildning och kompetens såsom barnmorskor och sjuksköterskor som har god kunskap i ämnet och kan vara objektiva och sakliga. De kan även fungera som en länk mellan skolan och ungdomsmottagningarna. För att höja statusen på samlevnadsfrågorna och ge elever möjlighet att reflektera kring frågor som har med relationer, jämställdhet, kärlek, respekt och ansvar att göra kan dessa med fördel kompletteras med undervisning från kuratorer, socialpedagoger, beteendevetare eller liknande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förutsättningar för fristående skolor, punkt 6 (V) (V) anför: Jag har valt att inte reservera mig mot utskottets beslut men vill med ett särskilt yttrande framföra min syn på kommunens roll vid etableringen av fristående skolor. Jag hänvisar också till kommittémotion 2009/10:Ub206 av m.fl. (V) för en mer utförlig beskrivning. är det kommunerna som har ansvaret för skolans organisation och ekonomi. Staten styr genom nationella måldokument och tillsyn. I ett sådant system är det orimligt att en fristående skola ska kunna bedrivas i en kommun mot kommunens egen vilja. Kommunen borde därför ha ett inflytande över etableringen av en fristående skola på så sätt att Skolinspektionen endast kan godkänna en ny fristående skola som bidragsberättigad om kommunen i fråga har tillstyrkt ett sådant beslut. Dessutom, om kommunen säger nej till etableringen av en fristående skola skulle det innebära att Skolinspektionen måste fatta beslut om att skolan inte har rätt till bidrag. Övrigt om fristående skolor, punkt 7 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Vi väljer att inte reservera oss mot utskottets beslut mot bakgrund av den överenskommelse som har ägt rum mellan en majoritet av partierna (M, FP, C, KD, S och MP) i den parlamentariskt sammansatta . Eftersom förslagen i motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkandena 23, 25 och 26 och 2012/13:Ub494 (S) yrkande 20 i huvudsak har blivit tillgodosedda genom överenskommelsen avvaktar vi regeringens proposition med anledning av det kommande betänkandet från . Vi vill i detta sammanhang lyfta fram vår uppfattning i några frågor. Vi anser att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan.