bet · H001UU7 · 2013-02-14 00:00:00 — anser därför att regeringen ska verka för en avveckling av Europeiska utrikestjänsten När det gäller unionens utvidgning är det beklagligt att regeringen inte på ett tydligare sätt tar initiativ till en djupgående debatt om konditionalitet i samband med anslutningsförhandlingar. menar att det måste finnas en skarpare konditionalitet och högre krav på ekonomisk stabilitet när nya medlemsstater ska antas i ljuset av de ekonomiska problem som unionen befinner sig i. Deltagande i militära och civila internationella insatser, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 39 och 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena 7, 10 och 15, 2011/12:U336 av m.fl. (MP), 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 7, 10, 11 och 15, 2012/13:U239 av m.fl. (MP) och 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 7. Socialdemokraterna vill öka deltagande i FN-ledda insatser. FN:s fredsfrämjande verksamhet är hårt ansträngd av allt fler och alltmer komplexa uppdrag. FN:s resurser är ytterst ansträngda. De fredsbevarande och fredsframtvingande insatserna har stort behov av välutbildade soldater och materiel från länder som , även i de FN-ledda insatserna. FN:s verksamhet på det fredsfrämjande området är både viktig och efterfrågad. FN är den organisation som har huvudansvaret för fred och säkerhet och dess verksamhet har en unik legitimitet. Militära insatser ska alltid grundas på ett FN-mandat. Däremot kan det skilja sig åt vilken organisation ger i uppdrag att utföra insatsen. Det kan exempelvis handla om Nato eller EU. Inom FN-systemet ser man det som en ganska naturlig utveckling att de bäst lämpade organisationerna kan ansvara för de mer komplexa insatserna. Det ses också som något positivt att regionala organisationer som EU eller Afrikanska unionen tar ett större ansvar. Det är viktigt att deltar i Nato- eller EU-ledda insatser. har t.ex. aktivt varit med och drivit fram en utbyggd krishanteringsförmåga inom EU. Men vi ser de behov som finns i de FN-ledda insatserna. Tyvärr har endast ett fåtal personer ute i sådana insatser . Vi vill se en bättre balans mellan FN-ledda insatser och övriga insatser. Deltagande i militära och civila internationella insatser, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U336 av m.fl. (MP), 2012/13:U239 av m.fl. (MP) och 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena 7, 10 och 15, 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 18, 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 7, 10, 11 och 15 samt 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 39. EU har en insats mot sjöröveri utanför . Huvudsyftet med EU:s styrka har sagts vara att trygga transporter av livsmedel till . Detta är angeläget, men insatsen bör inte beröva somalier möjligheten att försörja sig själva med mat. Biståndsförsörjning ska inte i längden ersätta självförsörjning. EU:s styrka har nedprioriterat fiskeövervakningen. När resurserna inte räcker till finns det för lite över till fiskeövervakningen. Detta äventyrar trovärdigheten för hela EU:s allomfattande ansats. anser att regeringen bör verka för att EU:s insats mot sjörövare också i praktiken omfattar illegalt utländskt fiske utanför . Det känns inte främmande att påstå att utvecklingen i har kunnat ske tack vare, eller snarare på grund av, att insatsen i inte såg till helheten. Fokus för den militära insatsen i kom att handla om att få bort Gaddafi, och när det var gjort var den samlade militära insatsen klar. Nato packade ihop och lämnade . Världen utlovade hjälp av allehanda slag och fortsatta oljeleveranser säkrades. Kvar i lämnades privata säkerhetsbolag som ska hjälpa till att hålla ordning och löften om pengar. Och kvar lämnades en massa människor som inte längre hade jobb, bostad eller en naturlig plats i tillvaron och en förfärlig massa vapen. Vem som har ansvar för vad som händer när militären lämnar landet är oklart. Av misstag bör man lära. Vid kommande överväganden om ett svenskt eventuellt deltagande i militära insatser måste även tiden efter den rent militära operationen finnas med i planeringen. internationella förpliktelser och bidrag till internationell fred och säkerhet utomlands ska vila på FN-beslut och i samverkan med andra EU-stater. Deltagande i militära och civila internationella insatser, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U205 av m.fl. (V) yrkande 1, 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena 7, 10 och 15 samt 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena 7, 10, 11 och 15 samt 2011/12:U336 av m.fl. (MP), 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 18, 2012/13:U239 av m.fl. (MP), 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 39 och 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 7. anser att bör inrikta sin internationella säkerhetspolitik på att förebygga kriser samt hjälpa människor som drabbats av krig och katastrofer att återuppbygga sina samhällen. Våra arbetsområden bör innefatta fattigdomsbekämpning och hjälp med att utveckla demokrati och fungerande rättssamhällen. Hantering av de kriser som kan följa i spåren av klimatförändringar och miljöpåverkan är också en av de stora utmaningar som svensk säkerhetspolitik bör ta sig an. anser att det vid internationella insatser alltid är behovet i de krisdrabbade områdena som ska styra och aldrig svenska intressen. Det är viktigt att varje ny internationell insats debatteras och beslutas i . För att ska bli trovärdigt i sitt internationella engagemang krävs en oberoende utrikespolitik och militär alliansfrihet. Därför bör fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande åtgärder enbart ske på FN:s uppdrag. deltar i Natoledda krishanteringsinsatser. Alla beslut om militärt våld som en sista väg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna måste fattas av FN. Det är viktigt att vid ställningstagande gällande internationella insatser inte bara förlita sig på FN-mandat, en individuell prövning måste ske i varje enskilt fall. Vi skulle önska att FN hade kapacitet att själv genomföra alla internationella insatser. Så är dock inte fallet och har FN delegerat genomförandet av ett stort antal internationella insatser till andra organisationer. Detta är en allt annat än önskvärd utveckling, värnar ett starkt FN. Fram till den dag då FN har kapacitet att själv genomföra alla insatser måste vi dock tyvärr acceptera att man i vissa fall delegerar genomförandet till andra organisationer. Därför har i vissa fall stöttat ett svenskt deltagande i insatser som beslutats av FN men genomförts av andra organisationer. Men det har skett efter en individuell bedömning i varje enskilt fall där vi har bedömt insatsernas möjligheter att bidra till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. bör avstå från att delta i Natoledda internationella insatser som inte bidrar till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. När vi deltar i internationella insatser under Natobefäl förstärks bilden av att skulle vara en del av Nato. Eftersom Natos konflikthanteringsperspektiv bygger på militära lösningar leder detta till att förtroende som fredsaktör undergrävs. anser därför att ska avstå från att delta i Natoledda internationella insatser om det finns någon risk för att förtroende som fredsaktör undergrävs. Att använda biståndsmedel för militära insatser är förknippat med en mängd risker och problem. Först och främst är det de civila insatsernas opartiskhet och integritet som kan ifrågasättas. Detta försvårar naturligtvis biståndsorganisationernas arbete. När civil personal förknippas med militär ökar också risken för våld mot den civila personalen. ser mycket allvarligt på den här problematiken. Vi anser att det är mycket viktigt att civila och militära insatser hålls separerade både när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser. har kvar ett stort militärt inflytande i . anser att ett fullständigt och ovillkorligt tillbakadragande av amerikanska trupper från är helt nödvändigt eftersom närvaro i landet förhindrar möjligheten till en fredlig utveckling i . Vi menar att ett demokratiskt bara kan byggas av folk. bör som enskilt land, och medlem i FN, verka för att samtliga amerikanska trupper lämnar landet . Deltagande i militära och civila internationella insatser, punkt 5 motiveringen (SD) av (SD). Utskottet framhåller att den ekonomiska krisens effekter på länders försvarsekonomier ska användas som utgångspunkt för ett bättre samarbete i . Det är dock viktigt att komma ihåg att om det, som utskottet hävdar, är viktigt att EU:s medlemsstater effektivt kan upprätthålla sina förmågor så kan detta inte ses som ett argument för ett utökat EU-gemensamt försvar. Snarare ska detta ses som ett argument för ett förstärkt svenskt försvar, vilket är det som förespråkar. Ett gemensamt EU-försvar skulle innebära att vi ger upp vår nationella självbestämmanderätt och vår alliansfrihet, vilket är oacceptabelt och inget som är förankrat hos den svenska befolkningen. Vi instämmer däremot i att ska bidra till konfliktförebyggande och fredsfrämjande insatser. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att om ska bidra till sådana insatser så får det inte ske på bekostnad av vårt försvar av , vilket innebär att nya medel måste tillföras specifikt för sådana insatser. Utöver detta är det vår mening att insatser av denna typ också måste ha ett tydligt mål och syfte och vara sanktionerade av FN samt ha rimliga utsikter till framgång. Ett deltagande för deltagandets egen skull är inte rimligt. Säkerhet och utveckling, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:U245 av m.fl. (V) yrkandena , 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkandena , 2012/13:U240 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 35 och 911, 2012/13:U312 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 7. och menar att säkerhet måste ses i ett mycket bredare perspektiv. En bredare säkerhetspolitik beaktar de många olika potentiella direkta hoten med grund i begreppet positiv fred, dvs. att åtgärda själva problemet som utlöser konflikten eller hotet i stället för negativ fred som inriktar sig på att sätta stopp (militärt) på konflikten. Dagens konflikter ser inte ut som de en gång gjorde. Dagens hot mot både stat och människor handlar främst i stället om konflikter där mindre självklara aktörer som gerillarörelser, kriminella nätverk, krigsherrar, oppositionella frihetskämpar och terrorister drabbar samman med antingen stater själva, civilbefolkning eller andra liknande grupper. Det är inte bara de nya krigen som hotar stater eller den mänskliga säkerheten. Också de bakomliggande grundorsakerna till konflikterna utgör på egen hand enorma hot i sig och ska ses som jämbördiga med de nya krigen. De bör inkluderas i en bredare och mer samstämmig säkerhetspolitik. En bredare säkerhetspolitik måste se bekämpande av fattigdom som en viktig säkerhetspolitisk fråga. Varken eller omvärlden kan lämnas opåverkad eller oberörd av fattigdomens allvarliga konsekvenser. Fattigdom är en av de strukturella orättvisorna som förstärks av och förstärker förtryck och miljöförstöring. Fattigdomsrelaterade problem som svält, sjukdom och livsvillkor som bryter ned kroppen tar död på ca 18 miljoner människor , vilket motsvarar ungefär en tredjedel av världens alla dödsfall. Det är den överlägset största dödsorsaken och den orsakar en mängd andra förödande problem som i sin tur får dödliga konsekvenser. Fattigdomen hör i stor grad ihop med de orättvisa villkoren i den globala världsekonomin och den ojämlika fördelningen av resurser och tillgångar. En bredare säkerhetspolitik måste erkänna hoten mot vår miljö som vår tids stora utmaning och fundamentala hot, se klimatförändringarna både som ett hot i sig och en grundorsak till andra stora hot mot säkerheten och i enlighet med detta ges samma legitimitet och prioritet som andra klassiska nationella hot, om inte större. Minskningen av detta hot måste genomsyra hela samhället och är inte i första hand en fråga för Försvarsmakten, som traditionellt har varit landets säkerhetspolitiska garant. Den tidigare Försvarsberedningen menade också precis som vi att klimatpåverkan är det största hotet. Vi menar att de hot som det svenska samhället står inför inte helt kan mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Ett exempel på framtida konfliktområden är olje- och gasfyndigheter. Regeringen brister i sin miljöpolitik och med som ordförande i är det anmärkningsvärt att regeringen inte driver miljöfrågorna hårdare. Regeringen är i det närmaste positivt inställt till de ekonomiska krafter som vill exploatera i , en exploatering som kan få negativa säkerhetspolitiska konsekvenser. En bredare säkerhetspolitik måste se att migrationen påverkas av förhållandena i världens länder och att vårt eget beteende ofta är det som förstör livsförutsättningarna för människor i andra länder. Säkerhetspolitiken måste beakta att om några av världens länder kollapsar totalt kommer det att leda till stora migrationsströmmar och att dessa måste hanteras på ett solidariskt, humant och rättssäkert sätt. En bredare säkerhetspolitik måste förhålla sig till befolkningsökningen och dess medföljande behov av ökad livsmedelsproduktion i ett läge där bristen på vatten i många fall är skriande. I politik för global utveckling (PGU) stadgas att förhållningssättet i PGU:n ska genomsyra alla verksamheter. Med en säkerhetspolitik som utgår från PGU skulle miljarder kunna flyttas från den traditionella militärstrategiska synen på säkerhetspolitik till ett mer konkret och handfast arbete ute i världen för att förebygga konflikter, minska fattigdomen, främja demokrati och mänskliga rättigheter. Det bästa sättet att bekämpa en okontrollerat stor befolkningsökning är att satsa på utbildning för kvinnor. Efter rör sig mängder med beväpnade grupper i hela Sahelområdet. Det gör säkerhetssituationen mycket svår för alla som lever där. och verkar för att både den legala och den illegala vapenhandeln ska minska i omfång. För att det ska vara möjligt behöver man gå till botten med sådana grundproblem som fattigdom, förtryck, diktatur, arbetslöshet, kamp om naturresurser etc. som leder till ett upplevt ökat behov av vapen. Man måste också på diplomatisk väg lösa konflikter mellan olika folk. ser vi tydligt hur den olösta konflikten mellan tuaregerna och staten har lett till en splittring av landet och till att andra än tuaregerna själva med hjälp av alla dessa vapen som cirkulerar fritt i området kunnat ta makten från både och tuaregerna själva. bör genom utvecklingssamarbetet verka konfliktförebyggande med fokus på hela regionen. Arbetet med att förebygga väpnade konflikter får enligt och inte det utrymme som det bör ha enligt fastslagna prioriteringar i utrikes- och säkerhetspolitiken. måste i högre grad prioritera det förebyggande arbetet som är långt mer effektivt, både vad gäller mänskligt välmående, ekonomi och socialt kapital. Det arbete som bedriver för att förebygga väpnade konflikter måste också ha en tydligare koppling till konkreta situationer. Det kan inte enbart vara inriktat på ett mer allmänt förebyggande arbete som först på lång sikt och indirekt kan kopplas till fredsbyggande och undanröjande av risker för väpnad konflikt. Dessa indirekta insatser, som kan handla om utvecklingssamarbete och nedrustningsarbete, är av godo men de kan inte tillåtas dölja behovet av mer konkreta insatser. bör därför prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter i högre utsträckning och synliggöra just denna typ av arbete i regeringens rapporter och utvärderingar. I syfte att konkretisera arbetet med att förebygga väpnade internationella konflikter bör regeringen upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet. Varje konfliktsituation är unik och det finns naturligtvis ingen standardmall att följa. Potentiella konfliktområden måste uppmärksammas på ett tidigt stadium och för de aktörer som vill bidra till att fredligt lösa en konfliktsituation krävs flexibilitet, analysförmåga och anpassningsförmåga till den specifika situationen. måste flera olika instrument kombineras, ofta av flera aktörer i samverkan. Att ha en samlad bild över dessa instrument tillsammans med förmågan till kritisk utvärdering av deras effektivitet är nödvändigt för att man ska kunna avgöra vilka instrument som är att föredra i en specifik situation. För att arbetet med att förebygga väpnade konflikter ska bli effektivt bör regeringen upprätta en organisation för detta ändamål. Eftersom det förebyggande arbetet är en så viktig och prioriterad komponent i den traditionella utrikes- och säkerhetspolitiken är det också av största vikt att kunskapen om vad gör inom detta område sprids till den svenska allmänheten. ska också kunna granska den förda politiken. Regeringen måste därför regelbundet utarbeta en regeringsskrivelse om arbetet med att förebygga väpnade konflikter. En sådan skrivelse bör både utvärdera tidigare insatser och diskutera framtida prioriteringar. Sammanhållningen inom EU samt säkerhet i samverkan (SD) (SD) anför: Utskottet väljer i denna del att ställa sig bakom ett antal olika EU-förslag och institutioner som sammantaget gör att unionen tar flera steg i en mer överstatlig riktning. motsätter sig denna utveckling och menar att det ur säkerhetspolitisk synvinkel är kontraproduktivt. Om målsättningen med säkerhetspolitik är att värna frihet och självbestämmande så uppfyller man inte det målet genom att ge upp just denna frihet och detta oberoende till en överstatlig organisation. I sammanhanget kan det också vara värt att påminna om att EU är otillräckligt som säkerhetspolitisk aktör, dels eftersom de enskilda medlemsstaterna har skilda intressen, dels för att EU i sig har en högst begränsad möjlighet att verka i händelse av kris. Utskottet hyser en övertro på unionens möjligheter att bistå i händelse av en verklig kris, på bekostnad av att vårt eget försvar nedrustats. Dessutom vill värna vår alliansfrihet, och vi vill inte att ska ingå i en militär allians i EU eller bli fullvärdiga medlemmar i . Till skillnad från övriga partier som talar om att de vill värna alliansfrihet inser att vi då också behöver satsa resurser på vårt eget försvar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2010/11:U218 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt analysera ett svenskt medlemskap i . 2010/11:U229 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett framtida svenskt Natomedlemskap. 2010/11:U287 av m.fl. (KD, M, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt medlemskap i . 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.8 Rättssäkerhet i kampen mot terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.1 Nya hot och en modern säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.8 Säkerhet och konflikter. 2010/11:U315 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av förutsättningarna för svenskt medlemskap i . Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:U205 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land, och som medlem i FN, bör verka för att samtliga amerikanska trupper lämnar . 2011/12:U245 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte ska inleda några förhandlingar eller vidta andra åtgärder i syfte att ansöka om medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör lämna Partnership for Peace. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att om ska avstå att delta i Natoledda internationella insatser om det finns någon risk att förtroende som fredsaktör undergrävs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Nato inte bör tillåtas öva inom gränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska representationen på omgående bör avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast bör delta i fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande åtgärder som sker på FN:s uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i högre grad bör prioritera det fredsförebyggande arbetet och synliggöra denna typ av arbete i regeringens rapporter och utvärderingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i syfte att konkretisera arbetet med att förebygga väpnade internationella konflikter bör upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i syftet att effektivisera arbetet med att förebygga väpnade konflikter bör upprätta en organisation för detta ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen regelbundet ska utarbeta en regeringsskrivelse om arbetet med att förebygga väpnade konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller både personal, materiel och ekonomiska resurser. 2011/12:U278 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en parlamentariskt tillsatt säkerhetsberedning. 2011/12:U297 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återupptagna militära insatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att beväpna handelsfartyg som går i farvatten med piratverksamhet. 2011/12:U308 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för ett framtida svenskt Natomedlemskap. 2011/12:U309 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av försvarssamarbete i EU, och Nato och om att frågan om ett Natomedlemskap bör vara en del av denna analys. 2011/12:U315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 1 Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 4.8 Rättssäkerhet i kampen mot terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 6.1 Nya hot och en modern säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.8 Säkerhet och konflikter. 2011/12:U336 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s insats utanför ska intensifiera sina ansträngningar för att beivra internationellt fiske utanför . 2011/12:Fö228 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om suveränitet och Nato. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nivån för fredsfrämjande insatser. 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att våra internationella förpliktelser och bidrag till internationell fred ska vila på FN-beslut.