bet · H101MJU1 · 2013-12-05 00:00:00 — För Ingen övergödning är detta en förbättring mot föregående år då bedömningen var att utvecklingen av tillståndet i miljön var neutralt. bedöms tillståndet i miljön nu förändras i negativ riktning för tre miljökvalitetsmål jämfört med fyra mål . Dessa är Begränsad klimatpåverkan, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Myllrande våtmarker bedöms i årets uppföljning ha en neutral riktning, vilket är en förbättring jämfört med förra årets bedömning. För tre av miljökvalitetsmålen, Giftfri miljö, Grundvatten av god kvalitet och Storslagen fjällmiljö, bedömer myndigheterna att det saknas tillräckliga underlag för att bedöma utvecklingen i miljön. För övriga sex miljökvalitetsmål bedöms utvecklingen för tillståndet i miljön vara neutral. Regeringen delar enligt propositionen de bedömningar om måluppfyllelse och utvecklingen av tillståndet i miljön som myndigheterna gör för miljökvalitetsmålen. För Levande skogar bedömer regeringen i tillägg att förutsättningarna att nå målet har förbättrats med de åtgärder som initierats. Regeringen konstaterar utifrån uppföljningen att ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålen kommer att vara nödvändiga. I propositionen under utgiftsområde 21 redogör regeringen för att den, i och med klimat- och energipolitiska propositioner (prop. 2008/09:162 och prop. 2008/09:163), har bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning framför allt bör inriktas på att undanröja informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer, vid sidan av energi- och koldioxidskatter och reglering av olika produkters och byggnaders energiprestanda. Detta inkluderar åtgärder för att främja tidig marknadsintroduktion av och skapa legitimitet för ny energieffektiv teknik. När det gäller frågan om miljöbilsbonus och bonus–malus-system vill utskottet hänvisa till det som anförts under anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. När det gäller efterhandskonvertering av bilar har utskottet tidigare behandlat frågan i flera betänkanden, bl.a. 2012/13:MJU1. Utskottet har redovisat att infördes bestämmelser i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i syfte att underlätta efterkonvertering av fordon från drift med bensin eller diesel till drift med ett alternativt bränsle (prop. 2007/08:46, bet. 2007/08:TU4, rskr. 2007/08:144). Utskottet har vidare hänvisat till en interpellationsdebatt med den dåvarande miljöministern då frågan om miljöbilspremien, bilskrotningsbidrag m.m. behandlades. Miljöministern framförde då bl.a. att något bidrag för efterkonvertering inte är aktuellt och att konverterade bilar ofta är gamla bilar med låga avgaskrav, hög bränsleförbrukning och omodern reningsteknik. Enligt uppgift från kvarstår bedömningen i interpellationssvaret. Miljöanpassade bussar och lastbilar När det gäller frågan om att införa miljöpremier för lastbilar och bussar vill utskottet hänvisa till den pågående utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta (dir. 2012:78) som uppmärksammas under anslaget 1:8 Supermiljöbilspremien. När det gäller det regionala klimatarbetet vill utskottet uppmärksamma att samtliga länsstyrelser har i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Länsstyrelserna ska i bred samverkan utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier samt stödja både näringslivets och kommunernas klimat- och energiarbete. För att samordna det regionala klimat- och energiarbetet har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått och de övriga vardera . Regeringen utsåg , och län till pilotlän för grön utveckling i syfte att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt. Länsstyrelserna i pilotlänen har fått vardera för att –2013 utveckla arbetsmetoder och verktyg samt för att dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Länsstyrelserna i pilotlänen ska också bidra med analyser av konsekvenserna av nationella styrmedel på regional nivå i syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning. De tre pilotlänen har i var sin slutrapport redovisat genomförda aktiviteter, slutsatser och rekommendationer för det fortsatta arbetet till (och ) . Allt material nås via /energi, en webbportal som pilotlänen gemensamt har tagit fram inom uppdraget. En av de slutsatser länsstyrelserna drar är att energi- och klimataspekter behöver arbetas in i breda verksamhet såsom landsbygds- och näringslivsutveckling, miljöskydd, fysisk planering och internt miljöledningsarbete. Länsstyrelsernas slutrapporter bereds inom . Utskottet har, genom sitt yttrande till finansutskottet (miljö- och jordbruksutskottets prot. 2013/14:4), ställt sig bakom den ram som regeringen har föreslagit för utgiftsområde 20. Genom beslut om ramar för budgetens utgiftsområden är dessa ramar styrande för fortsatta behandling av anslagen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 20, bet. 2013/14:FiU1). I den tidigare redovisningen i detta betänkande har under berörda anslag lämnats vissa kompletterande uppgifter m.m., till vilka utskottet hänvisar. Med det anförda tillstyrker utskottet de anslag som regeringen föreslagit för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bil. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar som regeringen har redovisat. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden om handläggningstider för miljöprövningar (S, M), inomhusmiljö (M, MP), miljörättvisa (MP) och skydd av grundvatten (V). Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP, V), 3 (MP, V) och 4 (V). I motion 2013/14:MJ338 av (S) anförs att man bör se över handläggningstiderna för miljöprövningar och villkoren för företag som vill göra miljöinvesteringar. För företag är de långa handläggningstiderna inom miljölagstiftningens område en bromskloss som försvårar miljömässigt fördelaktiga investeringar. Även motion 2013/14:MJ354 av och (båda M) tar upp frågan om att förkorta handläggningstiderna vid miljöprövningar. Inom gruvindustrin liksom inom åtskilliga andra näringar riskerar långa handläggningstider enligt motionen att leda till att fler företag väljer att investera i länder där processen är snabbare. De långa handläggningstiderna är även problematiska för utvecklingen och införandet av ny teknik. Enligt kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 19 finns ett behov av att effektivisera tillståndsprövningar enligt . Det är önskvärt att förslag tas fram på hur arbetsmetoder kan utvecklas för en snabbare, säkrare och mer samordnad hantering av frågor som rör miljöområdet. Enligt motion 2013/14:MJ238 av och (båda MP) yrkande 1 bör man utreda hur ändringar i kan ge ett starkare stöd till dem som drabbas av innemiljöproblem. Det behövs också en översyn av rättstryggheten vid tillämpning av när det gäller människor som drabbats av sådana problem (yrkande 2). tar det att driva rättsfall om inomhusmiljö, och rättshjälpssystemet fungerar dåligt. I motion 2013/14:MJ385 av (M) uppmärksammas att de som bor i flerfamiljshus med brister i ventilationen kan drabbas av rök och parfymdoft från grannarna, vilket är ett stort problem för allergiker. Mot denna bakgrund bör ses över så att boende i flerfamiljshus skyddas från miljöfarliga ämnen. I motion 2013/14:MJ381 av och (båda MP) yrkande 1 framhålls att en statlig offentlig utredning behöver tillsättas för att kartlägga hur olika grupper i samhället exponeras för miljörisker och om vissa grupper drabbas oproportionerligt hårt. I samhället behövs miljörättvisa, dvs. att ingen grupp ska drabbas mer av förorenande industrier, buller och utsläpp från trafik samt andra miljö- och hälsoskadliga faktorer. bör få i uppdrag att inrätta en särskild enhet för miljörättvisa (yrkande 2). Enligt kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 13 behövs en nationell plan för hur man bäst skyddar och nyttjar grundvattnet i sand- och grusavlagringar på ett hållbart sätt. Rätt utnyttjad kan geoenergi förse oss med en stor del av den energi vi behöver för att värma och kyla fastigheter. kan byggandet av s.k. akvifersystem hamna i konflikt med andra samhällsintressen, t.ex. behovet av dricksvatten. I betänkande 2012/13:MJU15 anförde utskottet bl.a. följande. När det gäller motionsförslagen om miljöprövningar vill utskottet peka på såväl genomförda som planerade förenklingar och effektivisering av miljöprövningarna (bet. 2011/12:MJU11). Utgångspunkten för utskottets ställningstagande är att industriella verksamheter är betydelsefulla för tillväxt och för att skapa nya jobb, men att sådana verksamheter kan ha stor påverkan på människors hälsa och på miljön. Deras miljökonsekvenser har därför även i hög grad samhällsekonomiska konsekvenser. Utskottet konstaterar att det genom har åstadkommits en samlad och integrerad miljöprövning som ger en helhetsbild av alla de olika miljöeffekter som en verksamhet riskerar att medföra. En sådan prövning är nödvändig för att säkerställa att skyddet för såväl människors hälsa som miljön upprätthålls. Prövningen enligt inbegriper också de EU-krav som ställs på miljöprövningen. Enligt utskottets mening sker det en ständig utveckling av miljölagstiftningen, bl.a. genom det arbete som bedrivs inom EU. För att förbättra gemenskapspolitiken för industriutsläpp föreslog en översyn av den gällande lagstiftningen, vilket resulterade i att IPPC-direktivet och sex befintliga sektorsdirektiv som rör industriverksamhet och energiproduktion omarbetades till ett enda direktiv om industriutsläpp (och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp, även förkortat IED-direktivet). De lagändringar som behövs för att genomföra direktivet har beslutats genom att proposition 2012/13:35 Nya regler för industriutsläpp antogs av (bet. 2012/13:MJU5, rskr. 2012/13:101). Utskottet konstaterar att regeringen har genomfört ett flertal åtgärder för att förenkla och samordna miljöprövningen och korta handläggningstiderna. En av åtgärderna är att fem mark- och miljödomstolar och en mark- och miljööverdomstol har bildats för att ersätta de tidigare miljödomstolarna, fastighetsdomstolarna och (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Genom reformen har handläggningen av miljömål, mål enligt och fastighetsmål koncentrerats till de nya domstolarna. Mark- och miljödomstolarna får 2013 ett tillskott på och . har beslutat att prövningen av tillstånd till mindre miljöfarliga verksamheter, s.k. B-verksamheter, koncentreras från 21 länsstyrelser till tolv, detta för att få en effektivare och mer ändamålsenlig prövning av ansökningar om tillstånd till B-verksamheter samt tydliggöra miljöprövningsdelegationernas och länsstyrelsernas olika roller (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Därefter har förordningen (2011:1237) om miljöprövningsdelegationer trätt i kraft . Vidare uppdrog regeringen åt vissa länsstyrelser att redovisa handläggningstider. Målsättningen är att ett ärende vid en miljöprövningsdelegation ska beslutas från det att en fullständig ansökan lämnats in. I uppdraget ingick att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och vad som kan göras för att åstadkomma en kvalificerad och mer effektiv prövning av B-verksamheter. I slutrapporten konstateras att flera av länsstyrelserna har genomfört organisationsförändringar för att vässa hanteringen av sina prövningsärenden, och en handläggningsrutin har tagits fram. Länsstyrelserna får ytterligare 2013, 2014 och (prop. 2012/13:1 utg.omr. 1, bet. 2012/134:KU1, rskr. 2012/13:80–88). Det nationella rådet för innovation och kvalitet i offentlig förvaltning, , utsågs av regeringen . Rådet har genomfört kartläggning och analys av tillståndsprocessen för täktverksamheter som är en s.k. B-verksamhet. har påbörjat ett arbete för att utifrån ett helhetsperspektiv utveckla metoder, mätningar och samverkansformer i syfte att effektivisera miljöprövningen. Arbetet har genomförts tillsammans med i (), Mark- och miljödomstolen i , , , , kommun och kommun. arbete har resulterat i en modell för att identifiera flaskhalsar i miljöprövningsverksamheten och komma till rätta med dessa. Erfarenheter och slutsatser från arbetet har beskrivits i effektivitet i miljötillståndsprocessen – hur ärendeprocesser kan följas upp och utvecklas över funktions- och myndighetsgränser utifrån en systemsyn. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt i att utveckla och använda metoder, mätningar och samverkansformer för att främja en effektivare miljötillståndsprocess med bibehållen rättssäkerhet. Arbetet ska utgå från det utvecklingsarbete som har påbörjats av . ska arbeta vidare med modellen så att den också omfattar tillstånd om s.k. A-verksamheter, vilket inkluderar gruvverksamhet, och lämna förslag på hur miljöprövningen kan effektiviseras. ska med som grund vidareutveckla och använda metoder, mätningar och samverkansformer som redovisas i rapporten. Uppdraget ska omfatta tillståndsprövning av sådana miljöfarliga verksamheter som har beteckningen A och B i bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I uppdraget anges att en viktig utgångspunkt för miljöprövningen är att den inte ska vara mer komplicerad än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa utan att rättssäkerheten äventyras. Det finns behov av ett långsiktigt utvecklingsarbete över funktions- och myndighetsgränserna när det gäller att främja en effektivare och rättssäker tillståndsprocess. Metoder, mätningar och samverkansformer behöver utvecklas i syfte att åstadkomma detta. Regeringen arbetar för att miljöprövningar ska bli enklare och effektivare med bibehållen rättssäkerhet. Uppdraget till i är en fortsatt del av detta arbete. Uppdraget ska redovisas till , med en halvtidsrapport . Utskottet har fått information om att man inom håller på att ta fram ett förslag till nya bestämmelser i om miljökonsekvensbeskrivningar (jfr bet. 2011/12:MJU11). Arbetet utgår från de översyner som har gjorts för att åstadkomma en tydligare lagstiftning som på ett bättre sätt tillgodoser att myndigheters, enskildas och verksamhetsutövares resurser används där de gör störst miljönytta (se vidare Områden av riksintresse och miljökonsekvensbeskrivningar, SOU 2009:45, och Enklare lagtext om miljökonsekvensbeskrivningar, Ds 2009:65). Därefter har en promemoria utarbetats inom med förslag till ett helt nytt 6 kap. och en miljökonsekvensförordning som gick ut på remiss . Förslaget i promemorian går ut på att förenkla och effektivisera MKB-förfarandet utan att för den skull göra avkall på miljöskyddet. Kommissionen lämnade lämnat ett förslag till ändring av det s.k. miljökonsekvensbeskrivningsdirektivet, eller MKB-direktivet, som tillämpats (förslag om ändring i direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, KOM(2012) 628, 2012/13:FPM27). Förslaget syftar till att skärpa bestämmelserna om miljökonsekvensbedömningens kvalitet, att förbättra samstämmigheten med annan EU-lagstiftning och internationell rätt samt att förenkla procedurerna. Den preliminära svenska inställningen är att en ändring av direktivet inte väsentligen bör avvika från den svenska lagstiftningen på området och från de ändringsförslag som remitterats. Regeringen motsätter sig därför de ändringar i direktivet som innebär sådana väsentliga avvikelser. Ett flertal andra medlemsstater har också framfört kritik mot dessa ändringar. höll en riktlinjedebatt om förslaget. Regeringens förslag till ett nytt 6 kap. sammanställs nu inom departementet parallellt med att Europeiska kommissionens förslag om ett reviderat MKB-direktiv förhandlas i . Utskottet har fått uppgifter om att det nämnda uppdraget till i har delredovisats till och att arbetet med ett nytt kap 6 i och förhandlingarna om MKB-direktivet fortfarande pågår. Mot bakgrund av pågående arbete föreslår utskottet att motionerna 2013/14:MJ338 (S), 2013/14:MJ354 (M) och 2013/14:N423 (S) yrkande 19 lämnas utan vidare åtgärd. har ansvar för frågor som gäller hälsoskydd enligt . Enligt 3 kap. 11 § miljötillsynsförordningen (2011:13) ska ge kommunernas miljöförvaltningar tillsynsvägledning i frågor om bl.a. hälsoskydd i bostäder och lokaler m.m. enligt 9 kap. . I sin roll som tillsynsvägledande myndighet inom hälsoskydd har publicerat ett flertal allmänna råd, meddelandeblad, handböcker och andra kunskapsunderlag. har meddelat allmänna råd som rör bl.a. radon i inomhusluft (SOSFS 1999:22), ventilation (SOSFS 1999:25) och buller inomhus (SOSFS 2005:6). Myndigheten följer upp och utvärderar hur och allmänna råd tillämpas och tar initiativ till nationella tillsynsprojekt inom hälsoskydd där kommunerna inbjuds att delta. tar även fram en särskild miljöhälsorapport där bl.a. frågor som rör inomhusmiljöns betydelse för hälsan beskrivs. Myndigheten ska även enligt sin instruktion verka för att generationsmålet för miljöarbetet nås genom att följa upp, utvärdera och sprida kunskap om hur människors hälsa ska utsättas för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva påverkan på människors hälsa främjas samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. har ansvar för att samordna, följa upp och rapportera frågor om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har gjort en rikstäckande undersökning av byggnaders energianvändning, tekniska status och innemiljö. Särskilt fokus har lagts på att få fram underlag om skador och bristande underhåll samt uppgifter för utveckling av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. En sammanfattning av denna finns på webbplats, Så mår våra hus. Regeringen uppdrog genom ett beslut åt att –2013 utreda och analysera förekomsten av passiv rökning på allmänna platser, i synnerhet där barn vistas, och att lämna förslag på åtgärder för att ytterligare minska den passiva rökningen på dessa platser. Uppdraget ska redovisas . När det gäller passiv rökning från grannar i bostäder finns enligt uppgift från inte något pågående arbete att redovisa . I understryks verksamhetsutövarnas eget ansvar för att hålla sig underrättade om miljöproblem och vidta åtgärder om det behövs. Det gäller även fastighetsägare. Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska enligt 2 kap. 2 § skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art och omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet. I de allmänna hänsynsreglerna (2 kap. ) ingår kunskapskravet, försiktighetsprincipen och produktvalsprincipen (prop. 1997/98:45). Med kunskapskravet avses att fastighetsägaren ska skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verksamheten och dess omfattning för att skydda människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter. Enligt försiktighetsprincipen ska fastighetsägaren vidta de skyddsåtgärder, begränsningar och försiktighetsmått som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Av produktvalsprincipen följer att fastighetsägaren ska undvika att använda sådana kemiska produkter som kan medföra risker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med mindre skadliga produkter. I 9 kap. 9 § finns särskilda hälsoskyddskrav för bostäder och lokaler. De innebär att bostäder ska vara ett skydd mot störningar som kan medföra olägenhet för människors hälsa och skötas så att olägenheter inte uppstår. Värme, kyla, drag, fukt, buller, luftföroreningar, radon, mögel och andra liknande faktorer kan enligt uppgift utgöra en störning. Vad som sedan ska anses utgöra en olägenhet kan variera för bostäder och lokaler av olika slag och även bero på om det finns boende som tillhör en känslig grupp. I förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd finns fler bestämmelser om hälsoskyddskrav i bostäder och lokaler. Den kommunala är tillsynsmyndighet enligt . har redovisat (bet. 2012/13:CU9) att problemen med brister i inomhusmiljön i byggnadsbeståndet, och då kanske framför allt i delar av bostadsbeståndet, har fått stor uppmärksamhet . Ett flertal undersökningar, utredningar och forskningsprojekt har tagit upp olika aspekter på problemen och hur de kan bemötas. Flera statliga myndigheter är på olika sätt engagerade i frågor med betydelse för inomhusmiljön. Det gäller inte minst arbete med att se över byggregler och ge ut allmänna råd. har också genomfört en rikstäckande undersökning av byggnaders energianvändning, tekniska status och innemiljö (). Huvudrapporten mår våra hus överlämnades till regeringen . Därefter har ett antal mer detaljerade fördjupningsrapporter redovisats. Enligt civilutskottet är det väl känt att dålig ventilation, fukt och mögel kan bidra till allergier och andra hälsoproblem. Frågor om möjligheten att utveckla nationella regler och insatser med betydelse för inomhusmiljön har uppmärksammats av Kemikalieinspektionen i flera sammanhang . Det gäller bl.a. ett pågående arbete med myndighetens regeringsuppdrag att utforma en handlingsplan för en giftfri vardag (M2010/4986/Kk). konstaterar sammanfattningsvis att det pågår ett omfattande arbete med inriktning på frågor med betydelse för byggnaders inomhusmiljö. Utskottet delar civilutskottets bedömning och föreslår att motionerna 2013/14:MJ238 (MP) yrkandena 1 och 2 och 2013/14:MJ385 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Målet med är att främja en hållbar utveckling och att tillförsäkra levande och kommande generationer en hälsosam och god livsmiljö. Människans rätt att förändra och bruka naturen är knuten till ett förvaltaransvar. I balken ges därför regler till skydd för människors hälsa och miljön, värdefulla natur- och kulturmiljöer och den biologiska mångfalden (prop. 1997/98:45 och 1 kap. ). Vidare ges regler som ska trygga en god hushållning med mark och vattenresurser. Återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med råvaror, material och energi främjas så att ett kretsloppsanpassat samhälle uppnås. Grundläggande internationella miljöprinciper görs rättsligt bindande. regler ska tillämpas vid all verksamhet och alla åtgärder som har betydelse för balkens mål parallellt med annan lagstiftning som reglerar verksamheten. innehåller ett kapitel med rättsligt bindande principer och allmänna hänsynsregler. Dessa ska gälla för all verksamhet och alla åtgärder enligt balken. De innebär bl.a. att alla försiktighetsmått som behövs ska vidtas så fort det finns en risk för skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Regeringen bemyndigas att föreskriva miljökvalitetsnormer för geografiska områden. Krav på miljökonsekvensbeskrivningar finns också i . Den som utövar verksamhet eller vidtar en åtgärd som inte är av försumbar betydelse med hänsyn till mål ska – skaffa sig den kunskap som behövs, vidta de försiktighetsmått som behövs så snart det finns en risk för skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön, och därvid – tillämpa bästa möjliga teknik i fråga om yrkesmässig verksamhet – välja en lämplig plats – hushålla med råvaror och energi – utnyttja möjligheterna till återanvändning och återvinning – inte använda eller sälja kemiska produkter och biotekniska organismer som kan ersättas med mindre farliga sådana – ansvara för att skada som har uppkommit för miljön avhjälps. Vid tillämpningen av hänsynsreglerna ska en skälighetsavvägning göras med hänsyn särskilt till dels nyttan av försiktighetsmåtten, dels kostnaderna för att vidta dessa. Vid prövning och tillsyn enligt balken är verksamhetsutövaren skyldig att visa att hänsynsreglerna följs. En verksamhet eller åtgärd som kan befaras föranleda skada eller olägenhet av väsentlig betydelse trots att de försiktighetsmått som kan krävas vidtas, får bedrivas eller vidtas endast om det finns särskilda skäl.