bet · H001TU7 · 2013-03-18 00:00:00 — 2012/13:TU7 Trafiksäkerhet I betänkandet behandlar utskottet ett antal trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken med utgångspunkt från 68 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och . I betänkandet behandlas även regeringens skrivelse 2012/13:60 Kommunikationsutrustning i fordon och tre följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet anser att det långsiktiga målet för trafiksäkerheten, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet välkomnar det pågående arbetet med att bl.a. utveckla indikatorer för trafiksäkerhetsarbetet . Utskottet noterar också med tillfredsställelse att antalet personer som omkom i vägtrafiken minskade 2012 jämfört med föregående år. Utskottet betonar att barns trafiksäkerhet är en viktig fråga som ständigt är aktuell och också ett område som prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet konstaterar att det är kommunerna och flera myndigheter som har överblick över och ansvar för att säkra barns trafiksäkerhet på ett offensivt sätt vid förskolor och skolor. När det gäller insatser mot alkohol vid bilkörning finner utskottet att det är angeläget att andelen av myndigheternas fordon som är utrustade med alkolås ökar och att uppföljningen av detta behöver förbättras. Utskottet konstaterar att det inte finns några bärande trafiksäkerhetsmässiga skäl för att införa periodiska läkarundersökningar för äldre personer och att flertalet äldre förare anpassar körningen till sin förmåga. I skrivelse 2012/13:60 Kommunikationsutrustning i fordon redovisar regeringen, med anledning av ett tidigare tillkännagivande från (bet. 2010/11:18, rskr. 2010/11:222), åtgärder för en mer trafiksäker användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning. Med anledning av de förslag som lämnats i bl.a. följdmotionerna föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag mot användning av kommunikationsutrustning som tar betydande uppmärksamhet från bilkörningen och därmed hotar trafiksäkerheten och att lagstiftningen utformas så att den stimulerar teknikutveckling. I denna fråga har ledamöterna från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och reserverat sig. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet avstyrker övriga motionsförslag och konstaterar att flera av dem är eller kommer att bli tillgodosedda genom pågående eller planerat behandlings- och utvecklingsarbete. I betänkandet finns totalt 13 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:T342 av (M), 2012/13:T373 av m.fl. (S), 2012/13:T459 av och (FP, C) yrkandena 4 och 5 samt 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 1 (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lagstiftning mot användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning som tar betydande uppmärksamhet från körningen och därmed hotar trafiksäkerheten. 2012/13:T13 av m.fl. (V), 2012/13:T14 av m.fl. (S) yrkandena 13, 2012/13:T15 av m.fl. (MP), 2012/13:T224 av och (båda S), 2012/13:T331 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:T455 av och (båda S), 2012/13:T305 av och (båda C) och 2012/13:T331 av och (båda SD) yrkande 3 och lägger skrivelse 2012/13:60 till handlingarna. Reservation 2 (M, FP, C, KD) Trafiksäkerhet vid förskolor och skolor 2012/13:T260 av (FP) och 2012/13:T262 av (S). 2012/13:T277 av m.fl. (MP). Reservation 3 (MP, V) 2011/12:Ju382 av och (båda SD) och 2012/13:T264 av och (båda S). Reservation 4 (S, MP, V) Reservation 5 (SD) 2012/13:T268 av och (båda S) och 2012/13:T359 av m.fl. (S). 2012/13:T445 av (M). 2012/13:T214 av och (båda FP). 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 21 och 22. Reservation 6 (S, V) 2012/13:T307 av och (båda S). Insatser mot alkohol vid bilkörning 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 67, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:So279 av (KD) yrkandena 79, 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 40, 2012/13:T253 av (FP), 2012/13:T275 av och (båda M), 2012/13:T436 av (S), 2012/13:T459 av och (FP, C) yrkandena 2 och 3 samt 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 18. Reservation 7 (S, MP, V) 2012/13:T232 av (M), 2012/13:T263 av och (båda S), 2012/13:T282 av (S) och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 8 (S, MP, V) 2012/13:T358 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. 2012/13:T211 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T234 av (M), 2012/13:T246 av (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T333 av (M), 2012/13:T349 av (M), 2012/13:T355 av (M), 2012/13:T444 av (M), 2012/13:T446 av (M) och 2012/13:T460 av (M). 2012/13:T286 av (S). Reservation 9 (S, SD) 2012/13:T478 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 10 (SD) Utbyte av körkort i ett annat land 2012/13:T337 av (M) och 2012/13:T392 av (S). Reservation 11 (S) Äldre och personer med funktionsnedsättning 2012/13:T239 av och (båda S), 2012/13:T280 av (S) och 2012/13:T344 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. 2012/13:T209 av (M), 2012/13:T220 av (KD), 2012/13:T258 av och (båda M) och 2012/13:T281 av (S). Reservation 12 (S, MP, V) Bilfritt vid stora idrottsarrangemang 2012/13:T403 av (S). 2012/13:T238 av och (båda S). Reservation 13 (S, MP, V) 2011/12:T436 av i och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 68 motionsyrkanden som väckts under de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. Förslagen rör olika trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken, bl.a. en översyn av nollvisionen, åtgärder mot alkohol vid bilkörning, mobiltelefoni, reflexvästar, körkortsutbildning, automatisk hastighetsövervakning av motorcyklar samt ökad säkerhet vid förskolor och skolor. Utskottet behandlade i betänkandet Transportsystemets inriktning (bet. 2012/13:TU2) också ett antal motioner om olika cykelfrågor där även trafiksäkerhetsområdet berörs. I det här betänkandet bereds även regeringens skrivelse 2012/13:60 Kommunikationsutrustning i fordon och 3 följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. I samband med beredningen av ärendet träffade utskottet företrädare för och som lämnade information om användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utgångspunkter för trafiksäkerhetsarbetet. Det långsiktiga målet för trafiksäkerheten, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet välkomnar det pågående arbetet med att bl.a. utveckla indikatorer för trafiksäkerhetsarbetet . Jämför reservation 1 (S). fattade ett beslut som innebar att de sex delmålen om tillgänglighet, regional utveckling, transportkvalitet, miljö, trafiksäkerhet och jämställdhet som varit kopplade till det övergripande transportpolitiska målet ersattes av ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa. beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att den nya lydelsen är att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) samt att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om nollvisionen, som gäller fortfarande, innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller alla lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströks att nollvisionen anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör vara delat mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportsystemet samt de som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder i den mån detta krävs för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. fastställde ett etappmål om att antalet personer som dödats till följd av trafikolyckor skulle minska , dvs. 270 personer, (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). beslutade att fastställa ett nytt etappmål, (bet. 2008/09:TU14). Etappmålet ska återigen motsvara en halvering av antalet dödade i trafiken. En utgångspunkt för regeringen när den valde målnivåer och målår var EU:s trafiksäkerhetsmål, dvs. För att jämna ut årliga variationer beräknades antalet omkomna för basåret som ett medelvärde för de tre åren 20062008. Detta innebar att etappmålet fastställdes till 220 döda i trafiken 2020. I målet ingår också att antalet allvarligt skadade ska minskas med en fjärdedel. Utskottet konstaterade att etappmålet kunde komma att revideras. I arbetet med att uppnå det nya etappmålet har 13 indikatorer fastställts som extra viktiga. Etappmålen rör bl.a. hastighetsefterlevnad, säkra fordon och säkra statliga vägar. Samverkan mellan olika aktörer betonas också. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 20112020 (KOM(2010) 389) anges principer och mål för trafiksäkerheten inom EU. Utskottet har i utlåtande /11:TU10 välkomnat att trafiksäkerheten lyfts upp på europeisk nivå. Utskottet uttalade att ställningstagandet att utformarna av systemet har det slutliga ansvaret för trafiksäkerheten är viktigt, som det är viktigt att också lyfta fram trafikantens eget ansvar. Utskottet framhöll också att det bör vara möjligt för att agera förebild och att sprida goda exempel till länder som inte har kommit lika långt i trafiksäkerhetsarbetet. EU har genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. I en resolution stöder helt och fullt målet om en halvering av antalet döda i vägtrafiken mellan 20102020, som man efterlyser fler tydliga och mätbara mål. Detta gäller särskilt för att minska antalet omkomna barn i vägtrafiken , antalet omkomna fotgängare och cyklister i vägtrafiken samt antalet personer som fått livshotande skador . and (Irtad), som tillhör , har gjort en internationell sammanställning av uppgifter för olika länder om antalet trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. hade , exklusive självmord, i genomsnitt 3,3 trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. Detta innebär att tillhör dem som har de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken bland de studerade länderna. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 6,1 . hade , exklusive självmord, i genomsnitt 3,1 trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. Det finns ännu inte någon redovisning av uppgifter för de övriga länderna som visar utvecklingen av antalet omkomna i vägtrafiken . Diagram 1 Omkomna i vägtrafiken per 100 000 invånare* *Siffrorna avser 2011 utom för där uppgift även finns . Som framgår av diagrammet nedan har utvecklingen i de nordiska länderna varit positiv med allt färre dödade i vägtrafiken. Diagram 2 Omkomna i vägtrafikolyckor i 20022011 (rullande tolvmånadersvärden) Källa: Nordiskt Vägforum, 2012. När det gäller utvecklingen i visar preliminära siffror för den officiella statistiken att totalt 296 personer omkom i vägtrafiken , vilket är en minskning jämfört med då motsvarande antal var 319 personer. Det kan noteras att antalet personer som dödades i vägtrafiken är det näst lägsta och att 2010 var det år som med 266 omkomna hade det lägsta antalet trafikdödade. Av de omkomna i vägtrafiken var män och kvinnor. beräknades antalet omkomna fotgängare till 51, vilket är på samma nivå som 2011 då motsvarande antal var 54. En jämförelse visar att förändringarna är relativt små bland trafikantgrupperna, men det kan noteras att antalet omkomna motorcyklister fortsätter att minska. Enligt Transportstyrelsen är antalet omkomna motorcyklister nu nere på de nivåer som gällde innan motorcykelboomen inträffade , trots att det finns mer än dubbelt så många motorcyklar i trafik som då. När det gäller antalet omkomna i vägtrafiken i olika åldersgrupper ses en relativt kraftig minskning för åldersgrupperna samt eller äldre. Enligt preliminära uppgifter uppgick antalet svårt skadade personer i polisrapporterade vägtrafikolyckor till 2 961 personer , vilket är en minskning jämfört med då antalet uppgick till 3 127 personer. Här kan noteras att den statistik som finns att tillgå om svårt skadade i polisrapporterade vägtrafikolyckor bör tolkas med viss försiktighet. Nedanstående diagram visar utvecklingen av antalet omkomna per trafikantgrupp . Diagram 3 Antalet omkomna per trafikantgrupp 19972012* *De angivna uppgifterna är preliminära. Källa: , 2012. I motion 2012/13:T342 av (M) framförs att trafiksäkerheten är en av de viktigaste delarna i en fungerande och pålitlig infrastruktur. Vidare framhålls att den största förbättringspotentialen när det gäller trafiksäkerheten på väg är att se till att hastighetsbegränsningar följs. Eftersom den säkraste möjliga hastigheten beror av vägens utformning och trafikbelastning bör hänsyn tas till varje vägs specifika förhållanden vid beslut om hastighetsbegränsningar. Andra viktiga åtgärder när det gäller förbättring av den allmänna säkerheten på befintliga vägar kan enligt motionären handla om att uppföra mitträcken, bygga ut med fler körfält, förbättra sikten eller bygga bort plankorsningar. Vid sidan av det aktiva trafiksäkerhetsarbete som bedrivs inom ramen för befintliga vägar bör trafiksäkerhet också vara en av de viktigaste utgångspunkterna vid planering och projektering av nya vägprojekt. Mot bakgrund av nollvisionen bör trafiksäkerhet vara ett tungt vägande skäl vid beslut om vilka vägar som ska byggas ut och hur nya vägar ska utformas. m.fl. (S) anför i motion 2012/13:T373 att nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och att den är bilden av en framtid där människor inte dödas eller skadas för livet i vägtrafiken. Vidare anförs att beslutet om att arbeta efter nollvisionen har lett till förändringar i trafiksäkerhetspolitiken och i sättet att arbeta med trafiksäkerhet. beslutade om ett nytt etappmål för trafiksäkerheten på de svenska vägarna som innebär att antalet trafikdödade inte får vara fler än 220 och antalet allvarligt skadade i trafiken ska minska med en fjärdedel . I motionen anförs att trafiksäkerhetsarbetet har förbättrats av dessa mål som trafikmiljön blir tuffare . Att ligga för nära framförvarande bil är ett farligt beteende som trafikpolisen bör arbeta mer med. Med utgångspunkt från detta föreslås att polisen och i sitt trafiksäkerhetsarbete ska arbeta mer med både förebyggande arbete och kontroller av att tunga fordon ska hålla avståndet till framförvarande bil. (FP) och (C) pekar i motion 2012/13:T459 (yrkandena 4 och 5) på att det är beslutade att nollvisionen ska gälla för vägtrafiken i . Nollvisionen betonar att alla som påverkar och deltar i vägtrafiken har ett ansvar för att upprätthålla trafiksäkerheten. Detta innebär att ansvaret för trafiksäkerheten är delat. Motionärerna anför att det fortfarande finns en obalans i det delade ansvaret då stora framsteg görs genom att man utformar en säkrare trafikmiljö medan få förbättringar sker i fråga om trafikanternas beteende. I motionen framhålls att cyklister liksom gångtrafikanter är en utsatt grupp, som dessvärre visar på en ökning av dödstalen. Mot denna bakgrund ställs krav på extraordinära insatser för att få till stånd betydligt fler gång- och cykelvägar och därmed bidra till en minskning av dessa olyckor (yrkande 4). För att det fortsatta nollvisionsarbetet ska få önskad effekt ställs vidare krav om att en oberoende och kritisk granskare utvärderar gjorda insatser (yrkande 5). I kommittémotion 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 16 framförs att nollvisionen har varit en framgångsrik strategi för att stärka trafiksäkerhetsarbetet i och att vi är ett av de länder som har lägst andel trafikdödade. Motionärerna framhåller att ett fortsatt aktivt arbete i kan driva på utvecklingen i andra delar av världen, och de pekar på att både FN och EU nu har tagit inspiration av nollvisionen. måste fortsätta att vara ett internationellt föredöme på trafiksäkerhetsområdet. I kommittémotionen anges att det finns en rad svenska företag i fordonsindustrin som är världsledande på trafiksäkerhet och att ett aktivt trafiksäkerhetsarbete i främjar utvecklingen och sysselsättningen i fordonsindustrin i . Vidare framhålls att bältesanvändning, hastighet och nykterhet är tre faktorer som är grundläggande för trafiksäkerheten och att det här fortfarande finns mycket att göra. Bältesanvändningen, inte minst bland yrkeschaufförer, måste öka ytterligare. I kommittémotionen framförs också att nya förslag på hastighetsgränser är positivt då de nya hastighetsgränserna kommer att främja både trafiksäkerheten, miljön och klimatet. Vidare påtalas att hastighetsbegränsningarna måste följas bättre och att det kan lösas med hjälp av fler fartkameror. Mot bakgrund av detta efterlyser motionärerna en nystart för nollvisionen. Kopplat till det övergripande målet för transportpolitiken finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill nu liksom tidigare framhålla att detta är ett grundläggande fundament inom arbetet med trafiksäkerhet och att utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor kan begå misstag som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Den preliminära officiella statistiken visar att antalet dödade i vägtrafiken uppgick till 296. Utskottet ser med tillfredsställelse på att antalet minskade jämfört med , då 319 personer omkom. är 2012 det år som hade näst lägst antal dödsfall . Enligt den nuvarande precisering som har gjorts av hänsynsmålet för trafiksäkerhet ska antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . För denna precisering av hänsynsmålet redovisar regeringen i budgetpropositionen att trenden utifrån bedöms vara fortsatt positiv och att målet bedöms vara inom räckhåll. Utskottet välkomnar detta och vill framhålla det viktiga samarbete och de gemensamma insatser som krävs från olika aktörer för att kunna uppnå de uppsatta målen. När det gäller det samordnande arbetet för att nå målet maximalt 220 omkomna sker samverkan mellan , kommuner, länsstyrelser, andra myndigheter, näringsliv och nationella och internationella organisationer. bidrar med erfarenhet, kunskapsunderlag, nya arbetssätt och åtgärdsprogram och deltar i planering. När det gäller en översyn av nollvisionen kan utskottet utifrån uppgifter som lämnat konstatera att i många avseenden ligger väl till när det gäller de bakgrundsindikatorer som styr skadeutvecklingen. Till de områden där det finns konstaterade problem hör efterlevnad av hastighetsbegränsningar, alkoholpåverkan vid körning och cykelhjälmsanvändning. Detta framgår av den resultatanalys som presenterades av om 2011 års utfall och de bakomliggande orsakerna. Gruppen för nationell samverkan Väg (GNS Väg) är en arena för utbyte av kunskap och koordinering mellan olika aktörer i syfte att förverkliga nollvisionen. GNS Väg har gett en projektgrupp med analytiker från , Transportstyrelsen, Trafikanalys och VTI i uppdrag att redovisa en analys av och slutsatser om målnivåer och indikatorer för trafiksäkerhetsarbetet . Resultatet av gruppens arbete finns redovisat i rapporten av etappmål och indikatorer för säkerhet på väg mellan (publikation 2012:124). Enligt de analyser som presenteras i rapporten pekar mycket på att det är fullt möjligt att skärpa 2020-målet i enlighet med EU:s halveringsmål , vilket skulle innebära högst 133 i stället för 220 omkomna 2020 liksom en skärpning när det gäller antalet allvarligt och mycket allvarligt skadade i trafiken. GNS Väg bedömer att det är möjligt att nå ett reviderat etappmål om att antalet allvarligt skadade i trafikolyckor ska minska och att antalet mycket allvarligt skadade ska minska . För att nå målen krävs enligt GNS Väg ett ambitiöst arbete på många fronter och av många aktörer. Däremot krävs i princip inga större lagändringar, och inte heller någon extra finansiering eller några inskränkningar av tillgänglighet eller integritet. När det gäller behov av ytterligare insatser framhålls att det främst är fordonens men även vägmiljöns utveckling som kommer att bidra starkt till att nå de nya målen och att denna utveckling i huvudsak kommer att bidra till att färre bilister dödas eller skadas allvarligt. framhålls att en av de största utmaningarna blir att öka de oskyddade trafikanternas säkerhet. Det framhålls att antalet mycket allvarligt skadade cyklister behöver minska och att det är viktigt att motverka fallolyckor bland fotgängare. Kommunernas roll i trafiksäkerhetsarbetet ökar sammantaget, då driften och underhållet av vägar behöver bli betydligt bättre för cyklister och fotgängare. Utredningen har remissbehandlats och kommer tillsammans med inkomna svar att beredas inom () . När det gäller fler gång- och cykelvägar kan utskottet konstatera att och länsplaneupprättarna fick i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och länsplaner för perioden 20142025. förslag till nationell plan ska redovisas och förslagen till länsplaner . I detta arbete ingår bl.a. att redovisa hur mycket som planeras för cykling. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att i den kapacitetsutredning som presenterades föreslog ett antal insatser för att bl.a. öka resandet till fots och med cykel. Vidare kan erinras om att den s.k. cykelutredningen avlämnade betänkandet Ökad och säkrare cykling - en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (SOU 2012:70). I betänkandet har en översyn gjorts inom följande fyra delområden: planering, cykelparkering, cykling och kollektivtrafiken samt trafiklagstiftningen, i syfte att öka cyklingen och göra den säkrare. Översynen har resulterat i ett antal förslag och remissbehandlas . När det gäller förebyggande arbete och kontroller av den tunga trafiken kan i sammanhanget påminnas om den uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg som trafikutskottet genomförde . Uppföljningen och de resultat som framkom behandlades i betänkandet Yrkestrafik och taxi (bet. 2011/12:TU8), och regeringen har efter detta beslutat att ge Transportstyrelsen och i uppdrag att i samråd ta fram en ordning för återkommande uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg samt att utföra en tillståndsmätning av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. I uppdraget ingår även att föreslå åtgärder för att underlätta och effektivisera myndigheternas tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg. Uppdraget ska slutredovisas till .