bet · H101KrU3 · 2013-11-12 00:00:00 — Ett sådant uppdrag, att undersöka hur public service tillför värden till samhället, skulle jag gärna se.Därför vill jag yrka bifall till reservation 27. Dessutom instämmer jag i det tidigare yrkandet om bifall till reservation 5.Fru talman! Vi har ett utskottsförslag om att programföretagen bör få tillgodoräkna sig sändningar på webben när ska kontrollera huruvida radio och tv har uppfyllt sitt uppdrag eller inte. Det bygger på att det finns ganska klara nackdelar med nuvarande ordning. En tjänst som Öppet arkiv, som bedrivs på internet, räknas inte som en del av kulturuppdraget eftersom den tillhandahålls på nätet. Enstaka repriseringar, gamla tv-favoriter, räknas däremot dit. Förklara logiken i det, den som kan.Hela webbkanaler med ett renodlat minoritetsspråkutbud faller bort från bedömning. I rimlighetens namn skulle public service kunna ta bort den typen av webbsändningar och ändå uppfylla uppdraget, vilket alltså skulle innebära försämringar för alla dem som är beroende av och vill höra ett utbud på minoritetsspråk.Programbolagens webbunika satsningar för barn och äldre räknas inte med när det gäller uppfyllandet av uppdraget att producera program för barn. vet vi att internet är den kanal som når flest unga, också för public service del. Tillgänglighetstjänster som teckentolkning räknas inte heller när de läggs ut, trots att de är enkla att finna under samlade tjänster i SVT Play. Det betyder att incitamenten för programföretagen med nuvarande ordning är negativ. Det är bättre att lägga ett program på en dålig sändningstid i marksänd tv än att föra ut det på webben med en överlägsen tillgänglighet där människor själva kan bestämma när de vill se programmet.Utskottets förslag är alltså mycket väl grundat, och jag vill yrka bifall till utskottets förslag under punkt 1. Det är nu upp till regeringen att återkomma med en ändring som gör att även räknar webbsändningarna när de ska kontrollera hur public service-företagen uppfyller sitt uppdrag. Vi har tidigare i debatten hört, och jag tänkte upprepa det i min inledning, att internet är en allt viktigare informationskanal, om inte den absolut viktigaste, för väldigt många. debatterar vi uppdraget för public service . Det är framåt i tiden.Låt mig påminna ledamöter, fru talman, om hur verkligheten såg ut . Då hade den första versionen av SVT Play funnits . Den version som vi använder oss av kom först . lanserades den första versionen av den smarta telefonen Iphone. Facebook hade startats men hade funnits tillgänglig för allmänheten . Youtube var nystartat och lanserades på svenska året efter. Spotify och Instagram hade ännu inte sett dagens ljus.Hur vi kommer att använda webben är omöjligt att säga med tanke på alla de tjänster som precis hade startats eller inte hunnit startas . Vilka tillgängliga tjänster som finns är alltså helt omöjligt att säga. Men att public service måste vara med på den banan är en självklarhet. Allt fler tar del av public service-utbudet via internet, inte minst barn och unga. Internet blir även allt viktigare för personer med funktionsnedsättning eftersom det är lätt att göra olika anpassningar där.Kristdemokraterna ser positivt på att en stor del av public service-utbudet finns på internet. Vi är dock inte beredda att stödja oppositionens förslag att public service-bolagen ska kunna tillgodoräkna sig program som enbart sänds via webben och inte i marknätet.Enligt oss öppnar oppositionens förslag för att ersätta marksändningar med internetsändningar. Om så skulle bli fallet riskerar man att stänga ute vissa delar av befolkningen. Det är fortfarande genom marknätet som vi kan vara säkra på att nå ut till hela befolkningen i hela landet med ett brett programutbud. Det kan exempelvis handla om minoriteter, personer med funktionsnedsättning och ekonomiskt utsatta människor.Sändningarna i marknätet bör även i fortsättningen därför utgöra grunden för den uppföljning som och tv gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst.Fru talman! Med tanke på den tekniska utvecklingen ställs också nya krav på finansieringen av public service. Alliansen presenterar i propositionen att det ska tillsättas en särskild utredning om en ny avgiftsmodell som ska kunna börja gälla 2020. Det är ingen hemlighet att hellre hade sett att vi hade kunnat gå fram lite snabbare. Som vi ser det kräver public service att vi har ett modernt och effektivt sätt att finansiera verksamheten, som förtroendet och legitimiteten upprätthålls för bolagens verksamhet och public service.Kristdemokraterna kommer att vara pådrivande för att denna nya särskilda utredning ska komma i gång så fort som möjligt. Vi har föreslagit att man i stället för dagens finansieringsmodell ska ta ut en individuell avgift via skattsedeln. Detta skulle ha flera fördelar vid en jämförelse med det nuvarande systemet.För det första skulle det innebära att Radiotjänst avvecklas, vilket motsvarar besparingar på ca . Uppskattningar som har gjorts pekar därtill på att man skulle kunna spara in totalt - vilket är ganska mycket pengar mot bakgrund av att hela budgeten för public service-bolagen är 7 miljarder - genom att få stopp på smitningarna ifrån att betala tv-licensen och därmed kunna få mer pengar över till lägre individuell avgift och mer satsningar på public service-bolagens verksamhet.Radiotjänsts avveckling är inte enbart en fråga om effektiv finansiering. I takt med den snabba utvecklingen är det otidsenligt att ha statliga anställda tjänstemän, vilkas uppgift är att kontrollera vilken elektronisk utrustning som medborgarna innehar.För det andra skulle ett system med en avgift via skatten göra att de som inte är skattepliktiga inte heller är avgiftsskyldiga, vilket har ett stort fördelningspolitiskt mervärde. Studenter, till exempel, som är en av de grupper som hårdast drabbas av licenssystemet, skulle exempelvis slippa avgiften förutsatt att de inte har några omfattande extraknäck.Den gamla tidens finansieringssystem är inte anpassat eller uttänkt för att appliceras på vår nuvarande situation. Det var också därför som Public service-utredningen kom fram till att det rimligaste vore att skrota dagens tv-licens och den modell som vi har i dag.För att avgiften ska kunna förpassas till historien i samband med att den kommande sexårsperioden löper ut tycker att man redan nu måste agera så att inte motsvarande situation utspelar sig 2020. Därför kommer vi att driva på att den särskilda utredningen kommer i gång snabbt för att säkerställa en modernare finansieringsmodell av public service.Fru talman! Vi Kristdemokrater tycker att det är oerhört viktigt att det finns ett fritt och starkt public service med ett brett uppdrag. Det är därför vi arbetar för att förändra finansieringssystemet. Det är viktigt med en hög legitimitet för finansieringen av public service. Det är också angeläget att hålla det viktiga uppdrag som public service har högt. Med den proposition som regeringen lagt fram finns det goda grunder för det. Därför ställer sig bakom förslagen i propositionen. sade att han var rädd för att om utskottets förslag blir beslut kommer det att kunna leda till att man ersätter marksänd tv eller radio med digitala sändningar.Så här skriver utskottet i betänkande: "Utskottet anser att sändningarna i marknätet även i fortsättningen bör utgöra grunden för den uppföljning som tv av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst".Andreas farhågor är något ogrundade. Den skrivningen är så tydlig som den kan vara.Vad däremot gör är att säga nej till en utveckling som framför allt skulle kunna leda till att många personer med funktionshinder skulle få lättare att få tillgång till utbudet. Det är en lösning på gång där användaren kan sänka hastigheten på talet. Det finns hörbarhetsapplikationer som man kan använda på surfplattor, datorer och mobiltelefoner. Det finns nya tekniker för att tillhandahålla tillgänglighetstjänster på dessa plattformar. Den finns syntolkscentralen som är en molntjänst som gör att det blir enklare att ta del av tv-program genom syntolkning. Movietalk är en teknisk lösning för uppläsning av textremsor på filmer. Det sker effektiviseringar av befintliga lösningar, till exempel teckenspråkstolkning på distans via webbstreaming och nya metoder för att effektivisera syntolkningsprocessen.Allt detta är sådant som gör att tillgängligheten ökar om vi låter public service-företagen räkna webbsändingar i uppdraget. Det är det som går emot. Tack, , för att jag får möjlighet att klargöra det som jag sade i mitt anförande, om det fanns några som helst tveksamheter om att vi i inte tycker att den utveckling sker på internet och med sändningar som blir viktigare för personer med funktionsnedsättningar eftersom det är lättare att göra anpassningar på internet. Jag sade inte att public service-bolagen inte ska göra det som läste upp. Det jag sade var att med den förändring som oppositionen föreslår finns det - oavsett vad man har för ambitioner med sitt förslag - en risk med att mäta webbsändningar. Vi tycker att det är viktigt att fortsatta marksändningar ska utgöra grunden för att nå ut till alla människor. Det är viktigt för grupper som är ekonomiskt utsatta som inte har möjlighet att tillgodogöra sig webben att mätinstrumentet fortsatt är sändningar i marknätet.Som vi också har hört i debatten finns det goda grunder för att se vidare på detta just för att öka tillgängligheten. Men att säga att sändningarna ska mätas på samma sätt är vi inte beredda att gå med på. Jag hör att tycker att utskottets majoritetstext är väldigt bra. Just det här att utskottet anser att sändningarna i marknätet även i fortsättningen ska utgöra grunden för den uppföljning som och tv ska göra tycker är bra.Andreas vill dock inte låta public service-företagen räkna sändningar på webben när ska avgöra om de har uppfyllt sitt uppdrag eller inte. Det leder till att incitamenten för public service-företagen att utveckla tillgängligheten på nätet blir väldigt låga.Det är alltså från synpunkt bättre att public service-företagen använder markbundna sändningar - även om de markbundna sändningarna ligger på tider då ingen kan se eller höra programmen - än att de utvecklar webbtjänster som till exempel personer med funktionshinder kan ta del av precis när de vill.Det incitamentet vill ha kvar. Det incitamentet leder till att public service-företagen i mindre utsträckning vänder sig ut mot alla de människor som ser en hjälp i att sändningar också finns tillgängliga på webben.Därmed ställer ni er i motsatsställning till funktionshinderrörelsen. Därmed ställer ni er i motsatsställning till dem som faktiskt ser det här som en enormt fin möjlighet att göra tillgängligheten, som ju är rubriken för hela detta betänkande, bättre också för människor som har någon typ av funktionshinder. Jag tycker att det är sorgligt. tycker att det här är sorgligt. Jag tycker att det är ganska sorgligt att man inte har större förtroende för public service-företagen. Man tillmäter public service-företagen en inställning till sitt uppdrag: Om det mäts, då är det vårt uppdrag.Vi har en proposition som har . Vi har ett public service-bolag som gör goda insatser för att vara tillgängligt för bland annat människor med funktionshinder.Incitamentet för ett public service-bolag är, inbillar jag mig, inte enbart att leva upp till de krav som ställs av kontrollinstansen. Incitamenten för public service-bolagen med gemensam finansiering genom tv-licensen är att vara till hjälp, till gagn, till nytta och även till nöje för de olika personer som tittar eller lyssnar på de program och tjänster som public service-bolagen tillhandahåller.Jag litar på att public service-bolagen gör ett gott arbete även på webben. Jag vet att de gör det eftersom jag själv har sett det.Jag tror inte att man genom att gå på oppositionens linje säkrar detta . Det public service-bolagen jobbar med - det vet mycket väl - är att vara relevanta och tillgängliga för de personer som tittar och lyssnar - för medborgarna i . Det är därför vi har public service; det är därför vi har radio och tv i allmänhetens tjänst.Det finns som jag sade skäl att titta närmare på detta , men vi är inte beredda att stödja förslag som skulle innebära att man, som vi ser det, jämställer webbsändningar med sändningar i marknätet just eftersom vi vill säkra att public service finns tillgänglig i hela landet och för olika grupper. Vänner - hoppas jag! Regeringen har i propositionen Bildning och tillgänglighet - radio och tv i allmänhetens tjänst 2014-2019 lagt förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla för , och under de kommande sex åren.Utgångspunkten för propositionen är att en mediemarknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska makthavare.En viktig uppgift för mediepolitiken är att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att kunna etablera sig och utvecklas på mediemarknaden.För att det ska kunna finnas ett rikt och varierat utbud på medieområdet behövs också en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst med ett tydligt uppdrag, nämligen att erbjuda ett brett programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar mångfalden i hela landet och som kännetecknas av kvalitet, allsidighet och relevans.Enligt regeringens förslag ska perioden ha en tydlig inriktning på kunskap, bildning, nyheter och kultur. Det innebär bland annat, som flera har påpekat här , en rejäl ökning av resurserna till Utbildningsradion, UR, för att stärka utbildningsuppdraget.Detta ligger också i linje med regeringens satsningar på utbildning och kunskap, som i sin tur är avgörande för sammanhållning, för människors växande och för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning.I när medielandskapet förändras kraftigt, när många fria och kommersiella aktörer upplever att intäkterna pressas nedåt i takt med att konkurrensen ökar om konsumenternas tid och pengar, är det centralt att regeringen kan lägga fram stabila förutsättningar för , SVT och UR så att de kan utföra sitt uppdrag.Enligt förslaget ska företagens resurser ökas och finansieringen genom radio- och tv-avgiften ligga fast under den kommande perioden.Men med denna gynnade ställning följer att gränserna för uppdraget i allmänhetens tjänst ska vara tydliga och att verksamheten ska präglas av oberoende och transparens.Därför föreslår regeringen att redovisningskraven skärps, att uppdrag förtydligas och att Myndigheten för radio och tv får i uppdrag att analysera programverksamhetens påverkan på marknaden.Villkoren skärps också när det gäller programutbud på minoritetsspråk och tjänster för personer med funktionsnedsättning.Fru talman! Det är roligt att höra att samtliga partier här förefaller uppskatta vårt förslag att gå över till digital radio. Ett uppdrag har gått till och kommer att presenteras för oss alla nästa år.I har vi en vidsträckt yttrandefrihet som bland annat bygger på etableringsfrihet för sändningar i tråd, vilket hindrar myndigheter att granska material som läggs ut på internet.Detta är en viktig demokratisk princip som bland annat innebär att inte granskar SR:s, SVT:s eller UR:s sändningar på nätet.Att då göra som oppositionen nu vill, det vill säga låta nämnden följa upp verksamhet på internet, är därför en förändring som kan stå i strid med grundlagens intentioner. Det kan dessutom föra in public service-verksamheten på ett sluttande plan som innebär att allt fler program lämnar marknätet och i stället sänds exklusivt på webben.Detta riskerar, som mina alliansvänner också har påpekat, att ställa många människor utanför, inte minst på grund av kostsamma bredbandsabonnemang men också för att internetoperatörerna inte alls har samma krav på täckning och kapacitet som operatörerna i marknätet. Det ligger inte i linje med den princip som gäller och som regeringen också betonar i propositionen: att programföretagens sändningar ska nå hela landet och spegla hela befolkningen.Däremot kan vi ge bolagen möjlighet att tillgodoräkna sig verksamhet på nätet när det gäller just tillgänglighet. Det bör vi också göra - i dialog med brukarna. Jag vill framför allt tacka kulturministern för att hon är här. Jag tycker att det är alldeles utmärkt när ministrar deltar i debatter.Jag vill också säga att den proposition som kulturministern är ansvarig för ser annorlunda ut än hur jag skulle kunna förutspå att en proposition hade sett ut om hade haft ansvar för den. Det är också i positiv bemärkelse ett beröm.Däremot är argumentationen kring att public service-företagen inte ska få räkna de sändningar som publiceras på webben ganska svårbegriplig.I yttrandefrihetsgrundlagen ligger etableringsfriheten. Etableringsfriheten förhindrar regler som kan försvåra eller hindra trådsändningar. Det är liksom själva grunden. Att vi säger att ska positivt beakta sändningar på internet är inte att hindra etableringsfriheten. Det begränsar inga trådsändningar och därmed inte heller etableringsfriheten.Det är till och med så att har ett betydligt vidare mandat än yttrandefrihetsgrundlagen . tittar ju brett även på public service-bolagens ekonomi och så vidare. Nämnden får titta på hela uppdraget och om företagen levererar enligt grundlagen. Det finns alltså ett mandat i grundlagen för att pröva enskilda ärenden enligt villkoren i sändningstillstånden, och har en möjlighet att pröva innehållet och se om det bolagen levererar är bra och uppfyller uppdraget.Ett positivt beaktande påverkar inte och hotar inte någon av yttrandefrihetsgrundlagens viktiga principer. Därför finns det heller inga problem för regeringen att uppfylla ett riksdagsbeslut i enlighet med vad utskottet har föreslagit. Jag tycker att det är roligt, även om det kanske känns lite märkligt, att få en massa beröm från , som står för en helt annan politisk inriktning än vad jag gör. Jag vet inte riktigt hur jag ska tolka det. Jag föredrar att i det här läget tolka det positivt.När det gäller just detta att ha verksamhet på webben är det naturligtvis en självklarhet. Mycket som sker på webben är bra, och det är inte så märkligt att också programbolagen finns på webben.Vad vi pekar på är att det här kan stå i strid med yttrandefrihetsgrundlagen. Vi har grundlagar av ett alldeles särskilt skäl, och det är att vi anser att de är viktiga och att de i sin tur bevakar mycket av det som vi snudd på ser som heligt.Webben är någonting som inte alla har tillgång till. Alla har inte tillgång till internet, även om det där också utvecklas många goda möjligheter. räknade upp ett antal i en tidigare replik. Men att man har möjligheten är inte samma sak som att det behöver räknas in i det uppdraget. Jag ser, även om inte gör det, risken för att andra verksamheter och andra program som ska nå alla i marknätet kan flyttas över till webben. Den utvecklingen är jag orolig för. Jag märker att kulturministern har lika lite tillit till public service-bolagen som hade , nämligen att ni verkar tro att om public service-bolagen får räkna sändningar på webben kommer marksändningar att inskränkas eller till och med upphöra.Hur kan ni tro att public service-företagen skulle vara så infernaliska att de plötsligt struntade i det, särskilt som det utskottsbetänkande som vi diskuterar har en mycket tydlig skrivning om att marksändningarna även i fortsättningen ska utgöra grunden för granskning av hur företagen uppfyller uppdraget?Sedan tycker jag att det är magstarkt att prata om tillgänglighet för en minister som uppenbarligen var emot beslut om evenemangslistan. Hon bejakar uppenbarligen också det förslag från Myndigheten för radio och tv som innebär att av svenska folket behöver ha tillgång till viktiga evenemang, och till och med att några av dessa evenemang kan läggas i betalkanaler, och att man ändå har uppfyllt det beslut som fattade om att en sådan evenemangslista skulle tas fram. Det är bristande tillgänglighet. Betal-tv-kanaler stänger ute. Att lägga stora evenemang i kanaler som har stor spridning ger tillgänglighet.Dessutom har webbsändningar en tillgänglighet framför allt för personer med funktionshinder som kan använda sig av tjänster, till exempel att dra ned hastigheten i talet och därigenom förstå bättre och ta del av fler av de olika sändningar som public service står för. Det borde självklart räknas in i uppdraget, kulturministern. Jag är tacksam om inte lägger ord i min mun som jag inte har sagt. Jag har aldrig sagt att jag tror att man skulle upphöra med att lägga program som kan vara riktade till minoritetsspråk eller som kan handla om mångfald på webben bara för att man inte får möjlighet att räkna in det i det uppdrag som de tre bolagen har. Det har jag aldrig sagt, så jag är tacksam om vi slipper den diskussionen.När det gäller evenemangslista vet att den här möjligheten har funnits, till och med under . Men det har inte funnits något önskemål om att ha en evenemangslista, bland annat därför att idrottsrörelsen har motsatt sig en sådan. Det är riktigt att det finns flera länder inom Europeiska unionen som har evenemangslista, närmare bestämt åtta länder, tror jag. Där skiljer det sig vilket mål man sätter för täckningsgrad från - jag tror att det är i - till drygt 90 i Storbritannien.Nu har Myndigheten för radio och tv tagit fram ett förslag som ska ut på remiss. När ett sådant förslag och en eventuell lista i så fall har tagits fram i strid med vad idrottsrörelsen vill ska den också godkännas av EU-kommissionen.Det här känner till, så det är inte fråga om att motarbeta på något sätt. Men jag har ett större intresse än att bara gynna en part. Jag ställde en fråga till kulturministern i mitt anförande, och den handlade om den utredning som tas upp i propositionen och som gäller att man vill ge Myndigheten för radio och tv ett uppdrag att titta på om public service har någon marknadspåverkan. Jag hoppades att kulturministern skulle ge mig svar på den frågan i sitt anförande, men det gjorde hon inte. Då passar jag på att ställa frågan nu.Om det nu visar sig att public service har en påverkan på marknaden, vilket jag tror att den har, vad tänker kulturministern i så fall göra med det resultat som utredningen kommer fram till? Om det nu visar sig att den har marknadspåverkan, vad tänker kulturministern i så fall använda den informationen till? Som vet har vi haft en kommitté som har sett över villkoren för de tre programbolagen de kommande sex åren och kommit med förslag. I god demokratisk ordning skickar vi ut betänkandet på remiss. Det går till så i det här landet - det vet vet också att det i vår mediemarknad finns många intressenter, inte minst dagstidningar som blöder, som har det tufft och som har mycket att konkurrera med - mycket som är fritt på webben.Jag tillhör dem som gärna vill att vi ska ha nyheter kvar också i dagstidningar, även om vi kanske kommer att se mer av nyheterna på webben och inte så mycket på papper. Tidningsutgivarna är en part som har påpekat att här finns en risk och ett konkurrensförhållande från de tre programbolagens sida gentemot tidningarna, och de önskar att vi ska göra en analys av vilken påverkan det här har.Jag tycker att det är en rimlig fråga. Det är därför som vi föreslår att man ska ge ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv. Vad de sedan kommer fram till kan jag inte svara på . Men jag är angelägen om att det ska finnas många röster i medievärlden, inte bara , och Utbildningsradion. Tack så mycket för svaret, fast jag känner att jag inte fick något direkt svar. Jag tror absolut att public service har en marknadspåverkan. De finns ute på webben, och de levererar både nyheter och annat. Min fråga var egentligen: Vad tänker kulturministern använda informationen till? Vi vet ju att det har en marknadspåverkan.Jag tänkte också ta upp den andra frågan, som jag hade i mitt anförande. Den handlar om digitalradion.