bet · H001CU13 · 2013-05-06 00:00:00 — En förklaring kan vara att har uppmärksammat snabblånen i medierna. Vi har särskilt riktat oss till ungdomar. Vi har också genom vårt undervisningsmaterial till lärare berört just snabblånen och effekterna av obetalda snabblån. Vi vet att de lektioner som vi har producerat och som finns på vår hemsida används frekvent av lärare. En relevant fråga är vad gör för att minska antalet obetalda snabblån utifrån den befintliga lagstiftningen. Jag har valt att utöver det som jag har nämnt lista tre punkter. Vi har en samverkan med snabblåneföretagens branschorganisation under bildande. Kronofogden har initierat en samverkan med den branschorganisation som är under bildande, och vi har träffat representanter för de större snabblåneföretagen. Syftet med denna samverkan är direkt kopplat till uppdrag att förhindra att fler hamnar i överskuldsättning och se till att fler får betalt . Det är också kopplat direkt till vår målsättning om färre ärenden och rätt ärenden till . Det handlar egentligen om att utifrån våra kunskaper och erfarenheter förebygga att fler låntagare hamnar hos Kronofogden. Vi från Kronofogden ser att vi kan fungera som en katalysator för det förbättrings- och förändringsarbete som krävs för att åstadkomma det, likt det som vi har åstadkommit tidigare inom ramen för mobilbranschen. Vi ska också genomföra en fördjupad analys av obetalda snabblån som hamnar hos Kronofogden. En analys av de beviljade lånen som har gått vidare till Kronofogden förutsätter bland annat just en samverkan med branschorganisationen under bildande. Vi är överens med företrädarna för branschorganisationen under bildande om vikten av att analysera vad som händer för vissa grupper som tar snabblån och vilken omfattning det har. Här ingår bland annat att ställa ökningen av obetalda snabblån i relation till beviljade lån och att undersöka vilken effekt varningar har haft i register. Slutligen sprider vi kunskap om snabblånen och följderna av obetalda sådana i syfte att långivare och låntagare ska fatta medvetna ekonomiska beslut, så att färre blir överskuldsatta och fler får betalt . När det gäller informationsmaterial riktat till ungdomar har vi, som jag sade tidigare, inom ramen för vårt lärarrum, som finns på , tagit fram undervisningsmaterial som just berör snabblån och vad som händer om ett lån inte betalas tillbaka. följer, som jag också har nämnt, utvecklingen av obetalda snabblån. Vi redovisar också regelbundet statistik i medierna. gick vi ut med statistik för . Den kvantitativa analys som vi har gjort av denna informationsinsats visar att artiklar publicerades i 110 papperstidningar och tog upp den statistik som vi publicerade. Det visar att intresset och engagemanget för denna fråga är mycket stort och att vi har nått många med den information som vi har velat. Ordföranden: tackar för detta och går vidare till chefsjurist på . Per : Från kan jag inleda med att konstatera att vi håller med både och om att det behövs åtgärder för att komma till rätta med denna starkt uppåtgående trend i antalet ärenden med snabblån hos . Den är djupt oroande. Detta är någonting som vi har uppmärksammat tidigare och fört på tal. Vi har också en annan ingång, och det är att vi som finansiell tillsynsmyndighet svarar på många frågor från konsumenter om många olika saker. Någonting som vi får många frågor om är snabblån, snabblåneföretag och ibland också varför vi inte gör någonting åt snabblåneföretagen. Det beror på att snabblåneföretag som har som huvudsaklig verksamhet att lämna krediter ska registrera sig hos . Men att vara registrerad hos oss är någonting helt annat än att stå under tillsyn. Detta är ett vanligt missförstånd. Det används också av vissa företag i marknadsföringen. Det är klart att det är ett korrekt konstaterande av ett företag när man marknadsför sig att man är registrerat hos . Men för konsumenten kan det vara missledande därför att det uppfattas som en kvalitetsstämpel att företaget är registrerat, men det är det inte. Den tillsyn som vi bedriver över snabblåneföretag är en penningtvättstillsyn, och den är inte användbar för att komma till rätta med eventuella avarter i denna bransch. Vi är därför positiva till det som vi har hört om att regeringen ämnar föreslå regler om tillståndsplikt för företag som erbjuder vissa konsumentkrediter, och vi är positiva till det som har indikerats om att det också ska bli möjligt för att ha skarpare ingripandemöjligheter. Det var för övrigt någonting som vi tog upp och flaggade för i vårt remissvar inför denna reform och reglerna 2011. Vår uppfattning är nämligen att all statlig tillsyn ska vara effektiv, kraftfull och målinriktad. Den ska värna skattebetalare och konsumenter, och den ska vara verkningsfull. Tillsyn tenderar att vara mycket effektivare och verkningsfullare om det finns kraftfulla ingripandemöjligheter. Vi tror alltså att krav på tillstånd ger bättre möjligheter att bryta denna trend och att tillsyn ger bättre förutsättningar att bryta trenden, och inte minst de förbättrade ingripandemöjligheterna framför allt för , om det nu blir detta förslag som slutligen läggs fram. Min poäng med resonemanget är att detta inte är lösningen på problemet. Detta är en del av lösningen. Det är ett steg på vägen. Tillsyn är bara effektiv i den bemärkelsen att en sådan tillsynsmyndighet måste utöva tillsyn gentemot en måttstock, och denna måttstock sätts i de verksamhetsregler för verksamheten som lagstiftaren ställer upp. Det är alltså dessa verksamhetsregler som avgör om exempelvis eller någon annan myndighet har möjlighet att ingripa mot det som vi uppfattar som avarter i denna verksamhet. Men själva tillsynen ger åtminstone möjligheter. Både och har nämnt det. Det kommer i varje fall att ge oss en mycket bättre bild av hur denna verksamhet egentligen ser ut. En tillsynsmyndighet kommer nämligen att ha möjlighet att kräva in underlag från företagen under tillsyn på ett helt annat sätt än vad vi kan göra . Det innebär att en tillsynsmyndighet kommer att kunna tränga in i verksamheten och också få fram underlag för att analysera verksamheten på ett helt annat sätt. För den som hamnar i betalningssvårigheter på grund av impulsivt kredittagande hjälper det inte att långivaren har tillstånd att driva verksamheten. Det är i och för sig så att kapitalkrav och lämplighetsprövningar av olika slag som kommer att följa naturligtvis kommer att hjälpa till att stoppa snabblåneföretag som är klart oseriösa. Men om man ska ha en effekt på företagens beteende sedan de väl har fått tillstånd behövs det klara regler att bedöma verksamheten mot. Många upplever att det finns problem med oskäliga villkor trots att det finns regler om oskäliga avtalsvillkor och regler om ocker i strafflagstiftningen. på förde det på tal alldeles . har inte rättsväsendet polis, åklagare, domstolar valt att ingripa straffrättsligt och använda de straffrättsliga medlen. Det är intressant. När man ser och hör talas om lånevillkor och räntevillkor som alla uppfattar som ocker, hur kommer det sig då att det inte är ocker? Det är en fråga som måste besvaras. Det har att göra med hur dessa rättsvårdande myndigheter väljer att tillämpa lagstiftningen men också hur lagstiftningen är utformad. Det är alltså i stor utsträckning en fråga för lagstiftaren att ta ställning till om man är nöjd med detta förhållande eller om man anser att det finns skäl att ändra lagstiftningen på något sätt. Det finns olika verksamhetsregler eller inskränkande regler som man skulle kunna tänka sig för denna verksamhet. I har man exempelvis valt att införa ett räntetak. Jag tror att det ligger på 50 procents ränta. Självklart är allt detta inskränkningar i näringsfriheten och inte minst i den enskilda konsumentens möjlighet att få kredit. Alla snabblån är inte dumma lån. Det finns naturligtvis situationer där en konsument gör ett väl övervägt ställningstagande till om han eller hon ska ta ett lån eller inte. Det finns naturligtvis för- och nackdelar med alla sådana regler, och de måste vägas mot varandra och utredas ordentligt. Det är i grunden ett politiskt ställningstagande om man tror att det är en bra idé med ett räntetak. En del tror att det kommer att driva upp en del räntor till taket. Andra tror inte på den effekten. Det tål att tänka närmare på. Det centrala med en sådan åtgärd eller andra tänkbara åtgärder är att det finns begränsningar när det gäller möjligheten eller skyldigheten för kronofogden att driva in denna typ av lån där man skulle kunna tänka sig någon form av regler om låneutbetalningsfördröjning och annat. Allt detta är åtgärder som det finns både för- och nackdelar med. Huvudsaken är att frågan utreds och att lagstiftaren gör ett ställningstagande. har vi talat om begränsningar på utbudssidan. En metod som har nämnts av båda myndigheterna före mig är den finansiella folkbildningen. Där bedriver alla myndigheter ett ambitiöst arbete, och jag tror säkert att det har fått resultat. Alla resultat är goda resultat här. Men det är inte säkert att man når ut till alla och lyckas med denna finansiella folkbildning. Det finns säkert skäl att fortsätta fundera på vad det egentligen är som driver efterfrågan. Varför tar folk dessa lån? Även om man i något slags teoretisk bemärkelse är väl medveten om att det är dåliga villkor för konsumenten väljer ändå många att med öppna ögon ta dessa lån. De lämpligaste medlen för ett effektivt kundskydd kan vidtas först när man har klart för sig både samhällets behov och individens drivkrafter. Detta var mitt bidrag till diskussionen. Ordföranden: tackar för detta. Vi lär senare återkomma med frågor. Då hälsar jag chefsjurist från välkommen för att ge er bild. : Jag tackar för att vi från har blivit inbjudna till denna utfrågning i detta mycket angelägna ärende. Jag vill först framföra en hälsning från föreningens verkställande direktör som beklagar att han inte kunde delta här . Han har ett viktigt möte med EU-kommissionärerna i ekonomiska frågor som var inplanerat . företräder ett 25-tal banker, från de stora universalbankerna till mindre nischbanker och internetbanker. I likhet med många andra som redan har uttalat sig är vi bekymrade över denna utveckling på snabblånemarknaden. Vi har sett hur kunder kan drabbas till följd av de höga avgifter och räntesatser som tillämpas i denna verksamhet. Dessutom får dessa företags verksamhet effekter på branschen i övrigt och skadar förtroendet för hela den finansiella sektorn, inklusive de seriösa företagen som smittas av de beteenden som finns. Därför är vi positivt inställda till en skärpt reglering av snabblåneföretagens verksamhet på det sätt som har beskrivits här av och som har aviserats i debattartiklar och i de tankar som finns i en del av de motioner som utskottet har att behandla. Vi tror att en sådan reglering måste omfatta krav på tillstånd för verksamheten från sida och att man, som Per här har angett, måste ha klara tillsynsbefogenheter och ett klart regelverk som dessa företag har att följa. Inte minst viktigt är naturligtvis att sanktionsmöjligheterna kan bli effektiva och att man naturligtvis ytterst kan dra in ett tillstånd för ett företag som missköter sig på marknaden. Från Bankföreningens sida är vi angelägna om att all kreditgivning till konsumenter ska vara ansvarsfull och att man ska göra en noggrann kreditprövning och bedöma att det finns en återbetalningsförmåga innan man lämnar krediterna. Utöver att man reglerar företagens verksamhet är det, som också har nämnts här, viktigt att konsumenterna naturligtvis får goda redskap för att kunna göra bra val på den finansiella marknaden genom ökade kunskaper och genom bra information från företagets sida. Om konsumenten till slut ändå hamnar i betalningssvårigheter ska det finnas stödmöjligheter från samhällets sida. Där finns det initiativ framlagda och mer bereds i olika statliga utredningar på detta område för att flytta fram positionerna. Vi har berört kreditgivningen, men jag skulle ändå avslutningsvis vilja peka på en annan företeelse som också behöver regleras mer. Det handlar om ökad trygghet för spararna. Det finns en företagstyp som heter inlåningsföretag och som också är en företagstyp som är registrerad endast hos , men det finns egentligen inte någon tillsynsbefogenhet i förhållande till dem. Här får konsumenterna också kanske den felaktiga bilden att man sparar i ett företag som omfattas av insättningsgarantin. Men i själva verket kan det vara en riskfylld sparform dit man lockas med höga räntesatser. Här tycker vi också att det finns anledning att skärpa lagstiftningen så att även dessa företag omfattas av krav som liknar de som gäller för banker med insättningsgaranti, noggranna kreditkrav och så vidare. Sammanfattningsvis är synpunkter att vi är bekymrade över utvecklingen och gärna ser att det tillskapas ett kraftigare regelverk och att man också stärker konsumenternas ställning på marknaden. Ordföranden: går vidare till vice vd på Folkia. : Jag vill å mina och hela bolagets vägnar verkligen tacka för inbjudan till dagens offentliga utfrågning. Vi hoppas att vårt bidrag, som har sin naturliga utgångspunkt i vår verksamhet som redan licensierad verksamhet under tillsyn, i någon mån kan underlätta civilutskottets fortsatta arbete. Folkia är alltså ett norskt licensierat kreditmarknadsbolag med verksamhet i , , , och . I bedrivs verksamheten i filialform till det norska bolaget och har under åtminstone representerat den största marknadsandelen i . Folkia erhöll sin licens som kredit- och finansieringsföretag 2007 i . Den föregicks av en noggrann prövning av verksamheten som sådan och även en noggrann prövning av bolagets ledning, styrelse och verkställande direktör. Syftet med prövningen är givetvis att på förhand säkerställa att det är en seriös verksamhet som kommer att ha en långsiktig hållbarhet. De krav som ställs på oss som licensierat bolag är tämligen omfattande. De genomsyrar också verksamheten i samtliga filialer. Vi har bland annat krav på oss att publicera delårsrapporter varje kvartal. Det är alltså full insyn i vår finansiella situation. Resultat och balansräkning publiceras offentligt på vår norska hemsida. Vi har även krav på oss att ha en internkontroll och riskstyrning som står i relation till verksamhetens risker. Detta följer vi givetvis upp internt i bolaget. Men det är inte bara vi som följer upp det. Förutom Finanstilsynet som har det övergripande ansvaret är det , som är en särskild kommitté enligt norsk lagstiftning som ligger mellan Finanstilsynet och de finansiella bolagen, som granskar oss. Det finns även extern revisor. Vi går just nu igenom våra interna processer där extern revisor utger ett separat och eget författat utlåtande huruvida bolaget har uppfyllt gällande regler. Den kanske viktigaste delen i vår riskkontroll är den interna kapitalutvärderingen där samtliga risker så att säga ska få sin motsvarighet i vårt kapital. När vi går igenom våra risker gör vi det mycket grundligt. Den risk som kanske har fått störst uppmärksamhet i svenska medier är kreditrisken. Vi talar mycket om en bristande kreditprövning, och vi läser något förvånat i tidningen att vi inte tar en kreditprövning och att det är allmänna brister i bedömningen av våra kunders betalningsförmåga. Jag kan givetvis bara uttala mig för Folkias räkning. Vi har i någon mån ett ansvar. Denna information är förvisso konkurrenskänslig, och vi vill inte så gärna att våra konkurrenter ska få se hur det går för oss. Men känner jag att det verkligen är tillfälle att visa hur det egentligen ser ut när det gäller de i medierna utskällda sms-lånen korta krediter . Vad är det faktiska utfallet? Denna övning gör vi fortlöpande och samlar upp den i vår interna kapitalutvärdering. Vi har satt samman en liten graf som visar 30-dagars sms-lån som är så utskällda. Man kan undra hur återbetalningsgraden är. I hur hög grad får vi faktiskt tillbaka de pengar som vi lånar ut? Hur duktiga är vi på att göra en noggrann, balanserad och ansvarstagande kreditprövning? Är det i sju fall av 10? Är det i åtta fall av tio? Är det i nio fall av tio? Verkligheten när det gäller ett 30-dagars sms-lån hos Folkia ser ut som på denna graf. Den tar sin början strax före finanskrisens start . Detta är en del av vår verklighet som licensierat bolag under tillsyn. Vi måste ha full koll på våra risker, i synnerhet kreditrisken. Man kan här se att redan före finanskrisen får vi i 98 fall av 100 tillbaka de pengar som vi lånar ut. Detta är givetvis ingen slump utan ett resultat av en ansvarstagande kreditgivning. Ni kan även se hur det var under finanskrisen. Här går jag inte i någon polemik med . Men jag vet att det finns kommersiella storbanker som hade betydligt större problem än vi med sina kreditrisker under finanskrisen. Trenden går nedåt, och jag kan nu utvärdera vad som hände under kvartal två 2012. I vilken grad får vi tillbaka de pengar som vi lånar ut? Hur duktiga har vi varit? Vi är nere på 99 fall av 100. Vi får alltså i 99 fall av 100 tillbaka de pengar som vi har lånat ut. Det är lätt att säga att man bedriver en ansvarsfull kreditgivning. Men detta är faktiska siffror för det licensierade bolaget när det gäller de lån som i medierna kallas sms-lån. Jag tänkte avslutningsvis ge en kort beskrivning. Jag tror att det florerar olika uppfattningar om hur den normala sms-lånekunden ser ut. Är det en 18-åring, eller hur gammal är denna kund? Genomsnittsåldern för dem som tar sms-lån är . Det är en jämn fördelning mellan kvinnor och män. Den genomsnittliga inkomsten är . Vi tar alltid en kreditupplysning, och det har vi alltid gjort sedan starten . Vi gör på angivet sätt vår egen bedömning om den sökande har ekonomiska förutsättningar eller inte. Vi har traditionellt under varumärket inte gett lån till sökande med betalningsanmärkning. Som ett resultat av denna kreditgivning uppskattar vi att våra kreditförluster för 30 dagars sms-lån kommer att landa på . I vårt kapitaltäckningsarbete vågar jag säga att vi har en ganska hög kapitaltäckningsgrad för pelare 1 på . Jag tror att ökad tillsyn och kontroll är helt rätt väg att gå i . Folkia är positiva till krav på licensiering, och Folkia är positiva till ökad tillsyn och kontroll. Ordföranden: tackar för det och går vidare till , som är vd för , och låter honom ge sin bild av situationen och företaget. : Jag tackar för att vi har fått komma hit . Jag tänker tala om verksamheten i Mobillån och hur det ser ut för oss. Till att börja ska jag tala lite grann om vår verksamhet. Vi har funnits . Vi har haft över 200 000 personer i som har sökt lån hos oss. Vi finns även i . Men detta är siffror bara för . Vi omsätter ungefär 20 miljoner och gör ett resultat på . Antalet ansökningar var strax över 60 000, och antalet lån som vi beviljade var ungefär 30 000. Av de personer som inte har någon historik hos oss, alltså nya kunder, är det som får avslag och som inte blir beviljade ett lån. Över lag i hela verksamheten är det strax . Vi har en del kunder som tar krediter två . Vi lånar ut . Vi har inte öppet och , utan det är vardagar som gäller för oss. Jag ska fylla på med det som berättade om, nämligen hur våra kunder ser ut eftersom det florerar en del uppfattningar som inte riktigt stämmer med verkligheten. Av bilden framgår hur vår snittkund ser ut. Vi har en mycket jämn könsfördelning. Det är nästan 5050. Kvinnorna är något äldre än männen. Männen är strax under , medan kvinnorna är . Männen tjänar mer än kvinnorna, vilket återspeglas i samhället som helhet. Våra män har inkomster runt , medan kvinnorna har inkomster runt . Vi har, som sagt, funnits . På den lilla grafen visas hur medelåldern har utvecklats bland våra kunder. Den har stigit ganska markant och är nu om man slår ihop båda könen. Vi ser en liknande utveckling i fråga om inkomsterna. var snittinkomsten för en sökande hos oss . Denna kurva är lite planare, så vi kanske har nått en målgrupp som verkligen är vår målgrupp. I början var det lite mer spritt. ser vi att snittinkomsten återigen, om man slår ihop könen, är . En annan sak som har diskuterats mycket flitigt i medierna och också återkommer i denna ockerdebatt är den effektiva räntan. Det tror jag har att göra med att man blandar ihop begreppen. Man tolkar effektiv ränta som den faktiska ränta som folk betalar på våra lån. Men det stämmer inte. Jag tänkte även göra en liten jämförelse. Ingen av storbankerna lånar ut belopp . Det är därför som vi finns. Vi fyller ett gap som finns på marknaden. Man kan se att Nordea är den bank som lånar ut det lägsta beloppet, nämligen . Sedan är det från 20 000 och och uppåt. Men det är betydligt högre belopp än hos oss. Men om man skulle lyckas gå in på en av dessa banker och ta ett lån som motsvarar vårt snittlån på , hur skulle det då se ut? De olika bankerna har uppläggningsavgifter på alltifrån 300 till . Sedan har de ränta och aviavgifter. I kolumnen näst längst till höger på bilden kan ni se totalkostnaden. Jag har även räknat om detta till effektiva räntor enligt konstens alla regler, och det är så här det ser ut när man räknar om ett litet lån och ska visa effektiva räntor. Då ser ni att Nordea har en effektiv ränta på 2 , ungefär 2 och ungefär 1 . Sedan kommer vi och därefter . Så blir det om man räknar om till effektiva räntor. vill jag visa på ytterligare en sak när det gäller effektiva räntor. Men jag vill återigen säga att det inte är samma sak som den faktiska ränta som man betalar. Om man skulle ha ett lån på och höjer till en effektiv ränta på 1 . Om den effektiva räntan var samma sak som den faktiska ränta som man betalar skulle det innebära att om man lånar betalar man tillbaka dessa plus i räntekostnad. Som ni ser är den totala kostnaden inte ens i närheten av vad man faktiskt betalar tillbaka. Vi måste släppa diskussionen där man lite slarvigt uttrycker sig som om den effektiva räntan faktiskt skulle vara den ränta man betalar för de här lånen. Det är ingen som gör det. Det är omöjligt. Det går inte att låna av oss och betala 1 i ränta. Vad är det då vi gör? uppstår oförutsedda händelser. Ofta är de knutna till någon form av ekonomisk svårighet. Då vill man kanske snabbt bli av med det problemet, och då finns vi som ett alternativ. Vanliga människor ska kunna låna ett mindre belopp och lösa sitt problem och sedan återbetala när de får sin nästa lön eller därefter. Vi är ett komplement på kreditmarknaden. De siffror jag har tagit där jag jämför med storbankerna kommer från deras hemsidor. Jag delar gärna med mig av uträkningen av effektiv ränta. Det är inga konstigheter. finns ett gap på marknaden, och det är det gapet som vi fyllde. Storbankerna lånar inte ut de här beloppen. Vi har pratat om avtalsvillkor och om effektiva räntor. Jag anser att effektiv ränta är ett sätt att komplicera det hela, men vi har inga problem med att publicera den. Men faktum är att våra kunder förstår våra produkter. Visst finns det kanske klagomål hos dem som har problem att betala tillbaka, men det är kanske inte så konstigt. De som har problem att betala säger att de inte kunde förstå. Den absoluta majoriteten av våra kunder förstår våra villkor och har inga problem att betala tillbaka. Jag återkommer till åldersfördelningen. Så här ser det ut med våra lån fördelade på åldrar det är tioårsspann förutom första spannet. gav vi 0 lån till 18-åringar och 9 lån till 19-åringar. Sedan går av våra lån till unga vuxna . Det är alltså vår fjärde största målgrupp. Jag vågar påstå att lånen till personer under 20 är marginell. Det är nio lån vi talar om. I förhållande till våra strax över 30 000 lån är det marginellt. De unga vuxna, som vi hör så mycket om i debatten, står alltså för . Sedan kan det absolut vara så att de unga vuxna har sämre förutsättningar och sämre kunskap om sin privatekonomi, vilket gör att en större andel av dem hamnar hos Kronofogden än de övriga grupperna. Då är det något vi måste se över och se om vi kan bli bättre på den punkten, men först måste vi hitta vad som är problemet.