bet · H101NU2 · 2013-11-28 00:00:00 — 2013/14:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 19 Regional tillväxt I betänkandet behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt 53 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag (totalt ca ) och bemyndiganden för inom utgiftsområdet. Utskottet avstyrker samtliga motioner som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har föreslagit. Företrädarna i utskottet för Socialdemokraterna, har avstått från att delta i beslutet om anslag. I stället hänvisar de i särskilda yttranden till de budgetförslag som har lagts fram av respektive parti. I betänkandet behandlas även motioner som rör den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Utskottet uttalar sitt stöd för det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitikens inriktning och avstyrker motionerna. Vidare behandlar utskottet motioner om , organisering och lokalisering av myndigheter och statliga bolag, kommersiell och offentlig service på landsbygden, återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser, fördelning av regionala medel och utvecklingen i vissa geografiska områden. Samtliga förslag inom nyssnämnda områden avstyrks av utskottet. Andra uppfattningar än de som utskottets majoritet står bakom redovisas i sammanlagt sju reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den regionala tillväxtpolitikens inriktning 2013/14:N239 av (M), 2013/14:N248 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N260 av (S), 2013/14:N264 av (KD), 2013/14:N296 av m.fl. (S), 2013/14:N298 av m.fl. (S), 2013/14:N329 av (M), 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 6, 2013/14:N366 av m.fl. (S), 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6, 2013/14:N434 av (M) och 2013/14:N442 av och (båda S). Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) Reservation 3 (MP) – motiveringen 2013/14:N399 av m.fl. (S) och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkandena 12 och 13. Reservation 4 (S, MP, V) Organisering och lokalisering av myndigheter och statliga bolag 2013/14:N275 av (M), 2013/14:N302 av och (båda S), 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:N364 av (M), 2013/14:N394 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:N404 av Per Åsling (C) och 2013/14:N411 av m.fl. (S). Reservation 5 (S, MP, V) Kommersiell och offentlig service på landsbygden 2013/14:N202 av och (båda C), 2013/14:N229 av (M) yrkandena 1, 4 och 5, 2013/14:N243 av och (båda S), 2013/14:N287 av Per Åsling och (båda C), 2013/14:N305 av och i (båda C), 2013/14:N335 av och (båda MP), 2013/14:N355 av och (båda C), 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 6 (S, MP, V) Återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:N225 av (KD), 2013/14:N269 av och (båda M), 2013/14:N277 av och (båda M) och 2013/14:N353 av (KD). Reservation 7 (V) Fördelning av regionala medel 2013/14:N257 av och (båda C), 2013/14:N284 av och (båda C), 2013/14:N311 av (C) och 2013/14:N312 av (C). Utvecklingen i vissa geografiska områden 2013/14:N248 av m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:N293 av (S), 2013/14:N344 av m.fl. (S) och 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrkande 2. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt Bemyndigande för anslaget 1:1 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2021. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 19 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 1:4 bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2020. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 19 punkt 2. Anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:1 utgiftsområde 19 punkt 3. 2013/14:N357 av m.fl. (V), 2013/14:N386 av m.fl. (SD) och 2013/14:N431 av m.fl. (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M) och (S). I detta betänkande behandlas proposition 2013/14:1 (budgetpropositionen) vad gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt 53 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . fattade beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena samt om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2017. Beslutet innebar att ställde sig bakom de ramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som angetts i budgetpropositionen 2014 (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1). I reservationer (S; MP; SD; V) förordades avvikelser från dessa ramar. har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2013/14:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar vad gäller utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. I yttrandet har avvikande meningar avgetts från företrädare för S, MP, SD och V till förmån för förslag från respektive parti rörande de nyssnämnda utgiftsområdena. I tabellen nedan framgår regeringens och de olika oppositionspartiernas förslag till budgetramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den föreslagna ramen för utgiftsområde 19 är ca . I bilaga 2 redovisas förslagen uppdelat på anslag. Tabell Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2014 (föresl. 2015 (utgiftsberäkning) 2016 (utgiftsberäkning) 2017 (utgiftsberäkning) * S har inte föreslagit några preliminära ramar –2017. ** V har inte föreslagit någon preliminär ram . I betänkandet behandlar utskottet inledningsvis motioner om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Därefter tar utskottet ställning till förslag som rör , organisering och lokalisering av myndigheter och statliga bolag, kommersiell och offentlig service på landsbygden, återföring av medel från vatten- och vindkraft samt vissa andra naturresurser, fördelning av regionala medel samt utvecklingen i vissa geografiska områden. Avslutningsvis behandlas regeringens förslag till anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och oppositionspartiernas motsvarande förslag. De förslag som har lagts fram i motionerna har dock som utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och vad har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde ska, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. Det betyder att samtliga anslag under ett utgiftsområde ska fastställas i ett och samma beslut. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den regionala tillväxtpolitikens inriktning. Detta görs med hänvisning till genomförda och planerade åtgärder på området samt inriktningen av det strategiska arbetet för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V) och 3 (MP) samt särskilt yttrande 1 (SD). Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen vilka finansieras av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen . Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. I budgetpropositionen fastställs att målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. En mer utförlig beskrivning av politikens mål finns att läsa i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. För att uppfylla målet för den regionala tillväxtpolitiken, betonar regeringen, är det av avgörande betydelse med regional hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom det här aktuella utgiftsområdet. Den regionala tillväxtpolitiken genomförs i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Regeringen framhåller att politiken måste utgå från de specifika regionala förutsättningarna och regionernas prioriteringar. Den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas regionalt i samspel mellan olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Genom ett ökat lokalt och regionalt inflytande och ansvar stärks, enligt regeringen, den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen understryker att en väl fungerande dialog mellan berörda aktörer och samordning dels mellan politikområden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå är en förutsättning för att åstadkomma utvecklingskraft i hela . Den regionala tillväxtpolitiken ska vidare grundas på erfarenheter och resultat från genomförda insatser. Därför ska lärandet främjas på alla nivåer, i framtagandet och genomförandet av strategier, program, insatser och projekt. Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggörs inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Där lyfts också en god tillgång till kommersiell och offentlig service fram. I budgetpropositionen framgår även att regeringen prioriterar demografiska utmaningar. Vidare ska enligt regeringen jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt miljö ges ett ytterligare stärkt fokus inom det regionala tillväxtarbetet. Resurser för de prioriterade områdena finns inom flera olika politikområden. Prioriteringen innovation och förnyelse avser insatser som ska stärka regioners förnyelseförmåga samt stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörer, och här prioriteras insatser för innovativa miljöer och entreprenörskap. Regeringen ser att det är angeläget att utvecklingen av regionala innovationsmiljöer sker med ett strategiskt förhållningssätt till den internationella utvecklingen. I detta arbete framhålls betydelsen av den nationella innovationsstrategin samt regeringens forsknings- och innovationsproposition (prop. 2012/13:30). Även entreprenörskapets förutsättningar uppmärksammas, och regeringen betonar vikten av att det finns ett väl fungerande system för kapitalförsörjning och att små och medelstora företags internationalisering stimuleras. Vidare lyfts de regionala företagsstöden fram som viktiga instrument för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och hantera skillnader i de olika regionernas förutsättning för näringslivsutveckling. Gällande de regionala företagsstöden framgår i budgetpropositionen att kommissionen har fattat beslut om nya riktlinjer för dessa för programperioden –2020 som innebär en minskning av det svenska stödområdet. Med anledning av kommissionens beslut anför regeringen att den avser lämna ett förslag till nytt stödområde till kommissionen. Vidare planerar regeringen att genomföra en översyn av berörda förordningar så att de regionala företagsstöden tydligare kan bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, miljö och integration. Regeringen framhåller att de regionala företagsstöden även i fortsättningen ska vara ett instrument för att utjämna lägesnackdelar och/eller stimulera företagandet i de regioner som har de största utmaningarna. När det gäller kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud anförs i propositionen att en central prioritering är att säkra en god kompetensförsörjning på såväl nationell som regional och lokal nivå. Inte minst måste den outnyttjade kompetens som finns i arbetskraften bättre tas till vara för att minska risken för en situation av utanförskap i kombination med brist på arbetskraft. Regeringens ambition är därför att fortsätta arbetet med att stärka samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Regeringen framhåller att det i det fortsatta arbetet är viktigt att samverkan mellan de regionala kompetensplattformarna och nationella myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet vidareutvecklas, och att myndigheterna inom sina respektive ansvarsområden såväl enskilt som gemensamt fortsätter att stödja kompetenförsörjningsarbetet på regional nivå. Vikten av tillgänglighet understryks i propositionen. Väl utbyggda, regionalt anpassade, hållbara och samordnade kommunikationer, såväl it-infrastruktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, samt ett bra utbud av service ökar kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och driva företag i alla delar av landet. Regeringen betonar vidare att den fysiska planeringen är ett viktigt verktyg i det regionala tillväxtarbetet. För att åstadkomma ett helhetsperspektiv på frågor om den fysiska planeringen och arbetet för hållbar regional tillväxt behöver enligt regeringens bedömning det rumsliga perspektivet utvecklas i strategierna för länens utveckling. Gränsöverskridande samarbete är enligt regeringen en förutsättning för att bättre kunna möta de utmaningar som och svenska regioner står inför på grund av bl.a. ökad global konkurrens, miljö- och klimatförändringarna och den demografiska utmaningen. Enligt regeringens bedömning behöver den gränsöverskridande dimensionen öka i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen framhåller även att såväl utmaningar som möjligheter som följer av den demografiska utvecklingen bör betonas i den regionala tillväxtpolitiken. Vidare ska hållbarhetsperspektivet genomsyra det regionala tillväxtarbetet, bl.a. vid analyser samt framtagandet av strategier, program och insatser. I detta arbete avser regeringen ytterligare stärka fokus på jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt miljö. I propositionen anges att den regionala tillväxtpolitiken ska inriktas mot att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet fokus på demografiska utmaningar, internationalisering, klimat, miljö och energi och en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher främjande av jämställdhet samt integration och mångfald ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska statliga insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på lokal, regional, europeisk och global nivå att ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner, såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga medel, vilket bl.a. leder till bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap regionala strategier och program som genomförs i samspel och i partnerskap med nationell och europeisk nivå att Europeiska unionens sammanhållningspolitik ska vara en integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken där strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet. Regeringen avser att lansera en ny nationell strategi för den regionala tillväxtpolitiken –2020. Strategin ska visa på politikens prioriteringar och vara vägledande för det regionala arbetet för hållbar tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020. I kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) framhålls behovet av att utforma en framtidsstrategi som omfattar både urban tillväxt och landsbygdsutveckling (yrkande 5). Motionärerna betonar att det behövs lösningar såväl för de utmaningar som snabbväxande storstäder innebär som på de problem som uppstår i många utsatta landsbygdskommuner med en kraftigt minskande befolkning, hög strukturell arbetslöshet och skev åldersstruktur. Vidare lyfter motionärerna fram behovet av en samlad skärgårdspolitik för att bemöta de problem som uppstår då antalet åretruntboende minskar med följden att underlaget för samhällsservice avtar (yrkande 6). I motion 2013/14:N248 av m.fl. (S) betonas att behöver en aktiv regionalpolitik som ger människor förutsättningar att bo och leva i hela landet (yrkande 1). Detta menar motionärerna kräver att flera områden inom politiken måste samspela. Vidare framhålls att behöver en statlig aktiv regional utvecklingsstrategi som ska bygga på principen om att hela landet ska leva (yrkande 2). Strategin ska kunna tillvarata varje regions och kommuns unika kvaliteter, dess särskilda resurser och specifika förmåga att bidra till hela samhällets sociala, miljömässiga, ekonomiska och sysselsättningsmässiga tillväxt och välfärd. Lokalisering av statlig verksamhet bör inkluderas i strategin. I motion 2013/14:N260 av (S) framhålls i likhet med motion 2013/14:N426 (S) att det behövs en samlad skärgårdspolitik för att skärgården ska kunna leva året runt. Även i motion 2013/14:N296 av m.fl. (S) betonas behovet av att formulera en nationell strategi för en levande skärgård. Motionärerna framhåller att det är angeläget att samhället stöder utvecklingsmöjligheter i hela landet så att verksamheter kan pågå året runt. Detta är viktigt såväl ur ett sysselsättningsperspektiv som utifrån ambitionen att ha en levande landsbygd. Offentlig och kommersiell service till företag och boende, samt effektiva person- och godstransporter , inte minst i skärgården, behöver stärkas. I motion 2013/14:N298 av m.fl. (S) betonas vikten av att den regionala utvecklingspolitiken är en central del i all politik och att den regionala aspekten finns med i utformningen av alla strategiska beslut. Motionärerna framhåller att stat, regioner, kommuner och myndigheter måste arbeta tillsammans för att stärka den regionala utvecklingen och för att ge bra förutsättningar och god service åt invånare och företagare. I motion 2013/14:N366 av m.fl. (S) framhålls att det behöver tas krafttag för att hela ska leva, såväl stad som landsbygd. Motionärerna menar att regeringen har försämrat förutsättningarna för att leva på landsbygden i , bl.a. genom en alltmer utarmad offentlig service. De regionalpolitiska och landsbygdspolitiska frågorna behöver lyftas, anser motionärerna, och det behövs ett landsbygdspolitiskt program. Behovet av en urban tillväxtpolitik som möjliggör för företag och människor att utvecklas påtalas i motion 2013/14:N414 av m.fl. (S) (yrkande 1). Alla politikområden i ska genomsyras av ett integrationsperspektiv, sägs det i motion 2013/14:N442 av och (båda S). Integrationen av invandrare är av vikt inte bara för den enskilde individen utan har även betydelse för tillväxten, framhåller motionärerna, och pekar på att det finns brister. Motionärerna föreslår att det upprättas en handlingsplan för införlivandet av ett integrationsperspektiv i den regionala tillväxtpolitiken. I motion 2013/14:N239 av (M) beskrivs att företag i såväl som upplever det som svårt och krångligt att göra affärer med grannlandet. Motionären föreslår att regeringen bör överväga möjligheten att initiera en översyn över existerande gränshinder för näringslivet mellan och . i framhålls som lämplig för att ansvara för en sådan översyn. Vikten av att stödja landsbygden framhålls i motion 2013/14:N329 av (M). En stark integration mellan stad och landsbygd är viktigt liksom service om hela ska kunna leva. Det vore enligt motionären önskvärt med ytterligare arbete för att utveckla landsbygdens möjligheter, särskilt eftersom urbanisering, enligt vad som sägs i motionen, är den största inom EU. I motion 2013/14:N434 av (M) framhålls att ett utvecklat näringsliv är en viktig ingrediens för en levande landsbygd. För att motverka ytterligare utflyttning och öka inflyttning menar motionären att de åtgärder som betonar för utveckling av landsbygden bör tillämpas i svensk politik, t.ex. att stödja utvecklingen av kunskapsintensiva företag. Vidare bör möjligheten att förbättra stödet till unga och kvinnor som är entreprenörer ses över, utvecklings- och karriärmöjligheter inom regionen utvecklas, arbetskraftsinvandringen öka och naturtillgångarna tillvaratas. Även i motion 2013/14:N264 av (KD) framhålls vikten av fler åtgärder för att vända utflyttningstrenden från landsbygden. Motionären menar att företagarna är ryggraden i landsbygdens ekonomi och därför behövs fler regelförenklingar och förbättringar för företag och lantbruk. Vidare betonas bl.a. betydelsen av tillgången till kommersiell och offentlig service och en fortsatt bredbandsutbyggnad för en levande landsbygd. I kommittémotion 2013/14:N360 av m.fl. (V) framhålls att staten måste ta sitt fulla ansvar för landsbygdens utveckling. Ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement, vilket motionärerna menar är olyckligt. En bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling menar de är nödvändigt. Vidare bör regionalpolitiska konsekvenser för landsbygden vad gäller nya lagar, reformer och förändringar av myndigheters organisation eller uppdrag alltid redovisas. Därför bör regeringen få i uppdrag att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i (yrkande 1). I motionen anförs vidare att uppbrott av statliga monopol och genomförandet av privatiseringar ofta får långtgående konsekvenser för landsbygden. Regeringen måste därför skyndsamt tillsätta en utredning som utvärderar vad privatiseringar och uppbrytning av statliga monopol har haft för konsekvenser för landsbygden (yrkande 6). och uppföljningen av det regionala tillväxtarbetet Av regleringsbrev 2011 framgick att myndigheten ska följa upp det regionala tillväxtarbetet på länsnivå. Uppföljningen ska utgå från de regionala utvecklingsprogrammen. Vidare fick 2012 i uppdrag att kartlägga länens behov och prioriteringar avseende deras samverkan med statliga myndigheter inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. En utgångspunkt utgörs av de statliga myndigheternas uppdrag att medverka i genomförandet av den nationella strategins prioriteringar samt deras interna strategier för regionalt tillväxtarbete. Av regleringsbrevet framgår att myndigheten ska medverka i förberedelserna av nya stödordningar inför den nya programperioden för regionala företagsstöd och bl.a. sammanställa underlag och analyser. Arbetet ska ske i dialog med (). Vidare framgår att inom ramen för uppdraget ska lämna möjlighet för samtliga aktörer, länsstyrelser och regionförbund som beviljar stöd enligt regionalstödsförordningarna, att komma in med synpunkter och förslag. Tillväxtanalys och uppföljningen av det regionala tillväxtarbetet Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har en analytiskt stödjande och samordnande funktion till (). Detta gäller även i det analysarbete som bedrivs i samband med genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Tillväxtanalys ska dessutom bistå i arbetet med att leda en nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling genom att aktivt delta i och bistå med kunskap och underlag till arbetsgruppens verksamhet. I regleringsbrevet fick Tillväxtanalys i uppdrag att utvärdera de resurser som regeringen och myndigheterna har lagt på entreprenörskapspolitik och politik för små och medelstora företag. Inom ramen för uppdraget har Tillväxtanalys genomfört en samlad utvärdering av de regionala företagsstöden.