bet · H101TU1 · 2013-12-10 00:00:00 — Det sker genom att anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. ökas tillfälligt med 2014–2016 som får användas till utgifter för isbrytningsverksamhet. En permanent höjning av samma anslag med föreslås för att få full kostnadstäckning för sjö- och flygräddningsverksamhet. Vidare föreslås anslaget 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik ökas tillfälligt med som får användas till driften av och m.m. Regeringen framför att de föreslagna åtgärderna beräknas stärka den ekonomiska ställningen i . Det leder enligt regeringen till att behovet av avgiftsökningar minskar som ett led i regeringens ambition att stärka basindustrins konkurrenskraft. I propositionen anges vidare att regeringen avser att noga följa den ekonomiska utvecklingen inom samt att utvärdera den ekonomiska styrningen och organisationen i ett bredare perspektiv. har ett räntabilitetskrav för perioden –2014 på , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel. Regeringen bedömer att detta räntabilitetskrav är motiverat som ett långsiktigt mål. Vidare anser regeringen att det är motiverat att det nuvarande soliditetsmålet på ligger kvar. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Det föreslås att regeringen även fortsättningsvis bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera det pågående projektet med anskaffning av sju nya flyg- och räddningshelikoptrar med egna likvida medel samt med lån. Regeringen föreslår därför att ett bemyndigande ges så att kan uppta lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Vidare föreslås att i enlighet med nu gällande ordning ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller en affärsbank. Som framgår av tabellen nedan planerar investeringar för för perioden –2016. Av propositionen framgår att investeringarna ska användas främst till nya helikoptrar samt till dammsäkerhetshöjande åtgärder i . Investeringar ska också ske i lotsbåtar, arbetsfartyg, isbrytare, sjötrafikinformationscentraler och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras och som framgår av följande sammanställning. Regeringen föreslår följaktligen att investeringsplanen för för perioden –2016 godkänns. Tabell 9 Investeringsplan för 2014–2016 Sjötrafikinformation (VTS) Anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser disponeras av och får användas för utgifter för att finansiera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten samt utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Driftbidrag till icke statliga flygplatser Ekonomiska mål och finansiella befogenheter huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås, vilket enligt myndighetens instruktion innebär att det ska tillhandahålla flygtrafiktjänster samt service- och konsulttjänster som är knutna till verksamheten såväl inom som utom landet. I syfte att skapa bättre förutsättningar för forsknings- och innovationsinsatser har gett vissa möjligheter att via anslag finansiera viss FoI-verksamhet (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Flygets utveckling, som är av stor betydelse för intäkter, innebar minskad tillväxt av volymer och har inneburit en minskning av trafiken. Regeringen föreslår att räknat på resultatet efter skattemotsvarighet ska ha en räntabilitet om lägst , och att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Regeringen pekar på att enligt den prognos som redovisats uppnås och att utvecklingen dessutom innebär en försämring. Regeringen anser dock att det inte är rimligt att minska målet för soliditeten, även om det innebär att målet inte nås . I propositionen anges att en viktig förklaring till den försämrade räntabiliteten är att det har funnits ett behov att öka avsättningarna för tjänstepensioner. Behovet har uppstått till följd av allt lägre nivåer för den långa realränta som används när avsättningarna beräknas. Vidare anser regeringen beträffande utdelningskravet att detta bör vara av vinsten räknat som resultatet efter skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel och att den slutligt bör fastställa detta i samband med bokslutet. Regeringen föreslår således att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av högst i och utanför . Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . I propositionen föreslås också att regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Vidare bemyndigas regeringen att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . investeringsplan för perioden –2016 uppgår till , vilket huvudsakligen är i nivå med föregående års investeringsplan. För perioden –2016 uppges de största investeringarna i investeringsplan innefatta bl.a. följande. Ett pågående internationellt samarbetsprojekt (COOPANS) för kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. Uppgradering av nuvarande radarstationer (SUPS) och utbyte av radiostationer i norra (VHF) samt ersättning av nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar, såsom radarstationer, radio och navigationsutrustningar (LFV-ATN). Utrymme för att hantera alternativa anläggningar för kontrollcentralerna i och (s.k. contingency) i syfte att säkerställa kapacitet i händelse av att ordinarie anläggningar slås ut. Anskaffning av s.k. primärradar () som behövs som back-up till den normala radarövervakningen. System för hantering av aeronautisk information (ADQ). För perioden –2016 föreslås de planerade investeringarna uppgå till i enlighet med följande sammanställning. Tabell 11 Investeringsplan för 2014–2016 Regeringen föreslår att investeringsplanen för för perioden –2016 godkänns. Anslaget 2:1 får användas för PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får även användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster används för att tillhandahålla grundläggande betaltjänster på orter och landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden, vilket inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget används vidare för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. används för insatser som bidrar till att förverkliga målen för politiken för informationssamhället samt för uppföljning och utvärdering av denna politik. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får vidare användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget används också för administration av åtgärderna. Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt får användas för utgifter för styrning och samordning samt finansiering av e-förvaltningsprojekt som är av strategisk betydelse för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Vidare får anslaget användas för utgifter för verksamhet i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Tabell 12 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation När det gäller anslaget 2:1 föreslår regeringen att det ökas med i syfte att stärka PTS verksamhet inom funktionshinderområdet. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade minskas därmed med motsvarande belopp. När det gäller anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade föreslår regeringen vidare att tillfälligt förs över till anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse för fortsatt arbete med e-förvaltningsutveckling . Anslaget 2:2 föreslås därmed minskas med sammanlagt . För anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster föreslår regeringen en oförändrad anslagsnivå jämfört med innevarande år. Anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ska enligt förslaget minskas med som i stället förs till anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt för fortsatt arbete med e-förvaltningsutveckling. Vidare föreslår regeringen att anslaget permanent minskar med som i stället förs till anslaget 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap för SOS Alarm AB:s verksamhet kring det EU-gemensamma journumret för försvunna barn. Anslaget föreslås också minska med 2014 för delfinansiering av deltagande i Open Procurement och för uppdraget som s.k. . Regeringen föreslår att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation minskas med som i stället förs till anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt för e-legitimationsnämndens verksamhet. Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget fastställs till högst , vilket är oförändrat jämfört med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För att möjliggöra ekonomiska åtaganden för verksamheten, främst genom fleråriga avtal efter upphandling, föreslår regeringen att den bemyndigas att – för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 – för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 – för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) konstateras att ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart transportsystem är en nödvändighet för att på ett effektivt sätt ska kunna möta framtidens utmaningar. I motionen framförs vidare att en förbättrad infrastruktur ger möjlighet till en förbättrad livskvalitet. Människor ska enligt motionärerna kunna använda sin tid mer effektivt i stället för att sitta fast i bilköer eller vänta på försenade pendeltåg. Motionärerna vill därför –2025 investera mer än regeringen i infrastruktur enligt sin plan –2025. I motionen anges att det efter valet är angeläget att se vilka projekt som kan tidigareläggas i den nationella infrastrukturplanen, detta för att höja sysselsättningen och snabbt skapa en mer robust infrastruktur för pendling och godstransporter. I motionen anges vidare att vägnätet behöver bärighetsförstärkningar för skogs- och basindustrins godstransporter, varför motionärerna anslår mer än regeringen på tjälsäkring och bärighetsförstärkning av vägar och 15 miljoner mer i bidrag till drift av enskild väg. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 8 ett särskilt riktat stöd på 2014 för ökad driftsäkerhet och vinterberedskap för järnvägen inom ramen för anslaget drift, underhåll och trafikledning i syfte att minska riskerna för störningar för godstransporter och arbetspendling. Motionärerna menar att en väl fungerande järnväg är en förutsättning både för exportindustrins godstransporter och arbetspendlingen. I kommittémotion 2013/14:T521 av m.fl. (MP) konstateras att våra möjligheter att nå klimatmålen nu och påverkas av hur vi investerar i infrastruktur. Vidare anges att har en bred strategi för att modernisera transportsystemet och minska trafikens miljöpåverkan. Det krävs, menar motionärerna både ny teknik och att fler resor sker med kollektivtrafik, cykel och gång i stället för med lastbil. föreslår därför satsningar på de transportslag som ger lägst klimatpåverkan. Det handlar om satsningar på snabb och tillförlitlig tågtrafik i kombination med bra bussförbindelser och spårvägar i städerna och en särskild satsning på klimatsmarta godstransporter. Motionärerna föreslår i yrkande 3 en närtidssatsning med fokus på klimatsmartare godstransporter som omfattar 2014. Godspotten ska användas till hållbara godstransporter på järnväg och sjöfart. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslår motionärerna en statlig medfinansiering på 12 miljarder för spårvägssatsningar. Bakgrunden till yrkandet är bl.a. att det finns internationella exempel på hur kollektivtrafiksatsningar har bidragit till att lyfta hela områden och därigenom kunnat attrahera privat kapital till områden som tidigare betraktats som olönsamma för investeringar. I yrkande 4 i kommittémotion 2012/13:T521 framförs att av dessa ska tillföras 2014. menar i yrkande 5 att bör ges i uppdrag att avsätta 2014 för ökad cykeltrafik. m.fl. (MP) föreslår vidare i kommittémotion 2013/14:T520 yrkande 1 att staten i den nationella planen –2025 bör anslå ytterligare för cykelåtgärder. Motionärerna föreslår att ska användas –2017 och att satsningen ska tas ur anslag för väghållning. I samma motion anges att uppskattningsvis av svenskarnas resor sker med cykel. Trots detta är det av samhällets infrastrukturinvesteringar som går till cykling. Även i partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 5 framförs att staten bör ta ett större ekonomiskt ansvar för att underlätta för dem som vill ta cykeln till jobbet, skolan eller kompisen. Cykelinvesteringar bör därför enligt motionärerna göras i det statliga vägnätet, men också i kommunala och regionala vägnät med statlig delfinansiering. Motionärerna vill därför satsa för cykel- och gångfrämjande insatser . I kommittémotion 2013/14:T521 yrkande 6 framhåller att tågtrafikens tillförlitlighet och tillgänglighet har varit undermålig och att det krävs krafttag och ihärdig satsning för att kompensera för tidigare försummelser. vill därför öka järnvägsunderhållet med 2014. Motionärerna föreslår i yrkande 7 att en större del av vägunderhållet ska gå till det perifera vägnätet på landsbygden, t.ex. för tjälsäkring. framför i yrkande 10 att överskottet från trängselskatten ska föras till ett nytt anslag för riktat bidrag framför allt till kollektivtrafik i regionen. Således föreslår att förs från anslaget 1:11 Trängselskatt i till ett nytt anslag Kollektivtrafiksatsningar i . I yrkande 11 framför att anslaget till trafikavtal ska höjas med . Bakgrunden till yrkandet är att regeringens nedskärningar av anslag till trafikavtal enligt motionärerna har inneburit en successiv nedrustning av den regionala kollektivtrafiken i ett flertal landsbygdsregioner. Detta riskerar leda till nedläggning av tågtrafik på lågtrafikerade banor som är beroende av stöd för att trafikeras. Vidare anser att anslaget till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. menar att ökade kostnader, exempelvis på grund av oljeprisökningar, för flyget eller Gotlandstrafiken inte får leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. I kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 30 föreslås en särskild pott på för regionala banor 2014–2025. m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2013/14:T453 att anslår stora resurser med fokus på upprustning, underhåll och drift av järnvägssystemet. Ambitionen är enligt motionärerna att nå upp till den högsta ambitionsnivå som etablerats av . För att stimulera gruv- och skogsnäringen prioriterar motionärerna även en rejäl upprustning av såväl som . Motionärerna menar att är kraftigt belastad och att en utbyggnad till dubbelspår skulle ha positiva effekter för gruvnäringen och hela regionen. Vidare förespråkar motionärerna en marknadspott som snabbt ska kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. I motion 2013/14:T459 framför och (båda SD) att regeringen bör utreda möjligheten att inrätta en särskild investeringspott för marknadsdrivna anpassningar av infrastrukturen. Som skäl för yrkandet anförs att det i en värld där marknaden blir alltmer global måste finnas utrymme för snabba, flexibla och marknadsanpassade infrastruktursatsningar för att samhället inte ska gå miste om möjligheter till tillväxt och sysselsättningsskapande investeringar. En särskild investeringspott skulle enligt motionärerna kunna möta snabba förändringar i näringslivets transportbehov. m.fl. (V) framför i partimotion 2013/14:T385 att klimatförändringarna är en av de största politiska utmaningar vi står inför. För att ska ta sitt klimatansvar och bli ett föregångsland måste samhället bli mer transportsnålt och den egna bilen få en minskad betydelse som transportmedel. Motionärerna menar att det för detta krävs ett systemskifte inom transportsystemet. föreslår därför ökade investeringar i nya järnvägar med . Vidare föreslås att anslaget för investeringar i nya statliga vägar ska sänkas med . I motionen anges att för att den lokala och regionala kollektivtrafiken ska kunna utvecklas krävs långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar. Motionärerna föreslår därför att den lokala och regionala kollektivtrafiken tillförs ökat statligt stöd med . föreslår vidare ett riktat stöd till lokal spår- och trådbusstrafik med . För att främja utvecklingen av snabbussar, s.k. BRT, anslår 2014 till för att genomföra två systemförsök i lämpliga svenska städer. Även i motion 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 4 framförs att bör få i uppdrag att genomföra två lämpliga försök med BRT i . I partimotionen föreslås vidare att 100 miljoner anslås för statlig medfinansiering 2014 för att utöka kapaciteten för kollektivtrafik på vatten samt stimulera drivmedel med låg miljöbelastning för dessa transporter. anser också att det bör införas försök med avgiftsfri kollektivtrafik i två län eller regioner. Ett fullskaligt försök med klimattaxa, dvs. avgiftsfri kollektivtrafik, i en storstadsregion och ett landsbygdslän bör genomföras. För detta anslår 2014. Även i kommittémotion 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås försök med klimattaxa. Vidare föreslås i partimotionen att 200 miljoner avsätts de kommande tre åren för omställning med bussar som drivs med el, hybrid eller bränslecell. menar vidare att det kan uppkomma behov för hållbara transporter för näringslivet och anslår därför 2014 i en flexibel investeringspott för hållbara transportlösningar. Motionärerna vill även avsätta 2014 för att höja statens stöd för investeringar i cykelvägar i kommunerna. föreslår ett ökat anslag för banunderhåll med . Vidare föreslås ett ökat underhåll för lågtrafikerade banor och kapillärspår med 2014. I motionen anges att motsätter sig fortsatt höjda banavgifter så länge flygtrafiken och vägtrafiken inte betalar för sina fullständiga samhällsekonomiska kostnader. kompenserar därför anslaget för höjda banavgifter med 2014. föreslår en ökning av anslaget Trafikavtal med i syfte att sänka priset för resenärer och gods i Gotlandstrafiken. Det är ett steg mot ett system med vägpris för denna trafik, menar motionärerna. avvisar investeringar i Förbifart och övriga vägbyggen med medel från trängselskatten och minskar därmed anslaget för trängselskatt i med . I kommittémotion 2013/14:T338 yrkande 7 av m.fl. (V) och partimotion 2012/13:T320 yrkande 18 av m.fl. (V) framförs även att intäkterna från trängselavgiften i i första hand ska användas till att förbättra och bygga ut kollektivtrafiken i enlighet med folkomröstningsresultatet. I partimotionen framförs slutligen att vill införa en konverteringspremie för bilar som konverteras till etanoldrift med , och med för biogas eller eldrift. Motionärerna anslår för detta 2014. Av bestämmelserna i budgetlagen följer att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut, vilket innebär att samtliga anslag under ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut och måste inrymmas i den ram som lagt fast för utgiftsområdet. Utöver själva anslagen ska även andra förslag som påverkar anslagsnivån behandlas under samma punkt i förslaget till riksdagsbeslut. Regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgår till . Förslaget är beräknat med utgångspunkt i målen för transportpolitiken och politiken för informationssamhället och i enlighet med den inriktning på politiken som redovisas i budgetpropositionen. Genom ett yttrande till finansutskottet har trafikutskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Avvikande meningar lämnades av Socialdemokraterna, . Oppositionspartiernas förslag till anslag redovisas i bilaga 2. I det följande redovisas vissa förtydliganden av regeringens medelsfördelning samt kommentarer till vissa frågor som förts fram i ovan nämnda motioner med förslag till alternativa medelsanvisningar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en väl fungerande infrastruktur då detta bidrar till företagande och tillväxt bl.a. genom goda förutsättningar för effektivare transporter, förbättrad leveranssäkerhet och en utvidgad arbetsmarknad. Ett väl fungerande transportsystem nyttjar alla trafikslag på ett effektivt sätt, och de miljövänliga och säkra alternativen ska vara attraktiva och enkla att använda för resenärer och transportköpare. Utskottet kan dock konstatera att ökningen av trafiken tillsammans med av underinvestering har lett till ett mycket högt kapacitetsutnyttjande i vissa delar av transportsystemet. Det leder i sin tur till ökad trängsel och till att störningar oftare uppstår. Utskottet har därför tidigare välkomnat regeringens infrastrukturproposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem som innebär en kraftig ökning av satsningarna på infrastrukturen. fastställde (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119 ) propositionen. Beslutet innebär en höjd ambitionsnivå och en historisk satsning med på transportinfrastrukturen under nästa planperiod 2014–2025. Det innebär en kraftigt ökad ram i förhållande till tidigare riksdagsbeslut och motsvarar en ambitionsökning med i jämförbara priser. Av den totala ramen ska användas för att utveckla transportsystemet så att det klarar nuvarande och framtida krav på hållbarhet och för att göra det varaktigt robust. En betydande del av detta kommer att gå till järnvägen. Utskottet välkomnar satsningen på järnvägen. Med utgångspunkt i propositionen lämnade ett förslag till nationell plan –2025. Förslaget har remissbehandlats och beredning pågår inom .