bet · H001NU11 · 2013-04-18 00:00:00 — Självklart finns det sådana som har missbrukat förtroendet, och de ska inte tillåtas bedriva sina verksamheter. Men det handlar också om kontroll och bra upphandlingar, som vissa politiker är ansvariga för. Det är där vi ska söka ansvaret i stället för att skuldbelägga de kvinnor som har vågat starta företag.På tal om att det är just kvinnor som startar företag inom vård, omsorg och skola kan jag säga att man vanligtvis brukar gräva där man står. Det är inget konstigt med att man satsar på ett område som man känner väl och där man har idéer om hur det kan bli bättre och hur man kan använda innovationer för att organisera verksamheten på ett bättre sätt.Till skillnad från har jag levt i ett samhälle där allt styrdes av politiker, nämligen det socialistiska drömsamhället i , mitt forna hemland. Politikerna bestämde inte bara vilken skola man skulle gå i, utan även vilka kläder man skulle ha, vilken mat man skulle äta och vilket parti man skulle rösta på. Det fanns nämligen bara ett parti, och dessutom var man tvungen att gå och rösta. Jag vill inte tillbaka till det samhället. Tro mig - det är inget samhälle som vi strävar efter. Vi är för ett samhälle där individen får frihet att bestämma framför kommunpolitiker, regionpolitiker och riksdagspolitiker. Jag hade från början inte satt upp mig på talarlistan, men när de kreativa näringarna kom upp i debatten kunde jag inte låta bli. De kreativa näringarna blir allt viktigare för . I en annars ganska mörk tid är det här som växer. Det är 146 000 anställda i 117 000 företag. Tillväxten inom denna sektor låg 2010 på . Man omsätter ca 285 miljarder, vilket bidrar till bnp.Sverige betraktas som ett av världens mest kreativa länder, enligt vissa undersökningar det allra mest kreativa. Vi ligger i framkanten och är trendkänsliga. är inte en helt ovanlig testmarknad för nya produkter och tjänster.Vi ligger också i framkant teknologiskt. Ny teknik och nya kommunikationsformer förändrar vårt samhälle i grunden. Vår syn på konsumtion förändras. Det som förr hette ägande heter nu tillgänglighet. Det ska vara här och till ett rimligt pris. Frågan är huruvida vi och våra system är redo att möta en ny tids krav.Det första jag vill ta upp är att exempelvis patent betraktas som ett affärsverktyg i de traditionella näringarna - utan patent, ingen investering. Detta gäller även upphovsrätten - utan en modern och fungerande upphovsrätt, inga framgångar. Det går därför inte att glädjas åt de kreativa näringarnas framväxt utan att sätta ned en väldigt tydlig fot för upphovsrätten.Det andra jag vill lyfta fram är vad de här siffrorna betyder för i världen. Bara musikexporten ligger på . Dataspelsexporten är med sina 2 miljarder dubbelt så stor och är en av våra snabbast växande exportgrenar. växte dataspelsexporten med över 50 procent.Detta avspeglas i regeringens exportpolitik, där de kreativa näringarna är ett av de mest prioriterade områdena. Flera initiativ har tagits, som den främjarkalender som vi arbetar efter vid våra ambassader och kommunikationsplattformen Symbio Create, som är framtagen för de kreativa näringarna.Det tredje perspektivet handlar om vad vi kan göra inom landets gränser. Är vi beredda att ge de kreativa näringarna utrymme att växa och utvecklas? Är våra system redo? Klarar våra myndigheter av att möta branschernas behov? Många aktörer klagar på att de möter oförståelse för sina villkor från myndigheter och från bank- och finansvärld. Och är vi beredda att se de kreativa näringarna som en ekonomisk tillväxtsektor och inte bara som en kultursektor?Vi behöver se över hur vi kan underlätta för nya affärsmodeller att växa fram, vilka hinder som finns och vilka regleringar som kan behöva ändras. Inte minst är det en viktig fråga hur vi löser rättighetsfrågor i ett internationellt perspektiv. Detta är något vi vill utveckla tillsammans med näringarna.Om allt detta säger och ingenting. De säger ingenting om vilka förändringar de vill se, ingenting om vad de vill göra. Under anförande hördes att mer pengar eventuellt skulle kunna vara en bra idé. Men några resurser finns inte avsatta. Det är tomt och tyst. Det enda man kunnat presentera här är ett förslag om att ska uppmana regeringen att främja kreativa näringar och att 2014 vore ett bra år för det.Jag vet inte om det står klart för , men det hon föreslår gör vi . Vi gör inte bara uttalanden - vi främjar de kreativa näringarna, inom och utom landets gränser.Går in på handelsministerns hemsida kan hon konstatera att kreativa näringar är en av huvudrubrikerna. Regeringens råd för kulturella och kreativa näringar har precis lämnat sina synpunkter, som bereds inom . har fått kreativa näringar infört som ett av sina grunduppdrag. Kreativa näringar är en viktig del av förenklingsarbetet, och vid landets inkubatorer växer nya företag fram . När det gäller har mångmiljonbelopp avsatts i budgeten.Vi inte bara säger - vi gör! Vi ser det nya som växer fram. , vad gör ni? (Applåder)I detta anförande instämde , , , och (alla M) samt och (båda C). Det är alltid intressant att sitta och lyssna utan att vara anmäld. Då kan man lyssna in de olika förslag och idéer som ledamöterna delar med sig av.Eva Flyborg började med att säga att man har betraktat företagen som mjölkkor. Hon hänvisar till arbetsgivaravgifterna. Jag vill påminna om att arbetsgivarorganisationerna alltid tagit bort den kostnaden vid förhandlingar. Det innebär alltså att man har minskat de uteblivna lönehöjningarna.Anders vill att det ska bli billigare att anställa. Då förutsätter jag att svaret är sänkta löner. Han tycker också att det är besvärligt när vi socialdemokrater har synpunkter på jordbruksstödet i EU. Men det är precis detta som regeringen har framhållit i budgetförhandlingarna.Mats tar upp frågan om att månadsredovisning inte ska genomföras. Kan man inte åtminstone låta exempelvis taxibranschen och byggindustrin få göra det när de själva vill det?Alla fyra partierna har uttalat sig så väldigt väl om halvering av restaurangmomsen och det goda resultatet av det. Jag står här nu och lovar er att om ni ger mig ska jag åstadkomma mer än 5 000 jobb.Mats gjorde ytterligare en jämförelse. anställer 25-30 ungdomar för att man sänker arbetsgivaravgiften från i runda tal . Tror han verkligen på det själv?Jag tar ett löneexempel. Jag har 30 ungdomar, och de har i lön. Om det ska betalas in en arbetsgivaravgift för dem på den summan blir det 1,8 miljoner. Den summan halverar man till 900 000 kronor.Är det någon i den här lokalen som tror att arbetsgivaren är beredd att betala i lön för att få en besparing på ? Kan det vara det som driver Maxiägaren, eller vad det nu kallas för? Jag tror inte det.Det är därför som vi har sagt att man ska använda utrymmet till de arbetsgivare som är beredda att ta en person som är helt arbetslös i stället för att sprida ut det på hela branscher och hela arbetsmarknaden.Det är inte så som ni vill få det att framstå att vi ska göra skattepålagor på ca 30 miljarder. Det måste vara fel på de personer som jobbar borta på om de kan få fram de siffrorna.Vad vi säger är att det utrymme som ni använder för att ha generella sänkningar på ca 15 miljarder för ungdomar som är upp till ska vi i stället använda till de ungdomar som är arbetslösa. De 15 miljarderna kvittar vi mot era 15 miljarder. Jag lyssnade med stigande förvåning på anförande. Om han tror att en skattehöjning på 14,2 miljarder som riktas enbart mot arbetsplatser för ungdomar går spårlöst förbi frågar man sig: Varför höjer ni inte arbetsgivaravgifterna generellt om det inte är något problem? Här har ni världens inkomstkälla.Varför bara ta ungdomarna? Det är väl bättre att ta sådana som har fått en fastare plats och är mer oumbärliga för arbetsgivarna i så fall. Höj någon procent, och så kan ni finansiera ännu mer bidragshöjningar. Detta håller inte.Vi kan ta de stora företagen som anställer många ungdomar, Ica och snabbmatsföretagen. De kan man tycka vad man vill om, men de är en instegsplats för ungdomar på arbetsmarknaden. Det skulle bara passera som business as usual. Det är att beskatta ungdomars arbete mer som är er utan jämförelse största inkomstkälla till alla era satsningar som ni gör.Krister Örnfjäder räknade på en kalkyl för en Icaföretagare. Det är en kostnadshöjning. Det är inte så att dessa platser plötsligt blir lediga för att de människorna avskedas direkt. Det tror inte jag. Men inte blir det nya platser lediga för människor som kan komma in och få Socialdemokraternas nolltaxa vad gäller arbetsgivaravgifter.Den politiken håller inte. Det är bara ena sidan av myntet. Den andra sidan av myntet är att ni använder pengarna för att förstärka bidragssystemen i stället för att förstärka konkurrenskraften som leder till långsiktiga jobb. Man blir lite betänksam när man hör uttrycka sig på det här sättet. Det hänger inte ihop för fem öre.Hur kan det vara så att när ni sänker för alla är det en bra insats, men när vi sänker för dem som är arbetslösa är det en dålig insats?Du säger: Varför höjer ni inte arbetsgivaravgifterna över huvud taget, eftersom det är vår lösning, som du uttrycker det? Motfrågan är: Varför sänker inte ni för alla kategorier av människor, eftersom det är lösningen på ert problem?Nu har ni visserligen sagt att ni även ska sänka för dem som är äldre, och ni har också påbörjat det. är det bara de som är i mitten kvar. Om det vore på det sättet som du beskriver det att ni lyckas med den yngre kategorin och den äldre kategorin borde det bli så att de i mitten utsätts för en press när det gäller satsningarna, och ska det sänkas där också.Jag har ingenting emot att man sänker arbetsgivaravgifter om det finns ett utrymme för det, inte alls. Men man ska vara medveten om att de pengarna går till någonting. Är det inte så att vi betalar det som pengarna går till gemensamt får varje individ stå för de kostnaderna själv. Det finns länder med sådana system, och de förskräcker.Jag tycker att vi ska behålla ett sådant system som vi har . Men vi ska rikta våra insatser mot de grupper som har det största behovet. Det är de som är utan arbete. Problemet med Socialdemokraternas och förslag är att det är ännu fler som kommer att bli utan arbete med den politiken.Det märkliga är att plötsligt är inne på att tala om varför jag är emot att ni vill sänka. Ni vill ju höja och fördubbla arbetsgivaravgiften. Det är problemet.Det är inget problem med att man tar bort arbetsgivaravgiften helt enbart för dem som är arbetslösa. Men det jag vänder mig emot är att ni låtsas som att det inte får någon som helst effekt om man fördubblar arbetslösheten. Det är en mycket stor grupp med tanke på att det är sammanlagt 14,2 miljarder kronor.Ni måste ändå tänka igenom detta. Det handlar om så kraftfulla skattehöjningar på produktiva faktorer som arbete, kapital och företagande som i så liten utsträckning satsas för att öka produktiviteten utan snarare används för att förbättra ersättningarna i olika typer av socialförsäkringssystem.Det är en politik som inte hänger ihop. Den kommer inte att leda till att stärka konkurrenskraft och se till att människor får arbeten som är långsiktigt hållbara. tror att vår politik kommer att få en viss effekt. Vi vet att er politik har en effekt. Ni har inte lyckats.Ni har gjort satsningarna, som ni kallar det för. Det har inte fått det resultat som jag hoppas att ni åtminstone trodde på. Eftersom ungdomsarbetslösheten ökar och arbetslösheten i sin helhet ökar lyckades det inte.Jag tycker för min del att man kan räkna på det sätt som jag här har beskrivit. Vad vi gör är att ta ett utrymme som ni redan använder för hela arbetsmarknaden och använda det utrymmet till att sätta in för speciella grupper på arbetsmarknaden.Budgetmässigt ser jag inte någon skillnad. Sedan kan räkna hur han vill. Men i vår satsning ska vi använda oss av de pengar som ni redan har använt och använder. Jag blir nog tvungen att ta en replik när går i gång och börjar tala om restaurangmomsen. Det är någonstans där som debatten om näringspolitik klev av banan och inte längre blev en debatt om näringspolitik.Krister Örnfjäder har en benägenhet att alltid vilja skjuta på restaurangmomsen, att alltid vilja förminska denna näring och att alltid vilja förminska de människor som arbetar i denna näring. Han vill alltid förminska de effekter som momssänkningen har givit på näringen, på de företag som verkar inom restaurangnäringen och på de människor som har lyckats få jobb i detta sammanhang.Efter det att momsen sänktes uppstod ett tydligt hack i kurvan för prisutvecklingen, där priserna justerades nedåt. Det justerades sakta , men när man viktar det visar det sig att priserna ligger lägre än vad som var förväntat om momsen inte hade sänkts. Det är en branschorganisation som har räknat fram detta. kan möjligen säga att de är jäviga. Jag skulle vilja säga att de kanske är sakkunniga i sammanhanget.Det har blivit en prissänkning som har varit gynnsam för konsumenterna. Det innebär att försäljningen har ökat, vilket har inneburit ökade momsintäkter för staten. Branschens omsättning har ökat - vida över vad omsättningen har gjort i i övrigt och i andra näringar. Detta har inneburit att företagen har fått mer pengar över. Högre vinster har inneburit intäkter tillbaka till staten. Det har blivit fler anställda.Jag skulle inte vilja ge till för att skapa 5 000 jobb. Jag förordar att man sänker restaurangmomsen, som regeringen gjorde . Det gav 6 000 jobb, och det gav många andra dynamiska effekter såsom minskat utanförskap. Varför skjuter just på denna näring? Anledningen till att jag skjuter på denna fråga är helt enkelt att det är fyra partier som har gått upp och slagit sig för bröstet igen och sagt att det har varit en lyckosam satsning. Jag håller inte med om det. Jag accepterar inte att man gör en sådan förvrängning av verkligheten, och den försöker jag korrigera.Jag förminskar inte heller de anställda i och med detta. Jag räknar med att de anställda inom näringen är så bra på det de gör att de mycket väl kan leva med en moms som är likvärdig med annan moms. Så högt förtroende för dem har jag.Du hänvisar till 3 procents sänkning av priset. Det är inte speciellt konstigt - om man sänker ska det väl inte vara så svårt att minska . 6 000 anställda, säger . Den siffra som jag har hört av Visitas är upp till 5 000 anställda i branschen, och Visitas går själva inte i god för om siffran beror på sänkningen av restaurangmomsen. Jag tycker att det talar för sig självt; detta är en dyr satsning med en väldigt begränsad effekt.Min fråga är: Går det inte att göra detta på något annat sätt? Om man vill ha billigare mat tycker jag att priset borde vara lägre. Om man vill ha fler anställda tycker jag att det borde vara betydligt fler än 5 000 personer. Jag har tittat på hur det ser ut inom andra branscher. Hur många anställda får man per miljon? Det är vad det handlar om, och det är betydligt fler än 5 000 stycken. Jag tycker att man borde använda pengarna på ett bättre sätt. sjunger transfereringssystemens lov i stället för att se till att effekterna kommer näringen till godo. Näringen består av företag och människor som arbetar i företagen och av kunder som drar nytta av företagens tjänster.Krister Örnfjäder vill enligt gammal klassisk betongpolitik flytta över detta till transfereringarna. Dessa pengar är någonting som uppenbarligen är allom givet. Skattepengarna ska flyttas till de människor som är arbetslösa. Men först vill i praktiken göra ett antal människor arbetslösa, om restaurangmomsen nu ska gå tillbaka till 25 procent.Låt oss titta lite grann på siffrorna, för siffror är ändå vederhäftigt. Det har blivit lägre prisnivå. Det har blivit en omsättningseffekt för branschen som är plus . Det är en ökning med motsvarande 6 000 helårsarbeten. Det är inte 5 000, utan 6 000 helårsarbeten. Då vet vi också att inom hotell- och restaurangnäringen består många jobb av deltid, halvtid och extraarbeten. Det är alltså långt fler än 6 000 människor som har fått jobb tack vare denna reform.Den största procentuella ökningen finns i , och . Detta har slagit på ställen i landet där man tackar och tar emot för fler arbetstillfällen. Låt oss titta på eget län - län. Där har antalet nya helårsarbeten de första tre kvartalen varit 94 stycken. Det var en utveckling på - betydligt bättre än vad utvecklingen har varit i andra branscher. Vi kan också se en ökning av lönesumman på 7,1 procent.Jag citerar , känd från arbetarrörelsen. Han skriver i : "Vi uppmanar regeringen att tänka om - - - och utöka antalet subventionerade anställningar. "Kan inte gå i takt med sin partikompis och inte bara i otakt med tiden? Jag tycker att jag går väl i takt . Jag har till och med en klocka som hjälper mig med det.Att upprepa argument stärker dem inte. Jag hörde det som sade redan i det första inlägget. Jag svarade på det också. Min inställning har inte ändrats på dessa minuter.Man ska inte ge mig pengar för att jag ska ge dem till någon form av transfereringssystem. Men vi har stora behov i det här landet. Jag skulle kunna tänka mig att exempelvis använda dessa fem miljarder till 10 000 lärare. De ryms nämligen inom den budgeten. Vårt utbildningssystem har ett sådant behov . Det behövs mer folk, och det behövs fler lärare.Jag skulle hellre vilja använda dessa fem miljarder till detta. Det ligger inom ramen för ett transfereringssystem. Det innebär att vi använder pengarna i riksdag. Vi fattar ett beslut, och vi portionerar sedan ut pengarna till kommuner och landsting beroende på vem som är huvudman för skolan. Det skäms inte jag för.Hans Rothenberg kanske trodde att jag skulle använda pengarna till någonting annat. Men jag har tänkt att pengarna ska kunna användas för arbetstillfällen. Då får man mycket större effekt än vad man får i det som ni har fattat beslut om.Jag är glad att restaurangnäring, hotellverksamhet och annat går bra. Jag tycker inte att det är speciellt konstigt eftersom turismen går bra i , som en av era företrädare för Alliansen var uppe och talade om. Det brukar innebära att man får en högre omsättning och en större vinst. Jag tycker alltså inte att det är speciellt konstigt, men jag skulle inte svära på att det beror på någon sänkning av restaurangmomsen. Detta är egentligen en replik på . Jag sitter här och blir upprörd över den nonchalans som han visar. Jag vill påstå att det är okunskap, fast det bär mig emot att säga det.Eftersom jag sitter i arbetsmarknadsutskottet vet jag att det där handlar mycket om att se på de subventionerade anställningarna. Det har satsats mer pengar . Vi vet att det finns människor som verkligen behöver dessa stöd. Men arbetsgivarna tar inte emot vare sig gamla, unga eller däremellan i tillräcklig omfattning. Vad ska vi göra åt det?Det finns till och med 90-procentiga subventioner av anställningar, men de här människorna tas ändå inte emot. Vad ska vi göra åt det? Det har införts handledarstöd, som jag själv har varit med och kämpat för, för att arbetsgivare ska kunna avsätta tid och till och med få betalt för att ta emot personer. Det handlar inte minst om personer med arbetshinder, som står allra längst ifrån den ordinarie arbetsmarknaden. Vad ska vi göra åt det?Självfallet måste arbetsgivarna ta sitt ansvar i detta. Men vilka ytterligare jobb skulle det ge att höja momssatsen inom restaurangnäringen? Många ungdomar har sin första arbetsplats inom just restaurangnäringen.Om vi talar om besöksnäringen finns det väl ingen av oss som inte vill gå och fika på ett kafé eller äta på en restaurang. Vi själva som riksdagsledamöter blir ganska ofta bjudna på middagar, och vi äter lunch varje dag.Skulle vi på något sätt särskilja jobb från jobb och säga att de här jobben inte är lika viktiga? Om det är det som vill säga tycker jag att Socialdemokraterna har missat någonting väldigt väsentligt och grundläggande i näringspolitik, att alla jobb och företag är lika viktiga.