bet · H101UbU3 · 2013-09-23 00:00:00 — De nuvarande bestämmelserna innebär att CSN har fastställt specifika landsbelopp för /13 för totalt 131 länder. Det svenska lånebeloppet för studier i vid heltidsstudier är 2013. I 18 länder är lånebeloppet 1 500–. I 40 länder är lånebeloppet högre än och i 73 länder är lånebeloppet lägre än . I propositionen aviserar regeringen att dagens landspecifika studiemedelsbelopp bör ersättas med det enhetliga belopp som ges vid studier i (per studiemånad vid heltidsstudier ), vilket täcker behovet av studiemedel i de flesta studieländer. Den nuvarande metoden för att fastställa de landspecifika beloppen har nämligen vissa brister. Den återspeglar inte levnadsomkostnaderna i studieländerna, utan landsbeloppen överstiger för de flesta länder behovet av studiemedel. Studiemedelsbeloppen skulle sålunda inte behöva vara så höga som CSN fastställt. Utskottet delar mot den bakgrunden regeringens bedömning att förändringen ger en enklare, tydligare och mer rättssäker ordning. Därtill underlättar ett förenklat regelverk CSN:s administration. Motionärernas vidare farhågor om minskad internationell rörlighet och begränsningar i fråga om val av studieland för studenter motverkas av införandet av ett nytt merkostnadslån för utlandsstudier (ca per studiemånad vid heltidsstudier ). Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom yrkandet om att behålla det nuvarande systemet med specifika landsbelopp för olika länder vid utlandstudier. Därmed avstyrks motion 2012/13:Ub19 (V). Lagförslaget och regeringens bedömningar i övrigt Det övergripande målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i statsbudgeten är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). För att ska kunna hävda sig som kunskapsnation i en alltmer globaliserad värld är enligt utskottet en ökad internationell rörlighet bland de studerande av stor vikt. Utlandsstudier är dock inte bara till nytta för samhället utan kan också gynna den enskilda studeranden genom bl.a. personlig utveckling, förbättrade språkkunskaper och en ökad anställningsbarhet såväl inom som utomlands. Till detta ska läggas att en viktig princip i samarbetet inom EU är rörlighet i utbildningssyfte. I rådets slutsatser om ett riktmärke för rörlighet i utbildningssyfte (2011/C 372/08) anges bl.a. att av de utexaminerade från högre utbildning inom EU bör ha haft en studie- eller praktikperiod utomlands som är knuten till utbildningen. Drygt 30 000 studerande från läser med studiemedel utomlands. Det svenska studiemedelssystemet för utlandsstudier är generöst. Genom det aktuella förslaget och de aviserade förordningsändringarna anser utskottet att systemet blir enklare, flexiblare och enhetligare. Bland förslagen och bedömningarna i propositionen vill utskottet utöver det som nämnts ovan särskilt framhålla följande. Benämningen utlandsstudier för studier utanför föreslås bli infört i studiestödslagen. Även utvidgade möjligheter till språkstudier bedömer regeringen bör införas. Benämningen tilläggslån för vissa merkostnader ska enligt förslaget i propositionen benämnas merkostnadslån i studiestödslagen. I anslutning till införandet av samma lånebelopp för utlandsstudier som för studier i bedömer regeringen vidare att ett nytt merkostnadslån för utlandsstudier bör införas. Det nya merkostnadslånet för utlandsstudier för studier på såväl gymnasial som eftergymnasial nivå ger möjlighet till betydligt högre lån för att täcka undervisningsavgifter, och därmed möjliggörs studier vid t.ex. prestigeuniversitet där undervisningsavgifterna är högre och där i många fall utbildningen är av hög kvalitet. Utskottet välkomnar i sammanhanget att regeringen särskilt uppmärksammat att ett högre uttag av merkostnadslån för undervisningsavgifter också kräver utökade kontroller via CSN för att motverka felaktiga utbetalningar. Regeringen aviserar därtill att studiemedel som huvudregel bör betalas ut i förskott på det sätt som görs för studiemedel för studier i i stället för terminsvis i förskott som ofta görs . Det sistnämnda minskar enligt utskottet risken för felaktiga utbetalningar ytterligare. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens lagförslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Studiemedel i en globaliserad värld, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub20 av (SD) och 2012/13:Ub19 av m.fl. (V). Jag anser inte att ett merkostnadslån gällande undervisningsavgifter för gymnasiestudier utomlands med ett högsta tak på av prisbasbeloppet är rimligt och motsätter mig därmed denna aviserade förändring. Att på gymnasial nivå erbjuda statliga lån till undervisningsavgifter när samma undervisning i enligt skollagen (2010:800) ska vara helt avgiftsfri och när det i 15 kap. 18 § anges att endast kostnader i enstaka fall får förekomma, ter sig mycket märkligt. Hur kan en princip som gäller inom landets gränser anses vara helt obsolet utanför landets gränser? I sammanhanget bör också framhållas de inte helt obetydliga skulder unga människor drar på sig innan de ens hunnit ut på arbetsmarknaden genom den aviserade förändringen. Dessa merkostnadslån för undervisningsavgifter blir än mer problematiska om regeringen tar bort kravet att motsvarande studier inte med lika stor fördel kan bedrivas i för att den studerande ska beviljas studiemedel vid gymnasiala studier inom EES och i . Jag anser därför att man ska bevara detta krav. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Studiemedel i en globaliserad värld, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub19 av m.fl. (V) och 2012/13:Ub20 av (SD). Regeringen vill avskaffa det nuvarande systemet med specifika landsbelopp för studier utomlands och införa ett enhetligt system där studielån för utlandsstudier lämnas med samma belopp som för studier i . Enligt en granskning som tidningen (nr 16, 2013) låtit göra innebär regeringens förslag en rejäl försämring jämfört med de villkor som gäller . För studenter som väljer att studera i exempelvis eller , två av de mest populära länderna för utlandsstudier bland svenska studenter, innebär regeringens förslag att studenterna får ett par mindre att röra sig med . Det är en avsevärd försämring jämfört med dagens system, vilket bekymrar (). ser med oro på vilka konsekvenser regeringens förslag kan få. För det första finns en betydande risk att förändringarna av studiemedlets storlek leder till att möjligheterna till utlandsstudier inte förblir likvärdiga, utan att de blir beroende av att de studerande även har andra finansieringskällor än studiemedel. Det svenska studiestödet ska verka rekryterande och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Vidare ska det utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Regeringens förslag till nytt enhetligt studiemedelsbelopp för studier i och utomlands riskerar att motverka detta. För det andra riskerar regeringens förslag att leda till att studenterna väljer bort vissa utbildningar och länder på grund av studiemedlets storlek. Det motverkar regeringens målsättning att de svenska studenternas internationella rörlighet ska öka. Det är viktigt att alla studenter har möjlighet att studera i samtliga länder och att valet av utbildning och land inte styrs av nivån på studiemedlet. Nackdelarna med regeringens förslag till ett enhetligt studiemedelsbelopp för studier i och utomlands överväger fördelarna. Dagens system för studielån vid utlandsstudier bör därför inte ändras utan behållas i sin nuvarande form. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Studiemedel i en globaliserad värld, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Studiemedel för studier utomlands lämnas under vissa förutsättningar som närmare regleras i olika studiestödsförfattningar. I propositionen lämnar regeringen förslag och gör bedömningar som syftar till att skapa ett mer enhetligt och effektivt studiemedelssystem för studier utomlands. I detta särskilda yttrande vill vi närmare redogöra för vår syn på några av de aktuella frågorna. Dagens system för fördelning av studiemedel till svenska studenter som studerar utomlands upplevs ibland som oöverskådligt. Många som vill studera har svårt att förstå om de kan beviljas studiemedel eller inte, och i så fall hur mycket. Av den anledningen är det bra att regeringen föreslår ett mer enhetligt system. Det system som läggs fram i propositionen innebär att studielån för studier utomlands lämnas med samma lånebelopp som för studier i . Därtill finns möjligheter till vissa extra lån för att täcka vissa merkostnader i det land den studerande ska läsa i. Vi välkomnar att möjligheten att bekosta undervisningsavgifter ökar jämfört med hur det ser ut . Det kommer att bli möjligt att kunna låna ytterligare för hela studietiden för att täcka de höga undervisningsavgifterna som finns vid vissa utländska lärosäten. Propositionen innehåller tyvärr även negativa förändringar. En sådan negativ förändring är att det kommer att bli stora skillnader jämfört med när det gäller minskningen av det maximala studiemedelsbelopp som kan betalas ut för studier i vissa länder. Detta kan drabba studerande som läser i länder som , och extra hårt. Omkring 30 000 studerande läser utomlands, varav många i dessa länder. Exempelvis kan en studerande som läser i få i studiemedel. Med regeringens aviserade förändringar kan detta reduceras till totalt . Detta innebär en minskning av studiemedlet motsvarande ca . För de som vill studera i kan det handla om en minskning motsvarande ca . , och är populära länder för svenska studenter som studerar utomlands. Att försämra villkoren för dessa studenter kan få negativa konsekvenser och minska antalet utresande svenska studenter till dessa länder. är det ett problem med alltför få studenter som studerar utomlands. Försämringen kan bl.a. leda till att studerande utan välbärgade föräldrar som vill läsa i , och låter bli att söka sig till dessa länder. Detta är i sig negativt för den breddade rekryteringen. Möjligheten att studera i dessa och andra länder ska inte bero på tjockleken på föräldrarnas plånbok. En minskad tillströmning till vissa länder kan även leda till att vi går miste om en hel del kunskap och forskning som finns i dessa länder och miljöer. Även utbytet i sig är positivt. Det är tänkbart att de ökade möjligheterna att låna till undervisningsavgifter kan kompensera för en del av de konsekvenser som de minskade studiemedelsbeloppen för vissa länder ger upphov till. Hur utfallet blir med anledning av reformen är dock ovisst. Mot denna bakgrund anser vi att det hade varit klokt om regeringen i propositionen hade aviserat att () eller någon annan lämplig instans ska få i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen. Uppföljningen och utvärderingen skulle exempelvis kunna omfatta att undersöka om antalet studerande till vissa länder ökar eller minskar med anledning av reformen, om olika kategorier studerande drabbas och i så fall vilka och om studerande väljer att låta bli att studera i vissa länder på grund av reformen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:152 Studiemedel i en globaliserad värld: antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). 2012/13:Ub19 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte ska införas ett enhetligt studiemedelsbelopp för studier i och utomlands. 2012/13:Ub20 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studiemedelsreglerna för utlandsstuderande. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)