bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — Vad beträffar det s.k. fjärde järnvägspaketet som berörs i ett motionsyrkande har trafikutskottet gjort en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag (2012/13:TU13) i vilket det ansåg att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Det fjärde järnvägspaketet har även varit föremål för en överläggning mellan infrastrukturministern och trafikutskottet. majoritet ansåg att kommissionens förslag om marknadsöppning var alltför långtgående och överskred den nödvändiga nivå som krävs för att nå målen med förslagen. Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets ställningstaganden i yttrande 2012/13:MJU4y och näringsutskottets ställningstaganden i yttrande i protokollsutdrag. Därmed anser utskottet att motionerna 2012/13:U12 yrkandena 3 och 13 och 2012/13:U13 yrkandena 19, 21, 22, 2830 kan avstyrkas i den mån de inte tillgodosetts. I skrivelsen behandlas EU:s institutioner, bl.a. med avseende på öppenhet och insyn (s. 241248). Regeringen betonar att EU måste företrädas av moderna, effektiva, öppna och medborgarorienterade institutioner. I kommittémotion 2011/12:306 yrkande 54 av m.fl. menar att framväxten av det europeiska samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. Socialdemokraterna vill att EU i grunden ska vara ett samarbete mellan suveräna stater, där vi tillsammans med andra medlemsstater kan lösa de problem som kräver gemensamma lösningar. Det är viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Socialdemokraterna vill arbeta för en stark, effektiv och respekterad rättsordning baserad på folkrätt och mänskliga rättigheter. EU har en viktig roll, inte minst när det gäller att vara ett föredöme för det internationella samarbetet. argumenterar i kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. yrkande 1 för att regeringen ska inleda förhandlingar om ett utträde ur Europeiska unionen. I yrkande 25 förordas att regeringen ska vara ytterst återhållsam med att medge möjligheten att nyttja delegerade akter och genomförandeakter. I yrkande 26 lyfts frågan om placering och motionärerna anför att parlamentet bör ges rätt att själv bestämma var det ska sammanträda. Enligt yrkande 37 är det bästa sättet att minska klyftan mellan EU och medborgarna att låta medborgarna bestämma mer själva genom sina folkvalda organ; att öka medvetenheten om hur EU:s institutioner arbetar och hur politiken bestäms vore kontraproduktivt. motsätter sig därför ytterligare medel till programmet Ett EU för medborgarna. påpekar att enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan unionens lagstiftare, dvs. och rådet, välja att ge kommissionen befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Så som regeringen anför i skrivelsen ger systemet med delegerade akter och rådet möjlighet att utöva kontroll över den befogenhet som lagstiftaren delegerar till kommissionen. Denna kontroll utövas genom att och rådet kan återkalla delegeringen eller invända mot att en akt som kommissionen har antagit träder i kraft. I övriga frågor där kommissionen har genomförandebefogenheter och inget annat anges kvarstår det s.k. kommittéförfarandet (kommittologin). Detta innebär att kommissionen samråder med särskilda rådgivande kommittéer bestående av experter från medlemsstaterna när den genomför EU-lagstiftning. I dessa fall kontrolleras utövandet av befogenheterna av medlemsstaterna. Enligt mening kan det finnas anledning att bevaka i vilken omfattning kommissionen ges befogenheter att anta s.k. delegerade akter. De väsentliga delarna av ett område ska enligt fördraget förbehållas lagstiftningsakterna och får inte delegeras. Enligt bör inte kommissionen ges befogenheter i en sådan utsträckning att den på ett oförutsebart sätt kan komma att påverka en lagstiftningsakts utformning och innehåll. När det gäller säte ser positivt på att frågan om säte nu behandlas i utskott för konstitutionella frågor, det s.k. . Vidare förutsätter att regeringen stöder alla strävanden för att kostsamma flyttning mellan två orter ska upphöra. konstaterar att syftet med programmet Ett för medborgarna är att öka kunskapen om Europeiska unionen och att främja medborgarengagemang. ser ett värde i att medborgarna informeras om hur de kan vara delaktiga i EU:s beslutsprocesser. Sådana kunskapsinsatser bör ha karaktären av information och inte av opinionsbildning. Ett genomförande av programmet förutsätter enligt en finansiering på EU-nivå. Utskottet anser att det i tider av ekonomisk kris finns särskild anledning att påminna om de stora framsteg som har gjorts och om den modell för fredligt samarbete mellan fria stater som EU därmed har kunnat bli för världen. Genom att vara en engagerad och konstruktiv kraft i det europeiska samarbetet kan bäst ta till vara nationella intressen och främja universella värden. Utskottet konstaterar att frågan om ett svenskt utträde ur EU inte är aktuell. I samband med folkomröstningen röstade svenska folket ja till medlemskap i och beslutet om ett svenskt medlemskap fattades därefter formellt av riksdag . Utskottet konstaterade i betänkande 2008/09:UU8 om godkännande av Lissabonfördraget att det även i Lissabonfördraget fastställs att ska ha sitt säte i , med regelbundna plenarsessioner . Ytterligare plenarsessioner hålls i , där också parlamentets utskott sammanträder. Utskottet har tidigare tagit ställning i sakfrågan, senast i betänkande 2011/12:UU10, och anser fortfarande att det inte är en bra lösning att har sitt säte på en plats men även sammanträder på en annan. Ordningen är kostsam, opraktisk och negativ för bilden av EU. Utskottet ser gärna en utveckling där denna ordning förenklas eller avskaffas. Utskottet konstaterar emellertid att den nuvarande ordningen är fördragsfäst. För att ändra bestämmelserna om institutionernas säten krävs en ändring av protokollet (nr 6) om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner, vilket förutsätter enighet i rådet. Utskottet ser liksom positivt på att nu behandlar frågan och förutsätter att regeringen stöder alla strävanden för att den kostsamma flytten av parlamentet mellan två orter ska upphöra. Utskottet delar även i övrigt ställningstaganden i yttrande 2012/13:KU7y. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2012/13:U13 yrkandena 1, 25, 26 och 37 och 2012/13:U306 yrkande 54 kan avstyrkas. Utbildning, kultur och idrott I skrivelsen behandlas utbildningsfrågor (s. 228231). Regeringen framhåller att EU-samarbetet på området inte ska omfatta harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning men att unionen har befogenhet att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Strategins övergripande mål för utbildningen omvandlas till nationella mål som följs upp på högsta politiska nivå i . Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Skrivelsen behandlar också kulturfrågor och idrottsfrågor (s. 235240). I kommittémotion 2012/13:U12 av m.fl. yrkande 22 menar att budgetresurserna för vuxnas lärande bör ligga i paritet med budgetavsättningen för fokusområdena ungdomar och skolor. Det bör också finnas möjlighet till mobilitet och deltagande i Europasamarbeten för äldre och kortutbildade. I yrkande 23 välkomnas initiativet till en modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet och de ansträngningar som görs för att underlätta rörligheten inom EU. Motionärerna är dock oroade över vad direktivet kommer att innebära för sjuksköterskornas kunskapsnivå. I kommittémotion 2012/13:U13 av m.fl. yrkande 31 menar att kostnaderna för programmet Horisont 2020 är oacceptabla och att regeringen bör verka för att forskningssatsningar enbart ska göras på grundval av excellens för att få bästa möjliga resultat av insatta medel. Enligt yrkande 32 bör regeringen verka för att yrkeskvalifikationsdirektivet ses över så att ingen sänkning sker av de krav som ställer. Enligt yrkande 35 bör kulturpolitiken möjligt övergå till att vara ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala och lokala parlamenten. Förslaget till programmet Kreativa strider enligt yrkande 36 mot subsidiaritetsprincipen och har en tydlig EU-identitetsskapande agenda. I yrkande 38 argumenterar för att regeringen kompromisslöst bör arbeta för att idrottspolitiken förblir en nationell angelägenhet. påpekar att det inom utbildnings- och forskningsområdet pågår flera viktiga processer inom det europeiska samarbetet varav förhandlingar om nya utbildnings- och forskningsprogram samt modernisering av yrkeskvalifikationsdirektivet är de mest betydelsefulla. Dessa är enligt utbildningsutskottet mycket viktiga för framtida utveckling, både socialt och ekonomiskt, och bidrar till 2020-strategin. konstaterar att regeringen, mot bakgrund av de överläggningar i utbildningsutskottet och i om för alla som redovisas i yttrandet, har fört fram det som framhålls i motion 2012/13:U12 yrkande 22. finner alltså att motionsyrkandet kan anses tillgodosett. När det gäller yrkeskvalifikationsdirektivet hänvisas till utlåtande /12:UbU3 där utbildningsutskottet underströk vikten av att erkännandesystemet underlättar rörligheten inom unionen som det inte får utformas så att berättigade kvalifikationskrav kan kringgås. står fast vid sina tidigare ställningstaganden och vill särskilt framhålla vikten av en väl fungerande ordning för erkännande av yrkeskvalifikationer i syfte att underlätta EU-medborgarnas rätt till fri rörlighet. När det gäller kraven för att antas till sjuksköterskeutbildning framgår det enligt utbildningsutskottet av artikel 31.1 i direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer att det för att bli antagen till utbildning till sjuksköterska med ansvar för allmän hälso- och sjukvård krävs allmän skolutbildning styrkt genom examens-, utbildnings- eller annat behörighetsbevis utfärdat av de behöriga myndigheterna eller organen i en medlemsstat eller bevis på godkänt inträdesprov på motsvarande nivå till sjuksköterskeskola. noterar, genom uppgifter från , att kompromissförslag om tio års utbildning och specifika krav i direktivet om vilka kunskaper som ska ha uppnåtts inte skulle innebära en sänkning av dagens krav, även om förändringen inte skulle vara så långtgående som kommissionens ursprungsförslag där förkunskapskravet var utbildning. Enligt uppgift från stöder , kommissionen och övriga medlemsstater kompromissförslaget. ser positivt på att kompromissförslaget inte skulle innebära en sänkning av dagens krav. Mot bakgrund av ovanstående anser utbildningsutskottet inte att någon åtgärd är nödvändig med anledning av motionsyrkandena och föreslår att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2012/13:U12 (S) yrkande 23 och 2012/13:U13 (SD) yrkande 32. Beträffande Horisont 2020 hänvisar utbildningsutskottet till sitt utlåtande /11:UbU15 om ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation. Där framhölls att europeiska och internationella samarbeten är avgörande både för den nationella och den europeiska forskningens utveckling, och därigenom för utveckling. anförde vidare att de utgångspunkter för framtida program som kommissionen för fram i grönboken ligger i linje med den tidigare svenska inställningen och att de förslag och de resonemang som kommissionen redogör för förefaller väl avvägda (bet. 2010/11:UbU15). I faktapromemorian om kommissionens förslag till Horisont 2020 framgår att () ska främja spetsforskning i världsklass. För att stimulera betydande framsteg kommer EFR att stödja enskilda forskarlag inom vilket område som helst inom vetenskaplig och teknisk grundforskning. Forskare i alla åldrar från alla länder i världen kommer att kunna söka stöd för att bedriva forskning i . Vidare framgår att de föreslagna åtgärderna för rörlighet omfattar flera olika områden och kommer att vara öppna för alla länder, inklusive tredjeländer. I faktapromemorian anges också att deltagande i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram föreslås vara öppet för EU:s medlemsstater, anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer samt vissa utvalda tredjeländer (2011/12:FPM69 s. 3). I de svenska ståndpunkterna har det inte funnits några invändningar mot detta. Vid utbildningsutskottets överläggning med regeringen fanns det majoritet för regeringens ståndpunkt med ett tillägg som inte rör tredjeland eller finansieringen av Horisont 2020. Vid utbildningsutskottets överläggningar med regeringen , och om Horisont 2020 har det funnits majoritet för regeringens redovisade ståndpunkter. erinrar om att har verkat för att kvalitet ska vara vägledande för finansiering från Horisont . Forskning är till sin natur internationell och utförs i allt större utsträckning i internationella och globala samarbeten. Det är nödvändigt att deltar i och underlättar samarbeten med länder utanför EU för att forskningen ska vara konkurrenskraftig och kunna främja kunskapsutveckling och tillväxt. föreslår således att utrikesutskottet avstyrker motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 31. Sammandrag av kulturutskottets yttrande i protokollsutdrag konstaterar att kulturpolitiken inte är bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. EU ska stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Detta sker i första hand genom att främja samarbete mellan medlemsstaterna. delar inte uppfattningen i motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 35 att kulturpolitiken bör vara ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala och lokala parlamenten. anser att ett internationellt utbyte och samarbete är centralt för utvecklingen och förnyelsen av kultur och konst, såväl i som i andra länder och anser därför att yrkandet bör avstyrkas. delar inte heller uppfattningen i motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 36 att programmet Kreativa strider mot subsidiaritetsprincipen. konstaterar att ett av de övergripande målen med programmet är att värna och främja kulturella och språkliga mångfald. Därtill syftar programmet till att stärka den kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft och på så sätt bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. Detta kom också tydligt till uttryck i regeringens proposition Tid för kultur som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Med hänvisning till det ovan anförda anser kulturutskottet att motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 36 bör avstyrkas. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är till sin natur internationell med egna naturliga plattformar för dialog och erfarenhetsutbyte. är idrottspolitiken enligt kulturutskottet i första hand en nationell fråga, något som också regeringen har lyft fram i bl.a. faktapromemoria 2010/11:FPM88 Meddelande om idrott. Det finns därmed ingen anledning att göra ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta för att idrottspolitiken ska förbli en nationell angelägenhet. anser därför att motion 2012/13:U13 (SD) yrkande 38 inte behöver föranleda något initiativ från sida. Utskottet konstaterar att utbildnings-, kultur- och idrottspolitiken inte är bindande på EU-nivå utan vilar på frivillighet. Utskottet noterar att 2020-strategin har inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Utbildning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. Utskottet vill betona att gemensamma insatser vad gäller idrott på EU-nivå bör syfta till att stödja och komplettera åtgärder på nationell nivå. Den fria och självständiga idrottsrörelsen är till sin natur internationell med egna naturliga plattformar för dialog och erfarenhetsutbyte. Europeiskt samarbete inom idrottspolitikens område måste ge ett mervärde. Det gäller t.ex. information om och tolkning av EU-lagstiftning som rör idrottsrörelsen samt samarbete om vissa gränsöverskridande problem som idrotten inte kan hantera på egen hand, t.ex. arbetet mot dopning. Utskottet delar utbildningsutskottets ställningstaganden i yttrande 2012/13:KrUy och kulturutskottets yttrande i protokollsutdrag. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2012/13:U12 yrkandena 22 och 23 och motion 2012/13:U13 yrkandena 31, 32, 35, 36 och 38 kan avstyrkas. Skrivelsen och övriga yrkanden Utöver de motionsyrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med den promemoria som utskottet fastställde , Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden. Utskottet har under beredningen av ärendet funnit att de yrkanden som återfinns i bilaga 2 inte är aktuella för något tillkännagivande från i detta sammanhang. Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2012/13:80 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utvidgningen, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2012/13:U12 yrkande 1 i denna del och 2012/13:U306 yrkande 55. Det är talande att kommissionen i sin strategi lägger ytterligare fokus på korruption och rättsstat. Med undantag för delarna om påminner den nuvarande strategin mer om ett policydokument för utvecklingssamarbete i något av de minst utvecklade länderna i södra grannskapet än om ett förhandlingsarbete för tillträde till ett av världens största frihandelsområden. Genom kommissionens ökade fokus på korruption och rättsstat i förhandlingarna ges även utrymme att nyttja en oproportionerlig del av instrumentet för föranslutningsstöd för dessa områden som de minst utvecklade länderna onekligen ofta uppvisar brister inom. Påståendet att utvidgningsstrategin ger exempel på hur unionen har gynnats ekonomiskt är inte korrekt. Förvisso har ekonomiska förändringar skett i , men steget därifrån till att EU som helhet gynnats ekonomiskt är dock stort. anser att regeringen inom ramen för ska ta initiativ till att återigen ha en djupgående debatt om konditionalitet i samband med anslutningsförhandlingar. Vi menar också att nya kandidatländers ekonomiska standard inte ska tillåtas att avvika negativt i alltför hög utsträckning från det befintliga EU-snittet, mätt som BNP per capita. Det kan konstateras att planerna på unionens utvidgning fortskrider. Årsberättelsen visar hur arbetet har fortskridit i förhandlingarna om medlemskap med såväl som flera Balkanländer. har motsatt sig ett turkiskt medlemskap i unionen från början, med utgångspunkten att landets demokratiska statsskick knappast kan anses vara stabilt och att det finns ett starkt inslag av islamistiska krafter i dess politiska liv. Det är beklagligt att regeringen inte på ett tydligare sätt markerar mot ett turkiskt medlemskap i unionen. Hbtq-personers rättigheter, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:So595 yrkandena . bör engagera sig ännu mer för att försäkra att EU-länder följer överenskomna principer för mötesfrihet för hbtq-personer, exempelvis när tillstånd till Prideparader inte godkänns. ska även ställa krav på att nya medlemsländer inom EU ska förhålla sig till vissa hbtq-frågor och verka för att hbtq-rättigheter är inkluderade i de villkor som handlar om mänskliga rättigheter för nya medlemsländer i EU. bör bli mer aktivt inom EU för att stärka hbtq-personers rättigheter i såväl medlemsländer som i de länder som söker medlemskap. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 7 och 27 samt avslår motionerna 2012/13:U12 yrkande 1 i denna del och 2012/13:U306 yrkandena 56, 59 och 60. Villkoren för att ingå partnerskap för rörlighet och ekonomisk integration med tillgång till den fria marknaden måste skärpas. Det räcker inte med ett samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan partnerskapsavtal ingås om bl.a. fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi menar särskilt att om det i förlängningen av denna process ska finnas ett framtida medlemskap i unionen för länderna i öst måste kraven för att ingå partnerskap skärpas, då det med tanke på hur situationen ser ut i dessa länder inte är möjligt eller lämpligt med ett medlemskap i unionen inom en överskådlig framtid. är för samarbete mellan suveräna stater, men när EU går mot att bli en alltmer överstatlig union menar vi att det blir svårt att förenas kring en gemensam politik med stater som skiljer sig mycket från varandra. är i grunden positiva till frihandel och anser att såväl inom EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Vi instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter vi även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. ska vi kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter som vi importerar som på de inhemskt producerade produkterna. anser dock att subventioner, såsom exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. EU:s gemensamma utrikes och säkerhetspolitik, punkt 3 motiveringen (MP) av (MP). Genom Lissabonfördraget inrättades EU:s nya utrikesförvaltning, Europeiska utrikestjänsten. Vi ser nu att betydande resurser fördelas för detta ändamål, och man försöker nu samordna unionens utrikespolitik. Betydande steg tas nu för att EU:s 27 medlemsländer ska ha en enad röst utåt, och man försöker stärka EU:s inflytande på den internationella arenan. tar sig EU:s största länder, de s.k. Big Five, friheten att föra sina egna agendor inom utrikespolitiken. Detta är inte en utveckling som stöder. Vi värnar en självständig svensk utrikespolitik och att även fortsättningsvis ska vara en global aktör för internationell solidaritet, nedrustning, fred, mänskliga rättigheter etc. EU:s gemensamma utrikes och säkerhetspolitik, punkt 3 motiveringen (V) av (V). Genom Lissabonfördraget och genom den nya utrikesförvaltningen, Europeiska utrikestjänsten, har unionens utrikespolitik kommit att bli mer samordnad, vilket betyder att medlemsländerna ska ha en enad röst utåt och stärka EU:s inflytande på den internationella scenen. Målsättningen är att ge medlemsländerna en så enhetlig och likriktad försvars- och utrikespolitik som möjligt. motsätter sig denna utveckling. Vi värnar om en självständig svensk utrikespolitik. Vi ser att vårt land har goda möjligheter att vara en viktig kraft globalt för internationell solidaritet, nedrustning, kvinnors rättigheter etc. Men vi har redan sett alltför många exempel på hur röst inom centrala områden tystnar som ett resultat av att EU:s medlemsstater ska kompromissa fram en gemensam ståndpunkt.