bet · H101KrU4 · 2013-12-04 00:00:00 — 2013/14:KrU4 Läsa för livet I betänkandet behandlar utskottet proposition 2013/14:3 Läsa för livet jämte 47 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslås att godkänner nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. I propositionen föreslås också att tidigare ställningstagande i frågor om biblioteksersättningens utformning inte längre ska gälla samt att godkänner vad regeringen föreslår om ersättningens framtida inriktning. Inriktningen för den framtida utformningen av biblioteksersättningen föreslås fortsätta att vara att de litterära upphovsmännen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Biblioteksersättningen ska bidra till att förbättra författarnas ekonomiska villkor. Därtill lämnar regeringen bedömningar om bl.a. läsfrämjande och insatser för att främja internationellt utbyte på litteraturområdet samt hänvisar till de prioriteringar som redovisats i regeringens budgetproposition 2013/14:1 utgiftsområde 17. har inhämtat utbildningsutskottets yttrande över propositionen jämte följdmotioner (yttr. 2013/14:UbU2y). föreslår att antar regeringens förslag och avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 37 reservationer från Socialdemokraterna, de gröna, och samt ett särskilt yttrande från de gröna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande godkänner vad regeringen föreslår om nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande. Därmed bifaller proposition 2013/14:3 punkt 1. Uppföljning och utvärdering av nationella mål 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 1 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 3 och 4. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Kompetensutveckling för lärare inom läs- och skrivområdet 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 4 (MP) 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP, V) 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 3, 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 7 (S) Reservation 8 (MP) Reservation 9 (V) Samordning av läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 10 (S) Nationell handlingsplan för läsfrämjande 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 11 (S) 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 2, 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 10, 2013/14:Kr249 av och (båda S), 2013/14:Kr252 av (S) och 2013/14:Kr268 av i och (båda S). Reservation 12 (S, V) Reservation 13 (SD) Litteratur- och läsfrämjande på regional och lokal nivå 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 4 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 14 (S) Reservation 15 (SD) 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkandena 12 och 13. Reservation 16 (S, V) Folkbibliotekens möjligheter att arbeta aktivt med e-böcker 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 5, 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 15, 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 6 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 30. Reservation 17 (S) Reservation 18 (MP) Reservation 19 (SD) Nationella minoritetsspråk och teckenspråk m.m. 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:Kr272 av de (M), 2013/14:Kr292 av och (båda S), 2013/14:Kr314 av och (båda SD), 2013/14:Kr329 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Kr330 av och (båda SD). Reservation 20 (V) Reservation 21 (SD) Biblioteksersättningen och upphovsmännens villkor 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 8, 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkandena 3 och 5. Reservation 22 (S, MP, V) Reservation 23 (SD) tidigare ställningstagande i frågor om biblioteksersättningens utformning godkänner vad regeringen föreslår om att tidigare ställningstagande i frågor om biblioteksersättningens utformning inte längre ska gälla samt om ersättningens framtida inriktning. Därmed bifaller proposition 2013/14:3 punkt 2 och avslår motion 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 24 (V) Biblioteksersättningens utformning och framtida inriktning 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:Kr8 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 25 (S, MP) 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 26 (V) Ersättning till inläsare av ljudböcker 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 27 (S) 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 28 (S, MP) Stöd till evenemang i bokhandeln 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 6. Reservation 29 (SD) 2013/14:Kr6 av (SD) yrkande 7 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 30 (SD) 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 19 och 2013/14:Kr201 av (MP). Reservation 31 (MP) Insatser för att främja svensk litteratur i utlandet 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. Reservation 32 (S, MP, V) Internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 33 (S, MP, V) Litteraturens roll inom internationella bistånd 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 34 (S, MP, V) 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 35 (MP, V) Nationell biblioteksstrategi och nationell biblioteksplan 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 36 (S, MP, V) 2013/14:Kr212 av och (båda S) och 2013/14:Kr334 av och (båda SD). Reservation 37 (SD) 2013/14:Kr290 av (S) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2013/14:3 Läsa för livet jämte 47 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen och 17 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . har inhämtat utbildningsutskottets yttrande över propositionen jämte följdmotioner (yttr. 2013/14:UbU2y). Under beredningen av ärendet har företrädare för och folkminnen informerat utskottet när det gäller det tillskott på som i budgetpropositionen föreslås för språkvårdande insatser för de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska samt det svenska teckenspråket. Utskottet har vidare fått information från företrädare för i frågan om biblioteksersättning för inläsare av ljudböcker. har tillstyrkt regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 17 (bet. 2013/14:KrU1). I detta ligger bl.a. förslagen om till för läsfrämjande insatser och till och folkminnen för språkvårdande insatser. En kommitté fick i uppdrag att analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver (dir. 2011:24). Kommittén, som antog namnet , lämnade sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65) . Betänkandet har remissbehandlats. I propositionen föreslås nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Inriktningen för den framtida utformningen av biblioteksersättningen föreslås fortsätta att vara att de litterära upphovsmännen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Biblioteksersättningen ska bidra till att förbättra författarnas ekonomiska villkor. Bedömningar lämnas beträffande bl.a. läsfrämjande och språkvårdande insatser samt insatser för att främja internationellt utbyte inom litteraturområdet. Nationella mål för litteratur- och läsfrämjande Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande. har ingenting att invända mot regeringens bedömning om vad statens samlade insatser ska syfta till. En befintlig myndighet bör ges i uppdrag att följa upp måluppfyllelsen för de insatser som genomförs utanför skolans område. Motioner om uppföljning och utvärdering av de nationella målen avslås. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD) och 3 (V). Regeringen föreslår följande nationella mål som ska gälla för politiken för litteratur- och läsfrämjande: Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Regeringen gör bedömningen att för att nå det övergripande målet ska statens samlade insatser syfta till följande: att läsförmågan förbättras jämfört med att fler än regelbundet tar del av både fack- och skönlitteratur att kunskapen om läsningens betydelse för utbildning, bildning och delaktighet i samhällslivet ökar jämfört med . Vidare görs bedömningen att en befintlig myndighet bör ges i uppdrag att följa upp måluppfyllelsen för de insatser som genomförs utanför skolans område. Regeringen konstaterar inledningsvis att det är angeläget att öka medvetenheten om att läsning och läsförmåga har stor samhällelig och individuell betydelse och att läsning är grundläggande för demokratiskt deltagande, inlärning och utbildning generellt samt individens möjligheter i arbetslivet. Medvetenheten om värdet av läsningen behöver öka bland beslutsfattare på olika nivåer. Insatser inom olika samhällsområden behöver ses i ett sammanhang och dessutom samverka i hög grad. Frågan om läsning och läsfrämjande befinner sig i en skärningspunkt mellan olika politikområden och bör därför lyftas på ett samlat vis, menar regeringen. I förslag till rådsslutsatser inom området läs- och skrivförmåga (literacy) betonas också vikten av breda insatser som täcker fler politikområden. Folk- och skolbiblioteken har i detta sammanhang en viktig roll för att främja läsning och litteratur, vilket också framgår av den nya bibliotekslagen. Även det civila samhällets aktörer har en betydelsefull roll i arbetet. De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande syftar enligt regeringen till att tydliggöra de nationella kulturpolitiska målen och ligger i linje med skolans uppdrag enligt läroplanerna när det gäller elevers läs- och skrivutveckling. De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande ska vara styrande för de statliga myndigheternas arbete. De ska även inspirera och vägleda kommuner och landsting samt inspirera aktörer i det civila samhället. Målen ska inte begränsa det omfattande uppdrag som förskolan och skolan har. Huvudmän och skolor ska själva kartlägga, analysera och formulera åtgärder utifrån lokala behov. föreslog i sitt slutbetänkande ett krav på att målen ska vara uppfyllda (SOU 2012:65). Regeringen anser att det kan vara lämpligt att göra en utvärdering av måluppfyllelsen vid en viss given tidpunkt, men anser att målen bör ha en mer långsiktig karaktär. Regeringen anser att det är viktigt att arbetet med att stärka läsförmågan följs upp och utvärderas regelbundet av berörda myndigheter på området. Däremot anser regeringen inte att det är ändamålsenligt att bygga upp ytterligare en uppföljnings- och utvärderingsinstans genom att inrätta en särskild parlamentarisk kommitté i enlighet med förslag. I stället bör uppföljning och utvärdering skötas inom befintliga myndighetsstrukturer. Regeringen avser att återkomma i frågan om vilken myndighet som bör följa upp måluppfyllelsen. Statens samlade insatser för litteratur- och läsfrämjande ska syfta till att läsförmågan förbättras jämfört med , att fler än regelbundet tar del av både fack- och skönlitteratur och att kunskapen om läsningens betydelse för utbildning, bildning och delaktighet i samhällslivet ökar jämfört med . ska fortbildningsinsatser inom läs- och skrivområdet göras. Regeringen lyfter också skolbibliotekariens betydelse för läsfrämjande. i m.fl. (S) anför i kommittémotion 2013/14:Kr7 yrkande 3 att nationella mål för litteratur och läsfrämjande kan gagna litteraturens ställning och bidra till ökat läsande. Men det kräver att någon tar ansvar för att föra ut dessa mål och implementera dem i olika verksamheter. Motionärerna ser gärna att offentliga institutioner stöder de ideella krafterna och att man hittar fungerande samverkansformer kring utbildning, bokinköp och erfarenhetsutbyte. Inte minst viktigt är det att hitta stabila finansieringsformer för lyckade projekt. I en satsning på läsning och litteratur är det viktigt att involvera de svenska folkrörelserna och studieförbunden. Andra aktörer kan vara , och fackliga organisationer. I samma motions yrkande 4 konstateras att Socialdemokraterna har föreslagit att regeringen ska förtydliga Kungl. uppdrag och att Kungl. ska få uppdraget att utarbeta en nationell biblioteksstrategi och nationell biblioteksplan. Motionärerna anser att det i och med detta ställningstagande faller sig naturligt att det är Kungl. som ska ansvara för måluppfyllelsen av de nationella målen. I motion 2013/14:Kr6 yrkande 1 anför (SD) att nationella mål för litteratur- och läsfrämjande bör följas upp och utvärderas av en parlamentarisk grupp och delredovisas för 2018. I motionen framförs att uppföljningen bör göras via en parlamentarisk grupp i stället för inom befintliga myndigheter. Risk finns annars att reformer som inte får avsedd effekt förlängs alternativt att reformer som gett gott genomslag inte får tillräcklig uppbackning. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 3 att bör besluta om att en utvärdering av måluppfyllelsen för de nationella målen för litteratur och läsfrämjande ska göras 2018. Läsning är grundläggande för demokratiskt deltagande, inlärning och utbildning. Utskottet välkomnar de föreslagna nationella målen för litteratur- och läsfrämjande som tydliggör de nationella kulturpolitiska målen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) och ligger i linje med skolans uppdrag enligt läroplanerna när det gäller elevers läs- och skrivutveckling. Utskottet konstaterar att i sitt betänkande föreslog ett krav på att målen ska vara uppfyllda . Regeringen anser att det kan vara lämpligt att göra en utvärdering av måluppfyllelsen vid en viss given tidpunkt, men anser att målen bör ha en mer långsiktig karaktär. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet anser att det är synnerligen viktigt att arbetet med att stärka läsförmågan följs upp och utvärderas regelbundet av berörda myndigheter på området. Däremot anser utskottet, i likhet med regeringen, att det inte är ändamålsenligt att bygga upp ytterligare en uppföljnings- och utvärderingsinstans genom att inrätta en särskild parlamentarisk kommitté i enlighet med förslag. Utskottet delar uppfattningen att uppföljning och utvärdering bör skötas inom den befintliga myndighetsstrukturen. Regeringen avser att återkomma i frågan om vilken myndighet som bör följa upp måluppfyllelsen. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen återkommer och menar att uppföljning och utvärderingsinsatser är angelägna för ett målorienterat arbete. Det finns enligt utskottets bedömning inte skäl att föregripa regeringens beredning av denna fråga. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande och avstyrker motionerna 2013/14:Kr5 (V) yrkande 3, 2013/14:Kr6 (SD) yrkande 1 och 2013/14:Kr7 (S) yrkandena 3 och 4. Kompetensutveckling för lärare inom läs- och skrivområdet Utskottets förslag i korthet har ingenting att invända mot regeringens bedömning att det krävs ytterligare insatser för att stärka lärarnas kunskap om olika metoder för läs- och skrivutveckling. Ett motionsyrkande om att fler yrkesgrupper bör få ta del av fortbildningsinsatser på läs- och skrivområdet avslås. Jämför reservation 4 (MP). Statliga satsningar som syftar till att stärka lärarnas kompetens, t.ex. Lärarlyftet, Förskolelyftet och Läsa-skriva-räkna-satsningen, har initierats. Regeringen anser dock att det för att förbättra läsningen bland barn och unga krävs ytterligare insatser för att framför allt stärka lärarnas kunskap om olika metoder för läs- och skrivutveckling. visade på att lärarna ofta saknar relevanta verktyg för sin undervisning inom detta område (SOU 2012:65). I budgetpropositionen föreslår regeringen en fortbildningsinsats för lärare i och gymnasieskolans första år inom läs- och skrivutveckling. Satsningen föreslås pågå under 20142018 och beräknas omfatta (prop. 2013/14:1 utg.omr.16). framhöll i sitt remissvar med anledning av vikten av att kompetensutvecklingen har ett tydligt skolutvecklingsperspektiv och att den samordnas med det pågående genomförandet av nya läroplaner i förskolor och skolor. Regeringen delar bedömningen att de föreslagna kompetensutvecklingsinsatserna ska ligga i linje med det utvecklingsarbete som bedrivs inom skolan och förskolan. och (båda MP) anför i motion 2013/14:Kr8 yrkande 1 att fler yrkesgrupper bör få ta del av fortbildningsinsatser på läs- och skrivområdet. Motionärerna anser att läsning behövs i alla ämnen och att fortbildningen ska vara öppen för alla lärare i förskola, grundskola och gymnasium. Utöver lärare har fler yrkesgrupper och professioner behov av kunskaper om läsningens betydelse och läsfrämjande. Även bibliotekarier bör ges möjlighet till kompetensutveckling för att fördjupa sin specialistkompetens inom fältet. Det utökar också möjligheterna för lärare och bibliotekarier att samarbeta och komplettera varandra. Utskottet konstaterar att det av undersökningar som (Programme for International Student ) och PIRLS (Progress in International Reading Literacy Study)1[ är en internationell studie som undersöker i vilken grad utbildningssystemet bidrar till att femtonåriga elever är rustade att möta framtiden. Elevernas förmågor undersöks inom tre kunskapsområden: matematik, naturvetenskap och läsförståelse. Studien genomförs var tredje år. PIRLS är en internationell studie som undersöker läsförmågan hos elever i årskurs 4. Länder från hela världen deltar och den genomförs .] framgår att läsförmågan har minskat påtagligt hos unga, särskilt . Försämrad läsförmåga innebär att möjligheten att förstå och tillgodogöra sig texter och därmed även möjligheten till egna läsupplevelser är begränsad för en allt större andel av dagens elever. Ungefär en fjärdedel av de 15-åriga pojkarna i saknade funktionell läsförmåga i den senaste PISA-undersökningen. En svag läsförmåga påverkar abstrakt tänkande, och därmed blir en rad skolämnen såsom matematik och naturvetenskap lidande. Det innebär också att tiotusentals barn, trots i , saknar den grundläggande färdighet som är nödvändig för att läsning ska bli något lustfyllt och en väg till självständig förståelse av världen och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Regeringen hänvisar i propositionen till de entydiga forskningsresultaten att bra lärare är den enskilt vikigaste faktorn för att höja elevernas studieresultat och det som kännetecknar framgångsrika skolor. Enligt 2 kap. 34 § skollagen (2010:800) är det huvudmännens ansvar att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Regeringen har därtill initierat statliga satsningar som syftar till att stärka lärarnas kompetens, t.ex. Lärarlyftet, Förskolelyftet och Läsa-skriva-räkna-satsningen. har yttrat sig till kulturutskottet över bl.a. motion 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 1. I yttrandet anförs följande (yttr. 2013/14:UbU2y): Utskottet menar att den inriktning för kompetensutvecklingsinsatsen som regeringen föreslår är väl avvägd och att det därför inte finns skäl för något ställningstagande från med anledning av motionsyrkandet. Avslutningsvis vill utskottet understryka att det finns mycket starka skäl för att noggrant följa utvecklingen när det gäller svenska elevers läs- och skrivförmåga. Utskottet delar regeringens och utbildningsutskottets uppfattning att det för att förbättra läsningen bland barn och unga krävs ytterligare insatser för att framför allt stärka lärarnas kunskap om olika metoder för läs- och skrivutveckling. Utskottet anser, såsom också påpekats av utbildningsutskottet, att många lärare behöver kunskap om hur undervisningen kan individanpassas i större utsträckning för att bättre stödja elevernas läs- och skrivutveckling. Utskottet välkomnar därför att regeringen i budgetpropositionen föreslår en fortbildningsinsats för lärare i och gymnasieskolans första år inom läs- och skrivutveckling. I budgetpropositionen anges att kompetensutvecklingsinsatsen innebär utbildade handledare och webbaserat stöd för olika lärarkategorier och att det kollegiala lärandet ska vara i fokus (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 63). Utskottet instämmer i och för sig i vad ett antal remissinstanser har påpekat, nämligen att det finns behov av kompetensutveckling för fler grupper som arbetar med läsfrämjande, däribland bibliotekarier. I likhet med regeringen anser dock utskottet att lärarna har en särskild roll för att förbättra barns och ungas läsförmåga. Utskottet vill framhålla vikten av att kompetensutvecklingen har ett tydligt skolutvecklingsperspektiv. Utskottet välkomnar därför att den föreslagna kompetensutvecklingsinsatsen riktar sig mot läs- och skrivområdet inom och gymnasieskolans första år. Därmed avstyrks motion 2013/14:Kr8 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läsombud i förskolan. Litteratur och läsfrämjande avses ingå som en del av kultursamverkansmodellen . Därigenom finns goda förutsättningar till vidareutvecklad samverkan mellan förskolor och folkbibliotek. Jämför reservationerna 5 (S) och 6 (MP, V). föreslog i sitt betänkande att skulle ges i uppdrag att, i samråd med folkbiblioteken och , initiera en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna i syfte att stärka litteraturen och läsningen i förskolan. Den pågående beredningen av betänkande (SOU 2013:58) rör bl.a. framtiden för . Regeringen gör därför bedömningen att det inte är lämpligt att gå vidare med förslag om en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna. I propositionen understryker dock regeringen vikten av att stärka litteraturen och läsningen i förskolan och förespråkar vidareutvecklad och ökad samverkan mellan förskolor och folkbibliotek. Litteratur och läsfrämjande avses ingå som en del av kultursamverkansmodellen . Därigenom finns goda förutsättningar till vidareutvecklad samverkan mellan förskolor och folkbibliotek. Regeringen pekar på att även kan spela en roll i detta sammanhang genom sitt nationella ansvar för läsfrämjande insatser utanför skolan. i m.fl. (S) anser i kommittémotion 2013/14:Kr7 yrkande 9 att en försöksverksamhet med läsombud bör finansieras med de som erhållit för läsfrämjande insatser. I kommittémotion 2013/14:Kr5 yrkande 1 av m.fl. (V) anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att inleda en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna i enlighet med förslag. Motionären anser att man måste lägga stor kraft på en satsning för att främja språktillgången och läsförståelsen bland barn, unga och vuxna, för att på så sätt öka den samhälleliga gemenskapen. För att uppnå syftet med en sådan satsning är det viktigt att insatserna sätts in mycket tidigt i barns och ungas liv. Det pågår inom ett beredningsarbete med anledning av betänkande (SOU 2013:58) som rör bl.a. framtiden för . Utskottet ser inga skäl att föregå detta beredningsarbete. Det är enligt utskottet viktigt att läsfrämjande insatser för barn och unga görs tidigt, och utskottet utgår från att så också sker. I den nya bibliotekslagen (2013:801) lyfts fram att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Utskottet påminner också om att litteratur och läsfrämjande avses ingå som en del av kultursamverkansmodellen .