bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — Enligt gruppen är det positivt att regeringens insatser för ett hållbart fiske har lett till att man kan se vissa positiva effekter, både vad avser antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser och den hänsyn till de vetenskapliga råden som tagits vid beslutsfattandet. Gruppen vill poängtera att reformarbetet för ett hållbart fiske fortsätter. I det fortsatta fiskepolitiska arbetet, såsom vid utformningen av nya insatser, är det viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts, t.ex. vad gäller stödet till skrotning av fiskefartyg. Gruppen utgår från att regeringen återkommer till med information i denna fråga. Den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisas för utgiftsområde 23 i sin helhet omfattar inte fiskeområdet. Enligt gruppen är det därför positivt att regeringen har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att identifiera och genomföra sådana ändringar av myndighetens föreskrifter som kan leda till minskade administrativa kostnader och faktiska regellättnader för företagen inom fiskeområdet. Gruppen vill understryka att syftet med regelverket inte får äventyras. Utskottet har tidigare uppmärksammat att det är angeläget att även i fortsättningen vidta åtgärder mot utkast av fisk. Gruppen välkomnar därför att Havs- och vattenmyndigheten tillförs medel för redskapsutveckling i syfte att nå ett mer hållbart fiske. Redovisade resultat för livsmedelsområdet Statens insatser inom livsmedelsområdet handlar till stor del om att utarbeta regler, utöva kontroll och främja goda matvanor. Dessutom bedrivs verksamhet för att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft och öka livsmedelsexporten. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin bedömning av resultaten av statens insatser inom livsmedelsområdet lyft fram bl.a. följande synpunkter: Livsmedlen i kan generellt bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Det är viktigt att statliga insatser ger resultat som innebär att det stora förtroende som finns för livsmedlen i upprätthålls. Redlighet i livsmedelshanteringen, dvs. att konsumenterna ska kunna lita på att märkningen av livsmedel är korrekt och att den inte vilseleder konsumenten om varans beskaffenhet, är av största betydelse. Det fusk med ingredienser och märkning som har uppmärksammats är helt oacceptabelt. Gruppen anser därför att det är positivt att regeringen har förstärkt anslaget till för att motverka fusk i livsmedelskedjan. Det är viktigt att följa vilka resultat som resursförstärkningen kommer att ge. Målen med satsningen – det nya matlandet är bl.a. en ökad produktion och lönsamhet för livsmedelsbranschen, att antalet livsmedelsföretag ska öka till 2020, samt att livsmedelsexporten ska fördubblas . Enligt gruppen är det positivt att måluppfyllelsen på ett antal områden går åt rätt håll. Gruppen ser fram emot att regeringen presenterar en mer fullständig redovisning av i vilken utsträckning som måluppfyllelsen är kopplad till de insatser som har gjorts när mer data finns tillgängligt. Detta är enligt gruppen viktigt för att få vetskap om inom vilka områden arbetet behöver intensifieras för att förbättra möjligheterna att nå de fastställda målen. I förra årets budgetproposition skrev regeringen att målet för satsningen – det nya matlandet var att skapa 20 000 nya jobb till 2020. Gruppen konstaterar att regeringen inte kommenterar detta mål i årets budgetproposition. Det vore önskvärt om regeringen kommenterar utfallet av den effektmätning som var aviserad samt om detta mål alltjämt gäller. Småskalig, lokal och hantverksmässig livsmedelsproduktion har goda förutsättningar att utvecklas vidare. Det är positivt att det görs en mer samlad redovisning av resultatet av statens insatser inom småskalig livsmedelsproduktion, vilket utskottet har efterfrågat. Det är viktigt att regeringen och de berörda myndigheterna fortsätter sitt arbete för att förbättra förutsättningarna för de småskaliga livsmedelsföretagen och att de frågor som har lyfts fram i utskottets tidigare uppföljningar uppmärksammas. Regeringen bör i budgetpropositionen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av utskottets tidigare uppföljningar. Miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet genomförde 2012 en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Uppföljningen inriktades på tre delar av programmet: stöd till mikroföretag, grundläggande tjänster (t.ex. dagligvaruhandel och bredbandsutbyggnad) och stöd till biogasproduktion. I sitt ställningstagande konstaterade de båda utskotten bl.a. att landsbygdsprogrammet och de olika insatser som görs inom ramen för programmet har gjort att landsbygdsfrågor har kommit att uppmärksammas på olika sätt. De konstaterade även att utvecklingen på landsbygden ser olika ut i olika delar av och att det behövs fortsatta insatser för att åstadkomma en positiv utveckling på landsbygden. Gruppen utgår från att regeringen beaktar resultatet av utskottets uppföljning i samband med utformningen av nästa landsbygdsprogram för perioden –2020. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut.1[ 4 kap. 8 § regeringsformen och 4 kap. 18 § riksdagsordningen.] Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Miljö- och jordbruksutskottet har genomfört uppföljningar av regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka har behandlats av utskottet i budgetbetänkandena. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. kring behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har beslutat att godkänna vad utskottet har anfört i dessa frågor. har , 2001 och 2006, beslutat om riktlinjer för arbete rörande bl.a. behandlingen av regeringens resultatredovisning.2[ Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21.] Av riktlinjerna framgår att är en central länk i styrkedjan, både när det gäller ekonomisk styrning och regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten. Detta avser bl.a. om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens arbete med uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Av riktlinjerna framgår vidare att uppföljning och utvärdering inom bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. Utskottens uppföljning och utvärdering bör enligt riktlinjerna användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Ett centralt dokument i mål- och resultatdialogen mellan och regeringen är utskottens budgetbetänkanden, där utskotten har möjlighet att ta ställning till de av regeringen redovisade resultaten i förhållande till av beslutade mål och anslagna medel. Regeringen måste enligt riktlinjerna på ett bättre sätt leva upp till önskemål om fördjupad resultatredovisning. Detta är enligt riktlinjer nödvändigt för att dialogen mellan riksdag och regering ska kunna fortsätta. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av resultat för livsmedelspolitiken i budgetpropositionen. Utskottet har därefter genomfört uppföljningar, vilka har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll samt deras struktur och utformning. gjordes dessutom en fördjupning vad gäller skrotning av fiskefartyg.3[ . 2011/12:MJU2.] har utskottet i särskilda uppföljningar behandlat följande frågor: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8 och 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2). 1.2 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att genomföra fortsatta uppföljningar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen.4[ Utskottssammanträde prot. 2011/12:21, miljö- och jordbruksutskottet .] Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen . Uppföljningen har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen kring utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Uppföljningen har avsett jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Detta innebär att det inte har ingått att närmare studera resultaten av de insatser som görs för skogen, djurhälsan, landsbygden eller inom samepolitik eller utbildning och forskning. Uppföljningen har inriktats på att följa upp de synpunkter som utskottet har haft vad avser dels redovisade resultat, dels resultatredovisningens struktur. I detta har även ingått att översiktligt följa redovisningen för de områden som gruppen har följt upp , bl.a. småskalig livsmedelsproduktion, fiske, skrotning av fiskefartyg och ekologiskt jordbruk och landsbygdsprogrammet. genomförde miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet en uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet. Denna uppföljning redovisas kortfattat under en separat rubrik. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har i sin analys av materialet utgått från bl.a. de synpunkter som utskottet har lämnat i samband med tidigare uppföljningar. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. 2 Utvecklingsarbete kring ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning 2.1 Regeringens redovisning av utvecklingsarbetet beslut om en reformerad budgetlag ska regeringen enligt budgetlagen redovisa mål och resultat till . Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både och regeringen. Utvecklingsarbetets syfte är att ge och regeringen ett bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. beslutade om en reformerad budgetlag (2011:203). I regeringens förslag betonades att bestämmelserna om utskottens uppföljning och utvärdering har tagits in i regeringsformen, vilket markerar den vikt som läggs vid utskottens uppföljning. Det konstaterades vidare att konsekvent har efterfrågat en nära koppling mellan budgetförslaget och de resultat som har uppnåtts att målen ska vara mätbara och uppföljningsbara att målen ska beslutas av att resultatredovisningen ska följa budgetens indelning och beredningsformer. I propositionen konstaterades att de synpunkter som har haft på resultatredovisningen inte fullt ut har tillgodosetts. Regeringen ansåg därför att det är naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formuleras i termer av mål och att dessa mål bör underställas för beslut. De mål som föreslås bör vara formulerade på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. Målen bör avse de effekter man vill uppnå med de statliga insatserna. Vidare menade regeringen att budgetpropositionen bör vara det naturliga dokumentet för den löpande redovisningen av mål och resultat, vilket ligger i linje med vad har anfört vid upprepade tillfällen. Det är viktigt att det finns en koppling mellan budgetförslaget och redovisningen av mål och resultat. Regeringen menade att med uppnådda resultat avses i första hand de resultat som har uppnåtts genom statens verksamhet och resursinsatser. Det är således effekterna av statens verksamhet och de bidrag som insatserna inneburit som bör redovisas i förhållande till de mål som har beslutat om. Enligt regeringen är det inte enbart den anslagsfinansierade delen av verksamheten som är av intresse. Regeringen konstaterade vidare att har framfört att utgiftsområdesindelningen och beredningsordning bör vara grunden för resultatinformationen till . Regeringen menade därför att resultatinformationen bör knytas till de beslut som tar och att det är en fördel om grunderna för resultatinformationen är stabila över tiden. När det gäller efterfrågan om ett klargörande av hur underindelningen av utgiftsområden ska se ut ansåg regeringen att detta inte bör regleras i lag, utan att det bör finnas utrymme för regeringen och att utveckla verksamhetsanpassade former för detta över tiden. tillstyrkte regeringens lagförslag när det gäller förslaget om resultatredovisningen.5[ Prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14.] Den reformerade budgetlagen trädde i kraft den 1 april 2011.6[ Regeringen ska i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål har beslutat om. Om enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen har beslutat att hänföra statens utgifter till utgiftsområden ska redovisningen vara anpassad till utgiftsområdena (10 kap. 3 § budgetlagen [2011:203]).] Regeringens redovisning av utvecklingsarbetet i årets budgetproposition Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål har beslutat om. Formerna för denna resultatredovisning har varit och är föremål för utvecklingsarbete, inom både och regeringen. Utvecklingsarbetets syfte är att ge och regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. I årets budgetproposition informerar regeringen om att arbete med resultatanalyser ska prioriteras. Regeringen framför att analyserna har stor betydelse för regeringens resultatredovisning till . pågår ett samlat arbete inom i syfte att stärka arbetet med analyser av redovisade resultat. Som ett led i detta arbete har regeringen gett () i uppdrag att ta fram ett förslag till en struktur och modell för hur resultatindikatorer kan användas som stöd i regeringens löpande budgetarbete och i resultatredovisningen till . Regeringen uppger att man har fortsatt att utveckla resultatredovisningen i förhållande till de mål har beslutat om och att stärka kopplingen mellan resultat, analys och budgetförslag. Resultatet av diskussionerna i den arbetsgrupp som bildades med tjänstemän från och har utgjort en del av underlaget i utvecklingsarbete för att förbättra resultatredovisningen. Regeringen uppger vidare att man i årets budgetproposition har eftersträvat en tydligare disposition och struktur samt ökad tydlighet när det gäller vilka indikatorer och bedömningsgrunder som ligger till grund för bedömningen av resultat gentemot de av beslutade målen. Arbetet har lett till förändringar inom ett antal utgiftsområden. Regeringen framför att ytterligare åtgärder behöver vidtas så att det t.ex. mer genomgående framgår vilka resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder som regeringen har använt i analysen av den genomförda politiken. Regeringens mål är att det tydligt ska framgå av resultatredovisningen vilka resultat som har uppnåtts i verksamheten och att redovisningen ska utgöra ett bra underlag för ställningstagande till regeringens budgetförslag. Regeringen lyfter fram att en årligt återkommande dialog förs med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen inom utgiftsområde 23. I övrigt kommenterar inte regeringen den fortsatta utvecklingen av regeringens redovisning av resultat till och de synpunkter som miljö- och jordbruksutskottet hade i förra årets budgetbetänkande. 2.2 Resultatredovisningens struktur och utformning Regeringens vision för utgiftsområdet är att bruka utan att förbruka, vilket därefter bryts ner i fyra övergripande mål. Strukturen för regeringens resultatredovisning i årets budgetproposition utgår liksom från målen för utgiftsområdet.7[ utgick resultatredovisningens struktur från indelningen i områdena Skogen, Djurhälsa, Livsmedel (jordbruk, fiske och mat), Landsbygd, Sameområdet samt Utbildning och forskning.] För att mäta resultaten i förhållande till målen använder regeringen i vissa fall ett antal indikatorer.8[ I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning, dvs. jordbruk, fiske och livsmedel.] Mål: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald De gröna näringarnas konkurrenskraft: Indikatorer för prisutveckling, strukturutveckling, företagande, utrikeshandel och administration. Förenkla för företagen: Indikator för minskning av administrativa kostnader. – det nya matlandet: Inga indikatorer anges. Jordbruk och livsmedelsförädling i norra : Inga indikatorer anges. Fiskeriprogrammet: Inga indikatorer anges. Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande: Inga indikatorer anges. Mål: De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion De gröna näringarnas klimatarbete: Indikatorer för bl.a. utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Inga indikatorer anges. Ett hållbart fiske: Indikatorer för kunskapsstatus, förädlingsvärdet, antal bestånd under förvaltningsplaner, överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Mål: De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja: Inga indikatorer anges. Mål: De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling En trygg global livsmedelsförsörjning: Inga indikatorer anges. De gröna näringarna bidrar till lösningen av det globala miljö- och klimatarbetet: Inga indikatorer anges. En öppen global ekonomi: Inga indikatorer anges. I anslutning till respektive mål gör regeringen en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen. 2.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att utskottet aktivt tar del i utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning, och att det pågår en dialog mellan utskottet och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet ansåg att det var positivt att utvecklingsarbetet fortsätter. Vidare ansåg utskottet att det var positivt att det hade bildats en arbetsgrupp med tjänstemän från och med målet att förbättra resultatredovisningen i budgetpropositionen . Den dialog som har utvecklats mellan regeringen och utskottet om resultatredovisningen ansågs vara mycket värdefull. Det var enligt utskottet viktigt att regeringens redovisning och bedömning av resultaten har en klar och tydlig struktur. Gruppen betonade att det fanns fortsatta behov av att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Enligt gruppen var det viktigt att regeringen analyserade frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Utskottet ansåg att det vore värdefullt om regeringen kommenterade vilka indikatorer som är relevanta för att redovisa resultat för det nya målet om de gröna näringarnas bidrag till en globalt hållbar utveckling. Det ansågs viktigt att inleda en dialog om hur underindelningen av utgiftsområde 23 ska se ut. Redovisningen och analysen av det faktiskt uppnådda resultatet av de statliga insatserna inom utgiftsområde 23 var knapphändiga. Det betonades att det var viktigt att relevanta resultatindikatorer utvecklades som speglar utvecklingen av resultaten. Indikatorerna bör i första hand avse uppnådda resultat. Därtill menade utskottet att det var önskvärt att tidsserier redovisas och att samma indikatorer används . Enligt utskottet fanns det anledning att tydligare skilja på regeringens beskrivningar av dels tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels statens insatser, dels det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser. Resultatredovisningen borde i större utsträckning omfatta en redovisning och bedömning av de faktiskt uppnådda resultaten av genomförda statliga insatser. Utskottet underströk vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de resultat som uppnås genom landsbygdsprogrammet. 2.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömning av resultatredovisningen Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det pågår ett utvecklingsarbete kring den ekonomiska styrningen och behovet av en utvecklad resultatredovisning från regeringen till . Gruppen ser positivt på dialogen mellan Landsbygdsdepartementet och utskottet och är angelägen om att dialogen vidmakthålls och utvecklas. Regeringen skriver i årets budgetproposition att den har eftersträvat en tydligare disposition och struktur samt ökad tydlighet när det gäller vilka indikatorer och bedömningsgrunder som ligger till grund för bedömningen av resultaten i förhållande till de mål har beslutat om. Vidare framgår det att detta har lett till förändringar inom ett antal utgiftsområden. Gruppen anser att det vore önskvärt om det tydligare kunde framgå vilka förändringar som arbetet har inneburit vad gäller redovisningen av mål- och resultatredovisningen inom utgiftsområde 23. En tydlig och klar resultatredovisning bidrar, enligt gruppen, till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Utskottet har tidigare framhållit att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Det finns därför ett behov av att tydliggöra sambandet mellan mål, statliga insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. För att öka resultatredovisningens relevans som underlag för budgetbeslut är det önskvärt att tydligare knyta redovisningen av resultat till de olika anslagen. Gruppen anser att detta är ett viktigt underlag för det fortsatta utvecklingsarbetet när det gäller mål- och resultatredovisningen för utgiftsområdet. En viktig fråga när det gäller resultatredovisningens struktur är att det är svårt att få en samlad överblick över insatsernas resultat för de olika underområdena, t.ex. jordbruk, fiske och livsmedel. Gruppen ser fram emot att en dialog inleds med utskottet i syfte att regeringen kommande år kan redovisa en mer transparant bild av utgiftsområdet. Gruppen menar att redovisningen och analysen av de resultat som statliga insatser inom utgiftsområde 23 faktiskt har lett till uppvisar vissa brister. Det är viktigt att använda relevanta resultatindikatorer som speglar utvecklingen av alla mål i regeringens resultatredovisning. Det redovisas inga resultatindikatorer för – det nya matlandet, Jordbruk och livsmedelsförädling i norra , Fiskeriprogrammet, Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande eller De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Därutöver saknas det helt indikatorer (rörande jordbruk, fiske och livsmedel) för målen De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik respektive De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Regeringen anger att indikatorer för företagande och utrikeshandel ska redovisas för de gröna näringarnas konkurrenskraft.