bet · H001KrU10 · 2013-05-15 00:00:00 — Självklart är det inte bara muskelmassan som stimuleras vid fysisk aktivitet, utan det handlar också om rörlighetsträning och balans, något som väsentligt kan minska antalet fallolyckor. Det är extra viktigt för kvinnor eftersom riskerna för just kvinnor att skadas vid fallolyckor är större än för män. I har det byggts en lekplats för seniorer, dvs. en spontanidrottsplats med möjligheter till såväl styrketräning som balansövningar och mycket annat. Förutom träningen ger sådana platser möjlighet att på ett tryggt och positivt sätt behålla och skapa sociala kontakter. Simning och vattengymnastik är bra sätt att hålla sig i rörelse utan att riskera belastningsskador. Givetvis måste simhallar och andra idrottsanläggningar vara anpassade så att de är tillgängliga även för dem som är mindre rörliga. På äldreboenden och trygghetsboenden finns ofta möjlighet till rörelsegymnastik. Många pensionärsorganisationer samverkar med kommersiella gymkedjor för att ge sina medlemmar bra möjligheter till träning. Det är bra, men det räcker inte, särskilt inte för pensionärer med låga inkomster. En strategi för att ge äldre rätt och möjlighet till idrott borde finnas i alla kommuner. Regeringen bör återkomma med förslag till hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr207 (V) yrkande 1 och bifaller delvis motion 2012/13:Kr329 (SD) yrkande 3. Äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet i hela landet, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr207 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 3. Idrottens betydelse för samhället kan knappast överskattas. känner stolthet över vårt lands breda och folkrörelsebaserade idrottsrörelse och den betydelse som denna har inte bara för folkhälsan utan också för vårt lands demokratiska utveckling och sociala sammanhållning. Att säkra barns och ungdomars tillgång till idrott och fysisk aktivitet är en angelägen uppgift. Lika viktigt är det dock att göra detsamma för våra äldre medborgare. Vi vet att idrott och friskvård kan motverka många ålderssjukdomar, bidra till att förhindra fallolyckor och också bidra till att bryta den ensamhet och sociala isolering som många av våra äldre tyvärr lider av. Satsningar på idrott för äldre är dock inte bara bra för den enskilde. Det gynnar hela samhället. Studier från bl.a. det danska har visat att satsningar på äldreidrott är en samhällsekonomisk vinst genom att det medför minskade vårdbehov. Tyvärr är de regionala skillnaderna när det gäller äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet fortfarande väldigt stora. () uppger t.ex. att man i nästan hälften av landets kommuner inte får något stöd alls för sin motionsverksamhet för äldre och att bristen på aktivitetslokaler är stor. Vi anser därför att ytterligare åtgärder bör vidtas i syfte att säkerställa äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet i hela landet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr329 (SD) yrkande 3 och 2012/13:Kr207 (V) yrkande 1. Utdrag ur belastningsregister för barn- och ungdomsledare, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr329 av m.fl. (SD) yrkande 4. Även om landets idrottsföreningar i de allra flesta fall är en fin och trygg miljö för barn och ungdomar där den helt övervägande delen av idrottsledarna gör ett fantastiskt arbete, dessutom oftast helt ideellt, finns det människor som söker sig till dem med helt andra syften än barnens bästa. Idrottsrörelsen har tagit sitt ansvar genom att ta fram en gemensam policy och handledning för arbetet mot sexuella övergrepp. samverkar också med kring en så kallad föräldratelefon dit föräldrar och ledare kan vända sig. Satsningen Värdefullt, som i samarbete med har inlett för att stärka föreningarnas värdegrund, bidrar vidare till att skapa en öppen atmosfär i föreningarna som i sig kan verka förebyggande. Men idrottsrörelsen behöver hjälp. Därför har fört fram önskemålet att blivande barn- och ungdomsledare ska ha rätt att, i likhet med sökande till tjänster inom skola och barnomsorg, få ut begränsade utdrag ur polisregistret. Vi delar uppfattning och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att blivande barn- och ungdomsledare bör få rätt att få begränsade utdrag ur polisregistret. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr329 (SD) yrkande 4. Gemensamt ansvar för folkbildning, punkt 13 (S) av i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr253 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. antog en ny folkbildningsproposition Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192). I propositionen betonades att folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället och att ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen delas mellan stat, landsting och kommuner. Vi kan konstatera att det ekonomiska ansvarstagandet på nivå inte har levt upp till propositionens intention. En sammanställning över kommunernas bidragsgivning till studieförbunden visar på en mycket negativ utveckling. har bidragen nästan halverats från till 2010. motsvarade kommunbidraget av statens bidrag till studieförbunden. var motsvarande relation . Även landstingens/regionernas bidrag till studieförbund och länsbildningsförbund har minskat . har en minskning skett från till , . Landstingens/regionernas totala bidrag till folkhögskolorna har ökat från 2001 till 2011, dvs. En dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) är aktuell och nödvändig. Ovanstående redovisning pekar otvetydigt på att det även i fortsättningen är angeläget att säkerställa det offentligas gemensamma ansvarstagande för finansiering av folkbildning i . Regeringens angivna ambition i folkbildningspropositionen har fortfarande sin aktualitet. Staten kan självklart inte kommendera vare sig landsting eller kommuner att öka sitt ekonomiska stöd till folkbildningen. Men regeringen kan ytterligare tydliggöra ambition med ett delat ansvar för stödet till folkbildningen. Därför bör ge regeringen till känna att det är angeläget att regeringen tar initiativ till årliga överläggningar med SKL om bidragen till folkbildningen. Vi anser också att regeringen ska återkomma till med en skriftlig redogörelse för de samtal som förts med SKL med inriktning på bidragen till folkbildningen. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr253 (S) yrkandena 1 och 2. Mångkulturalistisk verksamhet, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 2. Centralt i politik är att skattemedel ska användas för att stärka vårt lands interna sammanhållning och nationella gemenskap, inte för att stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Mot bakgrund av detta bör allt statligt stöd till mångkulturalistiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, dras in. Med begreppet mångkulturalistisk avses i första hand sådana verksamheter som syftar till att bejaka och förstärka kulturella, religiösa och identitetsmässiga skillnader mellan invånare baserat på deras etniska bakgrund. Verksamheter som riktar sig mot de nationella minoritetsgrupperna ska dock vara undantagna från ovanstående princip. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr328 (S) yrkande 2. Kvalitetssäkring av folkbildningen, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 1. För är det centralt att all skattefinansierad verksamhet ska följa de demokratiska principerna och hålla en hög lägstanivå när det gäller kvalitet. Vi anser därför att det behövs tydligare direktiv och väl genomförda kontroller samt uppföljningar av de verksamheter som beviljats stöd. Att detaljreglera den skattefinansierade delen av folkbildningen tror vi skulle vara negativt för dess utveckling. Att i viss utsträckning skärpa kvalitetskraven och förtydliga direktiven om vilka typer av verksamheter som ska kunna få statligt stöd ser vi dock som nödvändigt. En viktig princip för all skattefinansierad utbildning bör vara att den ska sträva efter största möjliga objektivitet, saklighet och allsidighet. Verksamhet med inslag av stark, ensidig politisk eller religiös påverkan bör således inte kunna få statligt stöd inom ramen för folkbildningen. På vissa håll har det statliga stödet till folkbildningen kommit att användas till att lära ut eller uppmuntra användandet av olagliga utomparlamentariska metoder. Vid återkommande tillfällen har stödet också kommit våldsinriktade och antidemokratiska organisationer till del. En dylik hantering av skattebetalarnas pengar är oacceptabel och bör resultera i en utförlig granskning av de aktuella studieförbundens eller folkhögskolornas övriga verksamhet och i en utvärdering av om det alls är lämpligt att ge dem någon form av bidrag, ens för annan verksamhet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 1. Risk- och väsentlighetsanalyser, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 3. delar den analys som gjort om att dagens system för kontroll och granskning av folkbildningens verksamhet brister på flera punkter. Vi ser ett behov av att risk- och väsentlighetsanalyser genomförs inför de interna kontrollerna. Vi vill i detta sammanhang särskilt poängtera vikten av att i största möjliga mån använda sig av externa aktörer för dessa analyser, liksom för annan granskning, för att säkra så objektiva analyser som möjligt. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 3. Förvaltningslagen och myndighetsutövning, punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr328 av m.fl. (SD) yrkande 4. är förvaltningslagen inte tillämplig på , då rådet är ett privaträttsligt organ. Vi anser att delar av förvaltningslagen ska göras tillämplig på och att samma regler bör gälla för all typ av myndighetsutövning, även då den sker via privaträttsliga organ. Vi anser också att lagen bör utformas så att även andra privaträttsliga organ med uppdrag i myndigheters ställe omfattas. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr328 (SD) yrkande 4. Folkbildning inom it, punkt 19 (S) av i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr248 av (S). Alla invånare i ska ha möjlighet att vara digitalt delaktiga, men så är det inte . 1,2 miljoner står fortfarande utanför av rädsla, okunskap eller utan möjlighet att koppla upp sig för att det inte finns nät. Digital delaktighet är ett krav för en väl fungerade demokrati. De flesta icke-användare återfinns bland äldre, men icke-användarna finns i alla åldersgrupper, även bland yngre. Bra insatser har gjorts från flera håll för att minska den digitala klyftan och öka e-delaktigheten, men det behövs mer. Digidel är ett nätverk på nationell nivå som har bildats för att samverka för att öka e-delaktigheten och minska digitala klyftor. Deltagarna har representerat länsbiblioteken och projektet , , , , , SE () m.fl. För att lyckas måste man samverka såväl nationellt som regionalt och lokalt i kommunerna med andra verksamheter som t.ex. socialtjänst, omsorgsverksamhet, flyktingsamordnare, formell vuxenutbildning, mödravård och BVC med flera. Folkbildningssatsningarna behöver fortsätta och intensifieras. Folkhögskolor, studieförbund, bibliotek, nätuniversitet och andra nätutbildningar behöver uppmuntran med stöd och riktlinjer. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:Kr248 (S). Skärpta krav på trossamfund för att få statsbidrag, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:K380 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Kr340 av och (båda SD) och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2012/13:Kr268 av (M). har en lång tradition av jämlikhet och en strävan efter att skapa goda förutsättningar för båda könens lika villkor. Man har tagit strid mot barnaga, kvinnomisshandel och för kvinnofrid. Och jämställdhetsreformerna har på många vis varit lyckade. Vi är inte framme vid ett fullkomligt jämställt samhälle, men vi är ändå ett av de absolut mest jämlika länderna i världen. Det är något vi måste värna om att förbli. I det mångkulturella som växer fram har den omfattande invandringen inneburit att det finns grupper i samhället med vissa sedvänjor och bruk som strider emot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och demokratiska värderingar. Granskande journalister har avslöjat att muslimska imamer ger kvinnor äktenskapliga råd som går stick i stäv med både svensk lagstiftning och svensk samtidsmoral. I samma anda byggs i vårt demokratiska och jämställda land moskéer där kvinnor tvingas gå in genom en annan dörr än männen och tvingas hålla sig i bakgrunden under själva gudstjänsten. I arbetet för jämställdhet ingår eller borde det ingå att vidmakthålla de jämställdhetsreformer som redan skapats i och att stävja de reaktionära krafter som motarbetar det jämställdhetsarbete som tagit och så mycken kraft i anspråk. I stället ser de rörelser som i alla andra sammanhang ropar efter jämställdhet tyst på medan jämställdheten raseras i väsentliga delar av samhället. Med anledning av ovan anförda argument ser vi det som helt orimligt att vi låter denna utveckling fortgå. Därför menar vi att bör slå fast att könsuppdelning är ett allvarligt brott mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter, och att verksamheter som tillåter detta inte bör berättigas statligt bidrag. Vi vill också peka på att i dagens hörs allt oftare rapporter från personer som lever i en förtryckande och våldsam hederskultur, i en verklighet som existerar parallellt med majoritetssamhället. Offren för hederskulturen begränsas kraftigt i sin vardag. De tvingas finna sig i att deras rätt att göra egna livsval inskränks, och det krävs av dem att de försakar den egna viljan för att alltid sätta familjens eller släktens anseende först. I hederns namn utsätts de ofta för trakasserier, hot och våld från de personer som borde stå dem närmast. Alternativt tvingas de att själva utsätta sina närmaste för våld och förtryck. De mest extrema fallen har gått så långt att offren fått sätta livet till i rena avrättningar till försvar av familjenamnet. Hederskulturen står för raka motsatsen till det svenska och västerländska samhällets syn på varje människas egenvärde och rätt till en fri vilja. Problemet med dess växande utbreddhet i måste därför tas på största allvar och åtgärdas. Det är oacceptabelt att förtryck, våld och mord sker i hederns namn. Vi anser därför att kraven bör skärpas och statsbidragen dras in för alla former av trossamfund eller föreningar som baseras på etnicitet och understöder någon form av hedersrelaterad struktur. Detsamma anser vi också ska gälla för våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna 2012/13:Kr340 (SD), 2012/13:Kr380 (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:A394 (SD) yrkande 25 och bifaller delvis motion 2012/13:Kr268 (M). Dialoger med religiösa samfund och kulturellt eller etniskt baserade föreningar, punkt 21 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 26. För att en anpassning till det svenska samhällets värderingar ska vara möjlig krävs att den som lever efter andra normer och strukturer får en god och välkomnande insyn i vårt samhälle. Vi vill därför se ett intensifierat arbete för att nå ut till de individer som lever i utanförskapsområden präglade av hederskulturer samt de personer som beviljas uppehållstillstånd i och kommer från hederskulturer. Detta arbete ska ha som syfte att ge en god introduktion till de normer och den värdegrund som utgör basen för det svenska samhällsbygget. Det är av stor vikt att det sätt på vilket kunskaperna sprids på ett tydligt sätt förmedlar att anpassningen till de svenska värderingarna är en förutsättning för att bygga ett liv i och att brott mot grundläggande mänskliga rättigheter får konsekvenser. måste detta ske på ett sätt som visar förståelse för att det kan vara en stor omställning och kännas både förvirrande och obekvämt. Relationen mellan individ och samhälle, de rättigheter som garanteras av den svenska staten och de skyldigheter som följer med ett uppehållstillstånd eller ett medborgarskap måste tydliggöras, liksom det faktum att de är ömsesidigt beroende. I arbetet med att bryta hederskulturernas grepp måste det offentliga visa att det är kapabelt att ersätta de trygghetsstrukturer som hederssamhället trots allt erbjuder. Vi anser således att det behövs fördjupade dialoger med religiösa samfund och kulturellt eller etniskt baserade föreningar för att införliva dem i arbetet med förankringen av den svenska värdegrunden hos deras medlemmar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2012/13:A394 (SD) yrkande 26. Idrottsfrågor (S) i (S), (S), Per (S), (S), (S) och (S) anför: Vi vill påminna om att vi (bet. 2011/12:KrU8) reserverade oss till förmån för tre yrkanden som tog upp frågor om att värna idrotten, jämställdhet mellan flickor och pojkar samt sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer. Liknande motionsyrkanden tas även upp i det nu aktuella betänkandet och bereds i förenklad form. Vi hänvisar till det vi anförde , bl.a. följande: Var tredje vuxen är medlem i en idrotts- eller friluftsorganisation. Idrotten är den frivilligorganisation där den allra största gruppen medborgare gör insatser. Var femte vuxen gör frivilliga insatser inom idrottsrörelsen. Det är mer än 1 miljon människor som ger ett stort bidrag till vårt samhälle. Idrottsrörelsen är en nyckel till att svenskar är världsbäst på frivilligjobb. De ideella krafterna inom idrottsrörelsen gör ovärderliga insatser för att engagera och aktivera barn och unga. Denna unika situation ska vi utveckla och ta till vara. Vi vill värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. Vid sidan av ett brett folkligt engagemang är samhällets stöd mycket betydelsefullt. Vi prioriterar därför samhällets stöd till idrotten och sätter det före stora skattesänkningar. Idrottsrörelsen har arbetat för en jämställd idrott. Jämställdheten ska genomsyra hela idrottsrörelsen. Även om idrottsrörelsen gjort mycket konstaterar att det är långt kvar innan detta mål kan anses uppnått. Kvinnor och flickor utgör fortfarande en minoritet av idrottsföreningarnas medlemmar och av specialförbundens styrelser. Ordförandeskapet är fortfarande till stor del förbehållet männen. Även bland landslagstränare och förbundskaptener dominerar männen kraftigt. Konsekvensen av den manliga dominansen inom idrottsrörelsen blir bl.a. att män och pojkar gynnas vid fördelningen av resurser på kvinnors och flickors bekostnad. Tillgången till träningslokaler är också bättre för idrotter som domineras av pojkar. Det är viktigt att flickor och kvinnor inte missgynnas när de statliga resurserna till idrotten fördelas inom idrottsrörelsen. Vad som behövs är att alla goda idéer och insikter på central nivå når ut i alla distrikt, föreningar, styrelser och omklädningsrum. Staten bör stödja detta och bör därför i sin bidragsgivning poängtera vikten av fortsatt arbete för en jämställd idrott. Sexuella övergrepp är oförenliga med svensk idrotts grundvärderingar. Alla barn och ungdomar har rätt att idrotta och utvecklas i en trygg miljö och bemötas med respekt. Det är därför utmärkt att har en policy och vägledning mot sexuella övergrepp där det finns råd och stöd till föreningar, aktiva och föräldrar om hur man kan motverka och hantera övergrepp. En bra förebild för hur man kan arbeta med dessa frågor är Svenska projekt möten. Vi vill betona vikten av att regeringen noga följer denna fråga, uppmuntrar forskning och ny kunskap i frågan samt ökar ambitionerna i nära dialog med idrottsrörelsen och andra organisationer som engagerar barn och unga. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K380 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verksamheter som tillämpar könsuppdelning inte bör berättigas statligt bidrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att könsuppdelning i religiösa lokaler är ett brott mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och strider mot mäns och kvinnors lika värde. 2012/13:So595 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på antidiskriminerande motprestationer för ekonomiska bidrag från stat, kommun och landsting. 2012/13:Kr205 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samlad statistik kring ideella insatsers värde för samhällsekonomin och av jämförbarhet i statistiken kring ideella organisationer, idéburna organisationer och företag inom den sociala ekonomin. 2012/13:Kr207 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag om hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i sin bidragsgivning bör poängtera vikten av fortsatt arbete för en jämställd idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma att idrottsrörelsen behöver ökad kunskap vad gäller trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, funktionsnedsättning eller etnicitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma idrottsrörelsens miljöarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella arrangemang och de negativa och positiva effekter som uppkommer. 2012/13:Kr210 av Arhe Hamednaca (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmännyttans betydelse för den lokala demokratins utveckling. 2012/13:Kr244 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen behöver se över villkoren för alla barns möjlighet till idrottsutövande.