bet · H001JuU10 · 2013-02-14 00:00:00 — Justitiekanslern ansåg att innehållet i insändaren inte kunde anses utgöra hets mot folkgrupp. Att undanta en utpekad grupp ifrån det skydd som lagstiftningen om hets mot folkgrupp innebär anser jag vara ett oacceptabelt uttryck för diskriminering. Bestämmelsen bör därför ses över i syfte att säkerställa att även svenskar ska skyddas av lagen. Hedersrelaterade brott, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 77 och 2012/13:So542 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2011/12:A378 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2012/13:Ju296 av (KD) yrkande 2, 2012/13:Ju380 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:A291 av och (båda SD) yrkande 5 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 30. Vi anser att det är dags att vi i erkänner brott som begåtts i hederns namn i den svenska lagstiftningen. Vid straffmätningen måste det därför göras tydligt att ett brott som har ett hedersmotiv ska bedömas allvarligare än andra brott. Av straffskärpningsgrunderna framgår att det ska ses som försvårande om motivet till ett brott t.ex. varit att kränka någon på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung. Vi menar att det bör införas en tydlig straffskärpningsgrund även för brott som har hedersrelaterade motiv. Polisen behöver också införa en brottskod som anger om brottet har anknytning till skam eller heder. Användning av laserpekare, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2012/13:Ju211 av (SD) yrkande 2. De laserpekare i fickformat, där s.k. gröna lasrar är mest kända, är mycket kraftiga och har egentligen bara ett enda användningsområde, nämligen att skada synen på människor eller djur. Andra svagare laserpekare uppfyller syftet att peka. Därför anser jag att det bör utredas om användning av sådana farliga laserpekare, med en effekt som kan skada människor, ska klassas som synnerligen grov misshandel. Anledningen till att jag vill att användning av s.k. gröna lasrar mot människor ska klassas som synnerligen grov misshandel är att skador på ögonen är bland det allvarligaste man kan drabbas av och något som får oerhört stora konsekvenser för resten av livet. Att med sådana laserpekare sikta mot andra människor har endast som syfte att skada någon annans syn och det kan och bör därmed inte annat än klassas som synnerligen grov misshandel. Genom en sådan avvägning blir risken och konsekvenserna mycket större för dem som tänker köpa, inneha eller använda sådana laserpekare. Kriminalisera försök till olaga hot, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 24. För att öka säkerheten när det gäller olika hot bör det övervägas om olaga hot ska kriminaliseras på försöksstadiet. Många hot kommer inte till den hotades kännedom, utan stannar t.ex. hos de säkerhetsansvariga. Om olaga hot kriminaliserades på försöksstadiet skulle polisen kunna agera oftare. Hot och våld mot kulturarbetare, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Kr319 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 17. Yttrandefriheten är en av demokratins bärande pelare. I yttrandefriheten ingår rätten att fritt uttrycka sig i form, rörelse och bild. I takt med att polariseringen i samhället ökat under har tyvärr också hot mot konstnärer och försök att inskränka den konstnärliga friheten blivit vanligare. Jag vill se skärpta straff för den som genom hot och våld försöker inskränka yttrandefriheten och kväva den konstnärliga friheten. Jag förordar också framtagandet av en nationell handlingsplan i syfte att förebygga hot och våld mot kulturarbetare samt tydliga riktlinjer för hur institutioner och arbetsgivare bör agera vid en krissituation och tips om vart man kan vända sig för att få stöd och råd. Effektivare penningtvättsbekämpning, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sk400 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 28. Det är viktigt att bekämpa drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet. Därför bör arbetet med att minska de kriminella vinsterna prioriteras. Vi vill se en effektivare bekämpning av penningtvätt. lämnade (SOU 2012:12) ett förslag som innebär att kriminaliseringen av penningtvätt görs mer ändamålsenlig och lättillgänglig. Bland annat föreslås att det straffbara området utvidgas och att det blir möjligt att döma till ansvar trots att ett specifikt förbrott inte är styrkt. Ett dispositionsförbud föreslås även för egendom. Vi menar att regeringen nu skyndsamt måste återkomma till med ett förslag som innebär effektivare möjligheter att bekämpa penningtvätt. Dessutom måste sekretessformuleringar som hindrar att rapportera misstänkt penningtvätt ändras. Djurplågeri, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju313 av och (båda SD) yrkandena 14. I vår kriminalpolitik förespråkas skärpta straff för våldsbrottslingar där skydd av allmänheten är en orsak och upprättelse till offer och anhöriga är en annan. Flera av dagens max- och minimistraff överensstämmer inte med den allmänna rättsuppfattningen, vilket gör att de i flera fall bör ändras. I paritet med vår inställning till straff för våldsbrott mot människor ser vi det som befogat att även förespråka höjda max- och minimistraff för individer som väljer att våldföra sig på djur såväl fysiskt som psykiskt. Det krävs en uppdatering av straffskalorna för att förtydliga brottens innebörd och betydelse samt för att sända ut skarpare signaler om hur allvarligt samhället ser på djurplågeribrott. Den utredning som bl.a. haft till uppgift att föreslå en ny djurskyddslag (SOU 2011:75) föreslår också, liksom jag, att ett grovt brott mot djurskyddslagen införs. Förslaget utredningen ger på maxstraff för grovt djurplågeri är dock inte tillräckligt då det endast förordar för den nya brottsrubriceringen. Vi vill se ett betydligt högre maxstraff än så. Utöver detta bör det finnas en möjlighet att döma djurplågare för synnerligen grovt djurplågeri. Detta brott bör innefatta synnerligen råa och hänsynslösa gärningar och medföra ännu högre straff än för grovt djurplågeri. Då regeringen återkommer med lagförslag i ärendet bör det där tydliggöras att grovt djurplågeri och synnerligen grovt djurplågeri är förbehållet de tydligt sadistiska och hänsynslösa gärningarna med uppsåt. Dessutom bör det införas en möjlighet att utdöma straff för ringa djurplågeri. Åtgärder mot terrorism, punkt 14 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 27. Ett växande problem är att unga svenskar reser utomlands för att få träning och för att delta i illegala våldshandlingar. På det viset riskerar de att utgöra ett hot mot de länder de reser till. I de fall de återvänder till för de dessutom med sig kunskaper och kontakter som kan göra det lättare för dem själva eller andra att stödja terroristbrott. Vi anser att det är viktigt med ett aktivt arbete för att minska rekryteringsmöjligheterna till extremistiska organisationer. För att motverka extremism, och i förlängningen även terrorism, måste vi arbeta med grundläggande värderingar . Det är ett uppdrag som ska omfatta hela samhället, allt ifrån skolan till föreningsliv och organisationer. Demokratiska principer och värderingar måste stöttas i alla dess former. Avhopparverksamheter är ett viktigt verktyg för att bryta grupperingar där extrema åsikter finns. Vi anser att regeringen måste förstärka insatserna på dessa områden. Deltagande i kriminell organisation, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju288 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 6 och 7. En ny lag bör införas som kriminaliserar delaktighet i organiserad brottslighet, ett kriminellt nätverk eller en organisation, kallad deltagande i kriminell organisation (DIKO). Det centrala i vårt förslag handlar om att införa möjligheten att åtala och fälla en person utan att denna behöver bindas vid ett specifikt brott. I stället ska det, i fall av organiserad brottslighet, kunna räcka med att personen i fråga uppvisar ett kriminellt mönster av deltagande i en kriminell organisation eller ett kriminellt nätverk (DIKO-brott). Lagstiftningen om förverkande är alldeles för snäv. Tillgångar som är utbyte av en icke närmare specificerad brottslig verksamhet får endast förverkas om någon döms för ett brott för vilket är föreskrivet fängelse eller för ett fåtal specificerade brott med endast en aning sänkt bevisbörda (36 kap. 1 b § ). När någon fälls för DIKO ska dennes samtliga tillgångar beslagtas och undersökas. Om den dömde inte kan ge en kontrollerbar förklaring, styrkt med handlingar eller motsvarande, till hur tillgången förvärvats lagligt, kommer de beslagtagna tillgångarna att förverkas. Även tillgångar som är skrivna på någon annan, men som nyttjas av den dömde, ska sättas under samma kontroll. Om rätten finner det troligt att den som tillgångarna är skrivna på agerar s.k. målvakt åt den dömde ska tillgången förverkas. Även legala företag som har sitt ursprung från illegala pengar ska kunna förverkas. Hot mot tjänsteman m.m., punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju205 av och (båda SD), 2011/12:Ju221 av (SD) och 2012/13:Ju305 av och (båda SD). Av Säkerhetspolisens rapport mot förtroendevalda framgår det att förtroendevalda utsätts för omfattande och systematiska hot från den autonoma miljön. Även våldsbrott förekommer. Hoten har lett till att flera förtroendevalda har lämnat sina politiska uppdrag. (Brå) har på uppdrag av regeringen genomfört en utredning, Politikernas trygghetsundersökning (Brå 2012:14), där närmare 10 000 förtroendevalda politiker svarat på frågor om oro och utsatthet för hot, våld och trakasserier i samband med sitt uppdrag som politiker . Av undersökningen framgår bl.a. att nästan en av sex förtroendevalda uppger sig ha blivit utsatta för brott eller en liknande obehaglig händelse. Även i andra rapporter, t.ex. från Kommuner och Landsting, redovisas problemen med hot och våld mot förtroendevalda politiker. Utvecklingen är mycket oroande. Problemen gäller visserligen för alla förtroendevalda, men generellt sett är politiker mer utsatta. För del har situationen dessutom förvärrats sedan partiet kom in i . Ett led i att förbättra situationen skulle kunna vara att låta även förtroendevalda politiker omfattas av lagstiftningen om våld eller hot mot tjänsteman enligt 17 kap. 1 § . Denna straffbestämmelse omfattar endast tjänstemän med myndighetsutövande uppgifter, t.ex. poliser, tulltjänstemän, ordningsvakter och väktare. har beskrivit dessa som befattningshavare som utövar viktiga funktioner för det allmänna. Enligt praxis är hot eller våld mot tjänsteman ett s.k. artbrott, vilket innebär att påföljden som huvudregel ska bestämmas till fängelse. I likhet med poliser, väktare och andra tjänstemän utövar våra förtroendevalda politiker viktiga funktioner för samhället. Deras uppgifter är centrala i det demokratiska systemet, och hot eller våld mot dessa måste anses vara minst lika allvarligt som hot eller våld mot tjänstemän. De förtroendevalda politikerna i kommunerna, landstingen och bör därför omfattas av det extra skydd som 17 kap. 1 § ger. Skärpt straff för återfall i rattfylleri, punkt 20 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 57. Att köra bil onykter är att utsätta andra för livsfara. För dem som genom upprepade återfall i rattfylleri gång på gång riskerar andras liv måste det till kraftfulla åtgärder. Enbart längre straff är dock inte tillräckligt. Det krävs även ökade insatser för vård och behandling. Regeringen måste ta initiativ i dessa frågor så att liv kan räddas. Särskilt vållandebrott vid rattfylleri m.m., punkt 21 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 58 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 69. För att understryka allvaret med att köra bil påverkad vill vi införa två nya brott vid rattfylleri: vållande till annans död vid fordonstrafik och vållande till kroppsskada eller sjukdom vid fordonstrafik. Förverkande av fordon vid trafikbrott, punkt 25 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 60 och 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 70, 2011/12:Ju288 av (M), 2011/12:Ju289 av m.fl. (M), 2012/13:Ju275 av (M), 2012/13:Ju300 av och (båda M) och 2012/13:Ju352 av (SD) samt 2012/13:Ju210 av (SD). Enligt 7 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott kan ett fordon som har använts vid brott enligt lagen förklaras förverkat. Det är t.ex. möjligt att beslagta bilen från en förare som har återfallit i rattfylleri. Förutsättningen för ett förverkande är att det behövs för att förebygga fortsatt brottslighet och att det inte är oskäligt. Vid oskälighetsbedömningen tas det bl.a. hänsyn till bilens värde. Detta innebär i praktiken att en fordonsägare med en värdefull bil ofta får behålla den, medan en billigare bil kan bli beslagtagen och förverkad vid ett likvärdigt brott. Att köra bil berusad är att riskera andras liv och hälsa oavsett bilens värde. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till lagstiftning som gör det möjligt att beslagta fordon från alla återfallsrattfyllerister. Kvarstad på fordon som använts vid trafikbrott, punkt 26 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:T429 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 39. Många allvarliga trafikolyckor sker med förare som upprepade gånger har dömts för olovlig körning, rattfylleri eller att ha kört narkotikapåverkade. Inom yrkestrafiken kan det även gälla upprepade brott mot kör- och vilotidsregler. När ägaren eller föraren av ett fordon systematiskt begår allvarliga trafikbrott bör det bli lättare än att förordna om kvarstad på fordonet. Även utlandsregistrerade fordon bör kunna beläggas med kvarstad i till dess att bötesbeloppet har säkrats. Dagsböter för hastighetsöverträdelser, punkt 27 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju406 av och (båda SD) yrkande 1 och 2012/13:T478 av och (båda SD) yrkande 1. I har vi fasta bötesbelopp för trafikförseelser som exempelvis hastighetsöverträdelse eller att köra mot rött ljus. Detta innebär att straffet i praktiken blir mer kännbart för den som är mindre bemedlad än för den välbeställde. För en förare med tillräckligt god ekonomi har bötesstraffet inte någon avskräckande effekt. För att straffen för trafikförseelser ska bli kännbara för alla bör bötesbeloppen fastställas på grundval av trafikbrottslingens inkomst. Ett sådant system finns redan bl.a. i . I skulle detta t.ex. kunna uppnås om man införde dagsböter även för trafikförseelser. Den lägsta bötesnivån bör i ett sådant system motsvara dagens nivåer. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser detta. Påföljd för innehav av kat, punkt 28 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju383 av m.fl. (SD), 2011/12:Ju410 av (SD) och 2012/13:Ju226 av (SD) samt 2011/12:Ju223 av (S) och 2011/12:Ju357 av de (M). är narkotikaklassat i , men smugglingen av drogen har ökat markant . Enligt uppgift har den ökande användningen av kat i lett till att etiopiska bönder har gått från att odla kaffe (det svarta guldet) till att odla kat (det gröna guldet). I leder katmissbruket till svåra integrationsproblem inom vissa befolkningsgrupper. Missbruket är betydligt vanligare bland vuxna män än bland vuxna kvinnor, och det leder ofta till misär för hela familjen. I har den första beroendemottagningen för användare av kat öppnat. Eftersom kat inte anses lika farligt som annan narkotika krävs det mycket stora mängder för att nå upp till rubriceringen grov narkotikasmuggling och grovt narkotikabrott. Brottspåföljderna i fråga om kat motsvarar således inte det arbete som polisen måste lägga ned och spaningsresurser. Därför är detta arbete lågprioriterat. Inställningen mot kat måste skärpas. Tullen och polisen måste få ökade befogenheter att stoppa smugglingen av kat. Enligt min mening bör gränsen för grov narkotikasmuggling av kat sänkas till . Vidare bör gränsen för grovt narkotikabrott i samband med innehav av kat sänkas till . Avskaffa preskriptionstiderna för grova vålds- och sexualbrott, punkt 31 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2012/13:Ju264 av (SD). Det allmänna ska kunna garantera rättstrygghet för dem som utsätts för allvarlig brottslighet. Preskriptionstiden bör därför avskaffas för grova vålds- och sexualbrott. Enligt de nuvarande reglerna är t.ex. preskriptionstiden för både våldtäkt och grov misshandel . En grov misshandel eller en våldtäkt kan ge permanenta skador såväl fysiskt som psykiskt, och det är inte rimligt att en gärningsman som har utsatt någon för ett sådant allvarligt lidande ska kunna vänta ut rättssystemet. Det är djupt omoraliskt att en brottsling ska kunna gå fri bara för att samhället har misslyckats med att få tag i honom eller henne. Den nuvarande lagstiftningen står i detta avseende mer på brottslingens sida än på offrets. Straff handlar bl.a. om att människor ska känna och veta att samhället gör sin moraliska plikt och straffar dem som begår brott. Brottsoffren och deras anhöriga är de viktigaste i detta avseende. Att det har råkat gå en våldtäkt gör inte att offret och de anhöriga nödvändigtvis har ett mindre intresse av att se gärningsmannen dömd. Det är också en viktig signal till både brottslingarna och allmänheten att samhället aldrig glömmer bort ett grovt brott. Att det med tiden kan vara svårare att bevisa ett brott är i sig inte ett argument för preskription. Saken får givetvis prövas i sedvanlig ordning, och om bevisningen inte håller ska den tilltalade gå fri. Jag anser att de värsta brotten mot en person, dvs. grova vålds- eller sexualbrott, som kan ge permanenta fysiska och psykiska skador, aldrig bör preskriberas. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tar bort åtalspreskription, påföljdspreskription och absolut preskription för sådana brott. Översyn av straffskalor, punkt 33 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju391 av och (båda SD) yrkande 1, 2011/12:Ju411 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2012/13:Ju259 av och (båda SD) yrkande 1. I tillämpas vid flerfaldig brottslighet principen om gemensamt straff. Detta innebär att domstolen bestämmer en gemensam påföljd för alla brott som den tilltalade döms för. Den som har en kriminell livsstil åtnjuter således ett generöst rabattsystem. Ju fler brott en person begår, desto lindrigare påföljd för varje efterkommande brott. Även om det moraliskt sett kan vara fel att ge rabatt på andra människors lidande finns det i vissa fall en poäng med att inte rakt av tillämpa det som kallas kumulationsprincipen, dvs. att addera straffskalorna för varje brott. Det beror på att det rent teoretiskt t.ex. skulle kunna innebära att en person som snattat får ett högre straff än en person som har begått ett mord. I vissa fall finns det emellertid skäl att tillämpa kumulationsprincipen, t.ex. då en person har begått flera grova våldsbrott. När fängelse ska bestämmas som påföljd för flera brott gäller enligt 26 kap. 2 § en särskild straffskala. Straffet får, med ett visst tillägg, inte överstiga det svåraste av de högsta straff som kan följa på brotten. Tillägget är lägst och högst beroende på hur allvarlig brottsligheten är (26 kap. 2 § 13 ). Jag anser att strafftilläggen i 26 kap. 2 § 13 bör höjas. Det bör dessutom bli obligatoriskt med ett minimitillägg. Förslagsvis ska de lindrigaste brotten (punkt 1) ha ett minimitillägg och ett maxtillägg , de näst allvarligaste brotten (punkt 2) ett minimitillägg och ett maxtillägg och de allvarligaste brotten (punkt 3) ett minimitillägg och ett maxtillägg . Genom minimitilläggen säkerställs det att alla gärningsmän som har begått flera brott verkligen får ett förlängt straff. De utökade maxtilläggen ger samhället en möjlighet att i större grad beakta att en person har begått flera brott, vilket är något som borde påverka straffet mer än vad det gör . Regeringen bör låta utreda detta. Återfall i brott efter livstidsstraff, punkt 34 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju208 av (SD). En person som har dömts till livstids fängelse kan få ett tidsbestämt straff och därefter bli villkorligt frigiven. begick en tidigare livstidsdömd man ett flertal nya brott under sin villkorliga frigivning, bl.a. en grov våldtäkt mot barn. Före barnvåldtäkten hade han bl.a. dömts till ett kort fängelsestraff för narkotikabrott. Jag anser att det är ett grovt systemfel när en livstidsdömd brottsling kan friges villkorligt och begå nya allvarliga brott utan att återgå till livstidsstraff. Personer som har dömts till livstidsstraff, och som återfaller i brottslighet som ger fängelse, bör alltid återgå till det tidigare livstidsstraffet utöver det nya straffet. bör även de tidigare farlighetsbedömningarna och tidsbestämningarna av fängelsestraffet upphävas. Om systemfelet hade åtgärdats tidigare hade den ovannämnda livstidsdömda mannen fått återgå till sitt livstidsstraff redan då han dömdes för narkotikabrottet. Ett barn hade därmed räddats från att bli våldtaget. Samhället måste skyddas från grova brottslingar som har frigetts villkorligt på grundval av farlighetsbedömningar som senare visar sig vara felaktiga.