bet · H001MJU10 · 2013-02-28 00:00:00 — avslår motioner om brister i prissättningssystemet (MP), om sättet för spridning av biogödsel (SD) och om en mer balanserad struktur i djurhållningen (MP). Jämför reservationerna 8 (MP) och 9 (SD). Enligt motion 2012/13:MJ409 av (SD) yrkande 2 bör jordbrukarna få ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft. En översyn bör göras. När slaktavfall används till biogas och restprodukten ska användas som en gödselprodukt, s.k. biogödsel, kräver gällande regelverk att biomassan hettas i för att restprodukten ska få spridas på . En annan stor kostnad för biogödsel är lagringen, då tillverkningen är ganska medan spridningen bara sker vissa tider . För att minska förlusterna och stimulera processen bör möjligheterna att ge stöd till biogödsel ses över. Regelverket för när biogödsel får spridas bör lättas upp. Regeringen bör enligt motion 2012/13:MJ445 av m.fl. (MP) yrkande 2 ta fram en strategi för en mer balanserad struktur i djurhållning. Avsaknad av betande djur leder till förändringar som påverkar den biologiska mångfalden. Motionärerna vill lyfta fram vikten av idisslarens roll för landskapet. Ett annat miljöproblem är övergödning. Vid växtodling utan djurhållning blir det ett ständigt flöde av kväve och fosfor från gården i form av grödorna. Detta utflöde kompenseras normalt via inköp av kväve och fosfor i konstgödsel. Vid djurhållning utan motsvarande växtodling blir det ett ständigt flöde av kväve och fosfor till gården i form av kraftfoder och ett överskott på stallgödsel. En integrerad växt- och djurproduktion ger ett kretsloppsanpassat jordbruk. Vidare yrkas i motionen att regeringen bör utreda sätt att undanröja brister i prissättningssystemet (yrkande 3). Ekologiska producenter kan med dagens prisnivåer få högre produktionskostnader genom att produkterna framställs på ett mer miljövänligt och arbetskrävande vis. De kan behöva ta ut ett högre pris för att ha samma lönsamhet som konventionellt lantbruk. Men råvaror som är framställda utan att man förbrukar onödiga fossila resurser och som inte bidrar till kostnader för samhället genom extra miljöbelastning ger också ett mervärde för fler än dem som konsumerar varan direkt. Vidare bör organiskt material återföras till jordbruket och sluta kretsloppet för näringsämnen som kväve och fosfor. Skatten på kväve och kadmium i konstgödsel har minskat överanvändningen av gödsel och utsläppen av kväve i våra sjöar och vattendrag. En skatt på kväve- och fosforinnehåll i kraftfoder skulle vara ett sätt att få förorenaren att betala eller att internalisera externa effekter. Ett annat förslag är en avgift för växtodlare som inte tar ansvar för återcirkuleringen av näringsämnen genom att t.ex. inte använda stallgödsel, rötningsrester från biogasproduktion, material från källsorterade avloppssystem eller gröngödsling. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU24) att introducerades förstärkningar för att uppfylla åtagande inom Helcoms aktionsplan för . Lagstiftningen har ändrats på vissa områden. beslutade regeringen att ändringar av de s.k. nitratkänsliga områdena skulle genomföras. Detta gjordes som en del i den rapportering till kommissionen om en översyn av känsliga områden som varje medlemsland ska göra enligt rådets direktiv /676/EEG. Beslutet innebär att de s.k. nitratkänsliga områdena i utökas. Andelen av den totala åkermarken som ingår i de nitratkänsliga områdena ökar från . Av jordbrukets totala antropogena (från mänsklig aktivitet) belastning av kväve och fosfor på haven kommer från de känsliga områdena. gäller som en följd av beslutet att några områden, särskilt i inlandet, inte längre ingår i de utpekade känsliga områdena. Dessa områden har tagits bort då belastningsberäkningar visar på liten påverkan på ytvatten, grundvatten och havsområden. Att nya områden pekats ut medför att dessa kommer att omfattas av det stora flertalet av de generella bestämmelser som finns angivna i förordningen (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket och föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket i fråga om växtnäring. Dessa gäller krav på lagringskapacitet, spridningsförbud och spridningsrestriktioner för stallgödsel, mineralgödsel och andra organiska gödselmedel. Bestämmelserna träder i kraft . Enligt rådets direktiv /676/EEG ska varje medlemsland också utarbeta riktlinjer för god jordbrukssed. har utarbetat sådana riktlinjer. Enligt uppgift från och Landsbygdsdepartementet (jfr bet. 2010/11:MJU16) är det förbjudet att sprida gödsel (alla slag av gödselmedel) närmare än från en kant som gränsar till sjö eller ett vattendrag i de s.k. känsliga områdena (de områden som finns utpekade enligt nitratdirektivet 91/676/EEG och omfattar de mer intensiva jordbruksområdena i ). Ett tvärvillkor om spridningsfri zon infördes i direktstödsföreskriften under . Regeln innebär dock inte att jordbrukaren inte får odla på denna remsa. Att regeln är ett tvärvillkor innebär att brukaren får minskade jordbruksstöd om han eller hon bryter mot regeln (jfr SJVFS 2010:4). Gödsel som djuren själva tillför marken vid betesgång räknas inte in i begreppet spridning (24 a § SJVFS 2004:62). Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU24) att det finns en rad möjligheter för jordbrukare, men också för andra företagare på landsbygden, att ansöka om företags- och projektstöd för förnybar energi inom landsbygdsprogrammet 20072013. Landsbygdsprogrammet omfattar en särskild satsning för investeringar i biogas där bl.a. investeringar i anläggningar för rötning av större mängder stallgödsel, eller anläggningar för samrötning av stallgödsel och andra substrat, prioriteras. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt en särskild utredare att utreda bestämmelser och bestämmelser utfärdade med stöd av i frågor som rör jordbruksföretag samt djurhållning. Uppdraget redovisades i betänkandet Djurhållning och miljön hantering av risker och möjligheter med stallgödsel (SOU 2013:5). Utredaren har kartlagt de bestämmelser som gäller för hantering och användning av stallgödsel och andra biologiska produkter som förekommer i jordbruket eller i djurhållande verksamheter och har belyst om överlappningar eller luckor finns i nuvarande regelverk. Utredningen har även föreslagit förändringar för en mer enhetlig hantering av likartade produkter och åtgärder och gjort en analys av de bestämmelser som särskilt syftar till att reglera olägenheter från jordbruksföretag och djurhållning. Utredaren har även analyserat om bestämmelser i avfallsförordningen är ändamålsenliga. Möjligheterna till förenklingar har undersökts avseende prövning av anläggningar för biogasproduktion där stallgödsel och andra biologiska restprodukter från jordbruket eller djurhållande verksamheter är tänkt att användas. Vidare har utredningen övervägt behovet av central information om djurhållande verksamheter med tillstånd eller anmälningsplikt och vilka villkor som gäller för dem. Ärendet bereds nu i Landsbygdsdepartementet. Utskottet vill inte föregripa resultatet av det nu redovisade arbetet med de frågor som tas upp i motion 2012/13:MJ409 (SD) yrkande 2. Motionsyrkandet bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Balanserad struktur för djurhållning Utskottet har tidigare framhållit (bet. 2010/11:MJU2) att Landsbygdsprogrammet för 20072013 är ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet. Ett av de övergripande målen för landsbygdsprogrammet är att medverka till att bevara och utveckla ett attraktivt natur- och kulturlandskap och att stimulera omställningen till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. Detta bidrar även till att öka landsbygdens attraktionskraft som boendemiljö. Landskapet är också en betydelsefull resurs för utveckling av företag som kan bidra till arbete och tillväxt på landsbygden. Det är viktigt att kontinuerligt arbeta för att bevara ekosystemtjänster och hållbart nyttja den biologiska mångfalden för att bidra till att uppfylla såväl nationella miljökvalitetsmål som internationella åtaganden. Genom åtgärder i landsbygdsprogrammet ges många landsbygdsföretag möjlighet att utveckla verksamhet inom t.ex. naturvårdsentreprenad och andra miljörelaterade verksamheter. Därigenom görs avgörande insatser för att miljökvalitetsmålen som rör skogs- och odlingslandskapen ska kunna uppnås. läggs en grund för jobb och tillväxt i landsbygdens näringsliv. I programmets strategiska mål ingår att ett aktivt brukande av jordbruksmarken ska främjas i mindre gynnade områden, att produktionen av kollektiva nyttigheter såsom ett varierat landskap och biologisk mångfald ska stimuleras och att utvecklingen av brukningsmetoder som minskar jordbrukets negativa miljöpåverkan ska stärkas. Viktiga faktorer som påverkar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen är, förutom EU:s gemensamma jordbrukspolitik, bl.a. den ekonomiska och tekniska utvecklingen inom jordbruket samt landsbygdspolitiken (jfr bet. 2011/12:MJU24). Dessa faktorer påverkar jordbrukarnas incitament att vidta miljöåtgärder. Odlingslandskapets värden är beroende av att markerna brukas och att det är attraktivt att leva och verka på landsbygden. Här får miljöersättningarna inom landsbygdsprogrammet stor betydelse. När det gäller miljöersättning för biologisk mångfald och kulturmiljövärden i betesmarker, slåtterängar och våtmarker ska landsbygdsprogrammet bidra till skötseln av betes- och slåttermarker. Dessutom är programmets mål att våtmarker ska skötas i enlighet med skötselvillkor för dessa. Till skillnad från åkermarken som kontinuerligt minskat i omfattning har nedgången av antalet hektar betesmarker och slåtterängar avstannat. I vissa fall har dock markernas kvalitet försämrats. , när miljöersättningar till dessa marker infördes i dåvarande Miljöprogram 19951999, har det skett en viss ökning av arealen. Vad gäller biologisk mångfald i odlingslandskapet genomförs i det nuvarande landsbygdsprogrammet ett antal åtgärder som på olika sätt bidrar till att odlingslandskapets biologiska mångfald upprätthålls. Motsvarande möjligheter kommer att finnas i det kommande landsbygdsprogrammet för perioden 20142020. Enligt regleringsbrev får anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av för jordbruket relevanta miljökvalitetsmål, särskilt Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Begränsad klimatpåverkan. Försöks- och utvecklingsverksamhet relaterad till ekologisk produktion ska särskilt uppmärksammas. Medel får användas för utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter, t.ex. förändringar i växtnäringsförluster eller odlingslandskapets biologiska mångfald, samt för internationellt standardiseringsarbete. Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommitté, Miljömålsberedningen (dir. 2010:74), med uppdrag att lämna förslag till regeringen om hur miljökvalitetsmålen och generationsmålet kan nås. Beredningens övergripande uppdrag är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som har prioriterats av regeringen och att ge råd till regeringen om hur generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. I detta ingår att föreslå etappmål. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. lämnades det första delbetänkandet, där beredningen föreslår en handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet (SOU 2010:101). Miljömålsberedningen fick i uppdrag att ta fram en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning med syfte att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen (dir. 2011:91). överlämnades delbetänkandet Plan för framtagandet av en strategi för långsiktigt hållbar markanvändning (SOU 2012:15) med en problemanalys som grund för det fortsatta arbetet. Analysen inkluderar prioriteringar och avgränsningar för det fortsatta arbetet. Delrapporten innehåller även en tidsplan för kommande rapporteringar. Beredningen har i delbetänkandet identifierat Hur kan en hållbar användning av jordbruksmark åstadkommas? som en fråga att utreda. I (2010:10) Minskade växtnäringsförluster och växthusgasutsläpp till 2016 uttalas att ökad bioenergiproduktion och utbyte av fossila bränslen i jordbruket kan ge utsläppsminskningar som motsvarar av jordbrukets utsläpp av växthusgaser. Dessutom kan andra åtgärder i jordbruket som föreslår minska utsläppen med . förslag innebär att jordbrukets kvävebelastning på havet kan minska . Dessutom minskar jordbrukets fosforbelastning på havet och jordbrukets ammoniakförluster . Det finns åtgärder som skulle kunna minska jordbrukets utsläpp mer, men dessa förblir verkningslösa så länge som inte konsumtionen förändras i motsvarande riktning. Inget är vunnet om produktionen flyttar och bedrivs med en lika stor eller större miljöpåverkan någon annanstans. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet kommer rapporten att användas som underlag i arbetet med det kommande landsbygdsprogrammet. Utskottet föreslår att motion 2012/13:MJ445 (MP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete och i den mån syftet inte tillgodosetts med vad som anförts. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt en särskild utredare att mot bakgrund av regeringens proposition om svenska miljömål (prop. 2009/10:155) och regeringens beslut om preciseringar och etappmål i miljömålssystemet (Ds 2012:23) analysera åtgärder och föreslå metoder och insatser för att bättre värdera ekosystemtjänster och för att förbättra kunskapsunderlaget om ekosystemtjänsternas värde för samhället. Utredaren ska vidare föreslå åtgärder som leder till att betydelsen av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsternas värden blir allmänt kända och integreras i ekonomiska ställningstaganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Uppdraget ska redovisas . När det gäller ekologisk produktion och högre kostnader än inom konventionellt jordbruk finns det inom det nuvarande landsbygdsprogrammet stöd till ekologiska produktionsformer. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet har beräkningen av ersättningsnivån för insatsen gjorts genom en jämförelse med kostnaderna för konventionell produktion och de tilläggskostnader som tillkommer vid certifierad ekologisk produktion och kretsloppsinriktad produktion. Kalkylen beaktar även att ekologisk produktion inte medför kostnader för mineralgödsel, vilket konventionell produktion gör. I fråga om ekologiska produktionsformer utgår ersättning för certifierad ekologisk produktion och för resursbevarande produktion med ekologisk inriktning. Ersättningsnivån för certifierad ekologisk produktion är högre än för resursbevarande produktion med ekologisk inriktning. Det innebär att med miljöersättning får jordbrukaren ersättning för inkomstbortfall och merkostnader som ekologisk produktion innebär. Certifierad ekologisk produktion gynnas särskilt inom landsbygdsprogrammet genom att full ersättning utgår. Av regleringsbrev framgår att anslag 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor får användas för stöd till insatser på livsmedelsområdet och utbetalas av för åtgärder som bidrar till en förbättrad konkurrenskraft inom livsmedelssektorn. Medlen ska bidra till att uppfylla regeringens vision det nya matlandet. Av medlen ska avse åtgärder i syfte att främja ekologisk livsmedelsproduktion. Av de anslagna medlen ska utbetalas efter rekvisition till () för arbetet med det nationella . Forumets inriktning ska vara utbyte av erfarenheter och dialog mellan berörda aktörer. Anslag 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket får som nämnts användas för försöks- och utvecklingsverksamhet i syfte att bidra till uppfyllelse av för jordbruket relevanta miljökvalitetsmål. Regeringen har genom ett beslut uppdragit åt att göra en kartläggning av olika fosforresurser i samhället. ska även utreda, motivera och vid behov föreslå ett investeringsstöd för teknikutveckling för utvinning av fosfor ur olika fosforresurser och föreslå författningskrav på kvalitet för att möjliggöra spridning av olika fraktioner såsom slam, matavfall och andra röt- och kompostrester samt urin och gödsel till olika markområden (, skogsmark och övrig mark) med syftet att återföra fosfor. Verket ska även utifrån kartläggningen av fosforresurserna föreslå ett etappmål till miljömålssystemet för hållbar återföring av fosfor med utgångspunkten att fosforn ska återföras på ett resurseffektivt sätt i enlighet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. ska redovisa uppdraget . Skatt på fosfor i foder har diskuterats i betänkandet Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9). Utredningen konstaterar att en sådan skatt kan komma att betraktas som ett handelshinder. I utredningen redovisas även andra ekonomiska styrmedel såsom gödselräkenskaper, avgift på utlakning och avgift utifrån gårdsbalanser, och det konstateras att alla dessa innebär omfattande administration och mycket komplicerade system om någon miljöeffekt ska nås. övervägde dessa frågor 2008 i utredningen till avgiftssystem för kväve och fosfor (NV rapport 5913). Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2012/13:MJU2) att för att stärka konkurrenskraften i bl.a. de gröna näringarna beslutade med anledning av förslag i budgetpropositionen om sänkningar av skatter och avgifter (prop. 2009/10:1 utg.omr. Som har redovisats i detta betänkande har de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutveckling som har skett på jordbruksområdet. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen, såsom sänkningen av egenavgifterna, och specifika åtgärder för sektorn som t.ex. att handelsgödselskatten tagits bort. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet var i princip ensamt om att tillämpa en generell skatt på handelsgödsel när det gällde både kväve- och kadmiuminnehåll innan skatten togs bort. Skatten anses ha försämrat de svenska lantbrukarnas konkurrensvillkor jämfört med lantbrukare i andra länder. När det gäller frågan om skatt på handelsgödsel fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera effekterna av slopad skatt på kväve i mineralgödsel. I Statskontorets rapport (2011:31) Priset på handelsgödsel efter kväveskatten redovisas att återförsäljarna sänkte priset på handelsgödsel i samband med att beslutet om att skatten skulle avskaffas blev känt (). Den direkta sänkningen av priset motsvarade skattens andel. Därefter höjdes priserna. I rapporten konstaterades det också att marknaden för handelsgödsel inte fungerar perfekt utan har kännetecken som är typiska för en oligopolmarknad. En väl fungerande marknad förutsätter en effektiv konkurrens, tydlig prisinformation och välinformerade köpare. Statskontoret menade därför att en förbättrad prisinformation kan skapa bättre konkurrens och lägre priser på handelsgödselmarknaden. När det gäller frågan om kväveskatten minskade överanvändningen av kväve när den infördes måste man enligt Landsbygdsdepartementet beakta att flera förutsättningar har förändrats, att priset på handelsgödsel är ett annat och att det har bedrivits rådgivning om lämplig gödsling vad gäller mängd, tid och rum. Det är svårt att utgå från att användningen av handelsgödsel medför ökad utlakning i jämförelse med organiska gödselmedel såsom stallgödsel, slam etc. Det är vidare svårt att utläsa ur statistiken att inköpen av handelsgödsel har ökat efter att skatten har tagits bort eftersom man måste ta hänsyn till en rad faktorer såsom grödval, förväntad skörd, priset på gödselmedel och produktpriset. Regler om återföring av skatt i form av stöd eller ersättning till enskilda brukare måste följa och de regler som finns för stöd inom landsbygdsprogrammet. Stora delar av de tidigare återförda medlen användes för att stödja forsknings- och utvecklingssatsningar till sektorn som helhet, vilket är möjligt att göra enligt de som finns. En ersättning innebär att det krävs en motprestation i form av att brukaren vidtar en åtgärd, t.ex. odlar fånggröda eller gör en investering. Det är inte möjligt att bara öka brukarens inkomst enligt dessa regler. Utskottet har tidigare redovisat att har lämnat in ett tekniskt underlag för åtgärder som skulle kunna ingå i ett kommande landsbygdsprogram. I (2010:10) Minskade växtnäringsförluster och växthusgasutsläpp till 2016 förslag till handlingsprogram för jordbruket finns beskrivningar av olika ersättningsformer som kan vara möjliga. När det gäller frågan om att återföra organiskt material och sluta kretsloppen för näringsämnen som kväve och fosfor kan det enligt Landsbygdsdepartementet framhållas att det inte finns några förbud mot att använda andra organiska material, t.ex. slam eller torv, i konventionellt jordbruk om gällande regler för spridning följs. föreskrifter om miljöhänsyn i jordbruket och spridning av stallgödsel gäller även dessa. För brukaren är det dock viktigt att t.ex. slam från reningsverket är så rent och håller en sådan kvalitet att det inte påverkar markens produktionsförmåga. Att återföring inte sker i så stor omfattning beror bl.a. på att slammet inte uppvisar den kvalitet som krävs. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet har vissa livsmedelsindustrier också restriktioner när det gäller slamanvändningen, men detta är inte något som regeringen har haft synpunkter på utan en fråga mellan industrin och jordbruket. Revaq är ett certifieringssystem som används för att minska flödet av farliga ämnen till reningsverk, att skapa en hållbar återföring av växtnäring samt att hantera riskerna på vägen dit. Ett aktivt uppströmsarbete, ständiga förbättringar av slamkvaliteten och stora krav på spårbarhet är centralt i reningsverkens arbete. Certifieringssystemet Revaq drivs av Svenskt Vatten, , Lantmännen och Svensk Dagligvaruhandel i samarbete med . Ett av de åtaganden som följer för de reningsverk som anslutit sig till Revaqcertifieringen är att öppet redovisa det som gjorts, vilka framgångar man har och de problem man stöter på. Revaq ska vara en drivkraft för en fortlöpande ytterligare förbättring av kvaliteten på det avloppsvatten som kommer in till reningsverken och därmed på växtnäringen från slammet. Certifieringssystemet ska erbjuda alla aktörer en öppen och transparent information om hur slammet producerats och om dess sammansättning. Växtnäring från avloppsfraktioner ska produceras på ett ansvarsfullt sätt, och kvaliteten ska uppfylla fastställda krav. Enligt Revaqs webbplats behövs återföring av växtnäring i slam för att kretsloppet ska slutas. Slam från certifierade reningsverk har genomgått kontroller som säkerställer att förekomsten av ett 60-tal oönskade ämnen och metaller inte överskrider fastställda maxgränser. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2011/12:MJU2) att alla sektorer och alla aktörer behöver fortsätta att utveckla hållbart brukande inom alla områden eftersom markanvändningen är en av de aktiviteter som starkast påverkar ekosystemen. Utskottet anser liksom regeringen att vi ska bruka ekosystemen utan att de förbrukas och sträva efter att förorenare i högre grad ska betala för sin miljöpåverkan. De gröna näringarna bör bli än mer miljö- och resurseffektiva som beredskapen för att möta klimatförändringar måste bli bättre. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att det är viktigt att i möjligaste mån återföra organiskt material till jordbruket och sluta kretsloppet för näringsämnen som kväve och fosfor. Utskottet föreslår att motion 2012/13:MJ445 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, FP, C, KD, V) om landsbygds- och jordbrukspolitik som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S) och 3 (V).