bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — 2013/14:KrU2 Ny bibliotekslag I betänkandet behandlar utskottet proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag jämte 26 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Propositionens förslag innebär att bibliotekslagen anpassas till de omvärldsförändringar som har skett sedan den nuvarande bibliotekslagens (1996:1596) tillkomst. Därtill tillgodoses behovet av ökad samordning och uppföljning. I förslaget definieras vad som avses med det allmänna biblioteksväsendet och vad som ska vara det allmänna biblioteksväsendets syfte och ändamål. Bibliotekens betydelse för att främja litteraturens ställning lyfts fram. Vidare förtydligas och utvidgas bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper. Folkbiblioteken får också i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Vid folkbiblioteken ska allmänheten enligt förslaget avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt såsom e-böcker. Förslaget innebär vidare att ett grundläggande kvalitetskrav införs när det gäller folkbibliotekens utbud av medier och tjänster. Ansvarsfördelningen mellan olika biblioteks huvudmän tydliggörs. Folkbiblioteken ska även fortsättningsvis vara ett kommunalt ansvar. Den nya bibliotekslagen föreslås träda i kraft . har inhämtat utbildningsutskottets yttrande över propositionen jämte följdmotioner (yttr. 2012/13:UbU4y). föreslår att antar regeringens förslag och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 20 reservationer från respektive Socialdemokraterna, de gröna och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Öppna bibliotek för alla 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 2 (MP, V) 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 3 (V) Särskilda målgrupper inom det allmänna biblioteksväsendet 2012/13:Kr10 av (SD). 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 4 (V) 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 3, 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 i denna del. Reservation 5 (S, MP, V) 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 6 (S) 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 7 (MP, V) Avgiftsfrihet för alla medier 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 5 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP, V) antar regeringens förslag till bibliotekslag i de delar som avser 9 §. Därmed bifaller proposition 2012/13:147 i denna del och avslår motion 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 10 (S) 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 11 (V) 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 7, 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 4 i denna del. Reservation 12 (S) Reservation 13 (MP) Reservation 14 (V) 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 15 (V) 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 6. Reservation 16 (MP) 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkandena 5 och 7. Reservation 17 (S, MP, V) antar regeringens förslag till bibliotekslag i de delar som avser 18 §. Därmed bifaller proposition 2012/13:147 i denna del och avslår motion 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 18 (S) antar regeringens förslag till bibliotekslag i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkterna 10 och 16. Därmed bifaller proposition 2012/13:147 i denna del. 2012/13:Kr11 av och (båda MP) yrkande 8. Reservation 19 (MP) 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 20 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag samt 26 motionsyrkanden som har väckts med anledning av motionen. Den nuvarande bibliotekslagen (1996:1597), som trädde i kraft , är en ramlag som anger övergripande principer och riktlinjer för det offentligt finansierade biblioteksväsendet. Syftet med lagen var främst att säkerställa avgiftsfria boklån och ett över hela landet fungerande biblioteksnätverk. Sedan lagen trädde i kraft har biblioteksväsendet genomgått stora förändringar. Bland annat har den digitala utvecklingen påverkat såväl medievanor som användning av bibliotekens utbud av medier och tjänster. Vidare har sättet att framställa och distribuera kultur- och informationsbärande medier förändrats i grunden. I promemorian Ny bibliotekslag (Ds 2012:13) lämnades förslag till ny bibliotekslag. Syftet med förslaget var främst att möta de omvärldsförändringar som skett . I propositionen föreslår regeringen en ny bibliotekslag. Förslaget innebär att lagen anpassas till de omvärldsförändringar som har skett sedan den nuvarande bibliotekslagens (1996:1596) tillkomst. Därtill tillgodoses behovet av ökad samordning och uppföljning. I förslaget definieras vad som avses med det allmänna biblioteksväsendet och vad som ska vara det allmänna biblioteksväsendets syfte och ändamål. Bibliotekens betydelse för att främja litteraturens ställning lyfts fram. Bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper förtydligas och utvidgas. Folkbiblioteken föreslås också få i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Vid folkbiblioteken ska allmänheten enligt förslaget avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt såsom e-böcker. Förslaget innebär vidare att ett grundläggande kvalitetskrav införs när det gäller folkbibliotekens utbud av medier och tjänster samt att ansvarsfördelningen mellan olika biblioteks huvudmän tydliggörs. Folkbiblioteken ska enligt förslaget även fortsättningsvis vara ett kommunalt ansvar. Den nya bibliotekslagen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Utskottet återkommer i det följande till frågan om antagande av propositionens förslag. Jämför reservation 1 (V). m.fl. (V) föreslår i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 1 att ska avslå propositionen. vill se ett förslag från regeringen som stoppar biblioteksnedläggningarna och ökar kvaliteten och tillgängligheten. Det behövs, enligt , ett förslag som verkar mot den nedåtgående trenden för bibliotek, biblioteksfilialer, bokbussar, skolbibliotek och bemanning med kvalificerade bibliotekarier. Det nu framlagda förslaget till ny bibliotekslag bygger på departementspromemorian Ny bibliotekslag (Ds 2012:13) som har utarbetats av . Förslaget har remissbehandlats. Av det följande framgår att utskottet välkomnar förslaget, som innebär en anpassning till de omvärldsförändringar som skett sedan nuvarande bibliotekslag trädde i kraft. Vidare tillgodoses behovet av ökad samordning och uppföljning inom biblioteksväsendet. bör därför avslå motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att biblioteken ska vara tillgängliga även för människor som vistas i vårt land utan tillstånd. avslår också ett motionsyrkande om arbetsplatsbibliotek och ett motionsyrkande om att bibliotek i det allmänna biblioteksväsendet inte ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer som har annat modersmål än svenska. Jämför reservationerna 2 (MP, V) och 3 (V). Den inledande paragrafen bibliotekslag slår fast att lagen innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Med detta avses den biblioteksverksamhet som i huvudsak finansieras med offentliga medel. För att förtydliga ramen för bibliotekslagen föreslår regeringen nu att motsvarande bestämmelse i den nya lagen också ska ange de delar som det allmänna biblioteksväsendet består av, dvs. folkbiblioteken, skolbiblioteken, högskolebiblioteken, den regionala biblioteksverksamheten (tidigare länsbiblioteken), lånecentraler och övriga offentligt finansierade bibliotek. Detta innebär inte någon förändring i sak, utan avsikten med en uppräkning är att underlätta för läsaren av lagen att få en överblick över vilka verksamheter som omfattas. Begreppet övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet innebär att biblioteksverksamhet som har en offentlig huvudman och som till övervägande del finansieras med anslag från det allmänna omfattas av begreppet, medan en biblioteksverksamhet med en enskild huvudman som får en liten del av sin finansiering genom bidrag från det allmänna faller utanför tillämpningsområdet. Exempel på de bibliotekstyper som ryms inom begreppet övriga offentligt finansierade bibliotek är bl.a. (Kungl. ), myndighetsbibliotek, sjukhusbibliotek, depåbibliotek, folkhögskolebibliotek och olika specialbibliotek. Förslaget innebär vidare att begreppet länsbibliotek helt utgår ur lagen och ersätts med begreppet regional biblioteksverksamhet. Regeringen föreslår vidare en ändamålsparagraf i lagen, där det slås fast att biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska vidare, enligt förslaget, främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. Med biblioteksverksamhet avses enligt propositionen förutom folkbibliotek även andra bibliotekstyper och verksamhetsformer såsom bokbussar och uppsökande biblioteksverksamhet. Denna föreslagna ändamålsbestämmelsen ska omfatta hela det allmänna biblioteksväsendet. I den nuvarande bibliotekslagen anges att alla medborgare ska ha tillgång till ett folkbibliotek. Ordet medborgare kan uppfattas som att det innefattar ett krav på svenskt medborgarskap och ersätts därför i förslaget av ordet alla. Regeringen föreslår att biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom att utifrån deras olika behov och förutsättningar erbjuda litteratur och tekniska hjälpmedel på ett sätt så att de kan ta del av information. Biblioteken ska också ägna särskild uppmärksamhet åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska, bl.a. genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, andra språk än de nationella minoritetsspråken och svenska och på lättläst svenska. Genom den föreslagna bestämmelsen tydliggörs att de nationella minoriteterna och minoritetsspråken har en särställning i dels genom åtagandena i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2), dels enligt stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3). I propositionen föreslås vidare att varje landsting och de kommuner som inte ingår i ett landsting ska bedriva regional biblioteksverksamhet. Ändamålet med den regionala biblioteksverksamheten ska vara att främja samarbete, verksamhetsutveckling och kvalitet när det gäller de folkbibliotek som är verksamma i länet. I propositionen finns också bestämmelser om övrig biblioteksverksamhet, där det föreslås att det ska finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. Dessa bibliotek ska svara för biblioteksservicen inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid eller högskolan. För en kompletterande informations- och medieförsörjning ska det finnas en eller flera lånecentraler. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 1 att biblioteken ska vara öppna och tillgängliga även för människor som vistas i vårt land utan tillstånd, s.k. papperslösa. I motionen framförs att det allmänna biblioteksväsendet bör ägna särskild uppmärksamhet åt människor utan papper så att de får möjlighet att nyttja biblioteksväsendets resurser. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 6 att biblioteken även bör bedriva uppsökande verksamhet och att bibliotek i högre grad än bör inrättas på bl.a. arbetsplatser men också sjukhus och andra institutioner. framhåller att arbetsplatsbibliotek, t.ex. vägkrogsbiblioteken för lastbilschaufförer, fyller en viktig funktion. (SD) anför i motion 2012/13:Kr10 att bibliotek i det allmänna biblioteksväsendet inte ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer som har annat modersmål än svenska. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen föreslår en förändring i förhållande till nu gällande lag, som innebär att begreppet medborgare ska tas bort och ersättas med en formulering om att folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att det inte råder någon tvekan om att bibliotekens tillgänglighet inte är begränsad på grundval av medborgarskap. Utskottet välkomnar därför förslaget att ordet medborgare, som kan uppfattas som att det innefattar krav på svenskt medborgarskap, nu ska ersättas av ordet alla. Utskottet konstaterar att den nya bibliotekslagens 1 § avgränsar dess tillämpningsområde och definierar det allmänna biblioteksväsendet som bestående av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet. I propositionen tydliggörs att detta avser biblioteksverksamhet som i huvudsak finansieras med offentliga medel. Ett sådant exempel kan vara ett sjukhusbibliotek. Det finns inget lagstadgat krav på att sjukhus ska tillhandahålla sjukhusbibliotek. De sjukhusbibliotek som är offentligt finansierade faller dock inom ramen för bibliotekslagens tillämpningsområde. När det gäller arbetsplatsbibliotek anser utskottet att dessa, i den mån de inte faller inom lagens tillämpningsområde, är en fråga för berörda aktörer. För exempelvis vägkrogsbibliotek är det en fråga för vägkrogarna efter önskemål från t.ex. lastbilschaufförer och åkare. Utskottet anser i och för sig att det är angeläget att alla har möjlighet att låna böcker men anser inte att det finns någon anledning, och att det därtill vore olämpligt, att införa sådana bestämmelser i lag. I fråga om bibliotekens uppsökande verksamhet konstaterar utskottet att t.ex. bokbussar ingår i den mångfald av aktiviteter som bedrivs av biblioteken och som också omfattas av begreppet biblioteksverksamhet. När det gäller folkbiblioteken föreslås att dessa ska vara anpassade efter användarnas behov, vilket bl.a. innebär att de önskemål och synpunkter som användarna har ska beaktas. Utskottet finner det självklart att bibliotek i det allmänna biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt grupper som möter hinder av språklig eller annan art för att de ska kunna ta del av litteratur. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 1, 2012/13:Kr9 (V) yrkande 6 och 2012/13:Kr10 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kommunernas ansvar vid nedläggning av bibliotek. Jämför reservation 4 (V). Regeringen föreslår en bestämmelse om fördelningen av ansvaret för det offentligt finansierade biblioteksväsendet. Kommunerna, landstingen, staten och, i fråga om vissa skolor, enskilda ska vara bibliotekshuvudmän. Kommunerna ska ansvara för folkbiblioteken. I enlighet med bestämmelserna i 2 kap. skollagen (2012:800) ska kommuner, landsting, staten eller enskilda huvudmän ansvara för skolbiblioteken. Landstingen och de kommuner som inte ingår i ett landsting ska ansvara för den regionala biblioteksverksamheten. För högskolebibliotek vid universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434) ska staten ansvara, liksom för lånecentralerna. För övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet ska den som enligt särskilda bestämmelser är huvudman för verksamheten ansvara. De föreslagna bestämmelserna motsvarar i allt väsentligt bestämmelserna i den nu gällande lagen, men med vissa modifieringar. En sådan förändring är ansvaret för skolbiblioteken, som enligt den nuvarande lagen ligger på kommunerna. Enligt 2 kap. 36 § skollagen har enskilda huvudmän inom skolväsendet ett självständigt ansvar för att deras elever har tillgång till skolbibliotek. Kommunerna har inte något ansvar enligt skollagen för att så sker, utan ansvarar endast för sina egna elevers tillgång till skolbibliotek. Den föreslagna bestämmelsen tydliggör vilka skolbibliotek som respektive huvudman ansvarar för. I den föreslagna bestämmelsen tydliggörs också att enskilda aktörer som på uppdrag av staten eller en kommun bedriver verksamheten inte ska kunna undandra sig det biblioteksansvar som åligger en offentlig huvudman. I propositionen föreslås därför att även om ett kommunalt eller statligt bibliotek drivs av någon annan ansvarar huvudmannen för att utövaren följer bestämmelserna i lagen. m.fl. (V) understryker i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 4 att kommunerna bör ha i uppgift att visa att biblioteksverksamhet säkras för innevånarna på annat sätt när nedläggning av bibliotek kommer på tal. Det bör finnas regler som syftar till att en anmälan ska göras till för att pröva om en nedläggning är skälig. Utskottet konstaterar att det i propositionen stadgas att varje kommun ska ha folkbibliotek liksom att kommunerna ansvarar för folkbiblioteken. Utskottet anser att utformningen av biblioteksverksamheten är en fråga för kommunerna. Utskottet avstyrker motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en ny paragraf i bibliotekslagen, som reglerar bibliotekspersonalens kompetens, samt motionsyrkanden om tillkännagivanden om krav på utbildad personal vid biblioteken. Utskottet hänvisar bl.a. till att folkbibliotekens verksamhet är ett kommunalt ansvar. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V) och 6 (S). i m. fl. (S) anför i kommittémotion 2012/13:Kr8 yrkande 3 att bibliotekens användare är beroende av biblioteksanställda med adekvat kompetens för sina respektive arbetsuppgifter och att en bestämmelse om kompetens därför bör införas i bibliotekslagen. I samma motions yrkande 4 anför Socialdemokraterna att bör anta regeringens förslag till bibliotekslag med den ändringen att det i lagen införs en ny paragraf med följande lydelse: X § Biblioteksväsendet ska ha tillräckligt många anställda med relevant kompetens. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får besluta bestämmelser om behörighetskrav för bibliotekspersonal. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 4 i denna del att bibliotekslagen bör innehålla krav på utbildad personal i folkbiblioteken. I motionen framhålls bl.a. att för att biblioteken ska klara sitt uppdrag att bidra till läsfrämjande och som förmedlare av kunskap och förståelse krävs det att biblioteken har välutbildade biblioteksanställda med en väl utvecklad förmåga till källkritik. Pedagogisk förmåga är också önskvärd, då det i bibliotekariens roll ingår att genom informationsflödet handleda besökare i alla åldrar från olika miljöer. Bibliotekslagen bör därför innehålla krav på bemanning i folkbiblioteken. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 3 att alla bibliotek ska ha utbildade bibliotekarier. I motionen framförs att ovana boklånare drabbas särskilt utan kunniga bibliotekarier och att särskilda insatser behövs för att alla medborgare ska använda biblioteken. Bibliotekslagen bör därför, enligt motionärerna, innehålla en passus om bibliotekariernas kompetens. Motionen hänvisar till ett förslag från med en likalydande lydelse som Socialdemokraternas förslag enligt ovan. I de ovan refererade motionsyrkandena lyfts bl.a. fram bibliotekariens roll för bibliotekens verksamhet. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt med bibliotekspersonal med adekvat kompetens för att bistå biblioteksanvändarna. I den föreslagna bibliotekslagen understryks att en väsentlig förutsättning för delaktighet i samhällslivet och det demokratiska samhällets utveckling är allas tillgång till information och kunskap. Folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. Utbudet av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. I propositionen uttrycks att begreppet kvalitet bl.a. innebär att folkbiblioteken ska göra ett aktivt val baserat på kvalitetskriterier när de planerar inköp, upphandlar tjänster eller gallrar i bestånden. I begreppet allsidighet ligger också ett krav på neutralitet och att utbudet av medier och tjänster inte får styras av politiska, ideologiska eller religiösa påtryckningar. Folkbiblioteken ska vidare främja läsning och tillgång till litteratur. Vidare ska folkbiblioteken verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i kulturlivet. Den föreslagna bibliotekslagen uppställer också krav på att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Sammantaget uppställer den föreslagna bibliotekslagen krav på folkbiblioteken som knappast kan uppfyllas utan personal med relevant utbildning. Att folkbibliotek bemannas av personal med adekvat kompetens får därför anses vara en förutsättning för att lagens krav ska upprätthållas. Det är en uppgift för kommunerna att utifrån de krav som uppställs i bibliotekslagen ansvara för folkbiblioteken. I förslaget till ny bibliotekslag understryks att folkbibliotekens verksamhet även fortsättningsvis ska vara ett kommunalt ansvar (3 §), och i det ligger att bibliotekslagen inte ska föreskriva under vilka former kommunerna ska erbjuda sin biblioteksservice. I kommunernas ansvar får anses ligga att svara för att personalen har den kompetens som krävs för att uppfylla de i lagen formulerade kraven på biblioteken. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom en bestämmelse om hur kommunerna ska bemanna sina bibliotek. Utskottet konstaterar att biblioteksutbildning ges vid flera lärosäten. i har ett treårigt kandidatprogram. Utbildningen innehåller bl.a. kurser om informationssökning och informations- och kulturanvändning samt kurser som handlar om hur olika typer av bibliotek är uppbyggda och fungerar i samhället liksom kurser som ger analytiska och forskningsbaserade redskap. Vidare erbjuder ett flertal universitet och högskolor kandidat- och masterprogram för blivande bibliotekarier. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkandena 3 och 4, 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4 i denna del och 2012/13:Kr9 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkbibliotekens utbud och om att folkbiblioteken bör stå fria från kommersiella intressen. Jämför reservation 7 (MP, V). Regeringen föreslår att det i bibliotekslagen ska anges att varje kommun ska ha folkbibliotek. Folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. Folkbibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Den föreslagna bestämmelsen avses omfatta bibliotekens hela utbud, även t.ex. e-böcker, och andra kulturuttryck som film och musik. I propositionen pekas på betydelsen av en aktiv och medveten urvalsmetod vid biblioteken. och (båda MP) anför i motion 2012/13:Kr11 yrkande 2 att folkbibliotekens utbud ska präglas av allsidighet, kvalitet och neutralitet. I motionen framförs att det är av största vikt att folkbiblioteken är en institution i demokratins tjänst och att de inte ska kunna misstänkas vara en arena som saluför specifika ideologiska åskådningar. anser därför att begreppet neutralitet också bör prägla folkbibliotekens utbud eftersom bibliotekens utbud inte ska styras av särskilda ideologiska motiv. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2012/13:Kr9 yrkande 5 att biblioteken bör stå fria från styrning från marknadskrafterna och kommersiella intressen. I motionen framförs att det på flera håll i landet har genomförts privatiseringar av biblioteksdriften.