bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — Bara exporterade vi för ungefär 400 miljarder till medan exporten till och var ungefär på 70 miljarder. Vi ser också hur tillväxten förändras. Självklart måste vara med på de marknader som växer. En reformering av EU:s inre marknad är fundamental för svenskt välstånd och svenska företags förmåga att lyckas. Vad som händer i och den ekonomiska tillväxten har betydelse för . Därför måste vi vara med i debatten om hur kan förändras och moderniseras. Utvecklingen och effektiviseringen av den inre marknaden menar vi har en nyckelroll i detta avseende. Det intressanta med reformen av den inre marknaden är att det bara är att göra det. Det är inte stora ekonomiskt eller finansiellt slukande projekt. Det handlar mer om att med beslutsam kraft identifiera det som måste göras och få det på plats. Låt mig nämna tre områden som har en betydande tillväxtpotential. Det första är som redan nämnts tjänstesektorn. Vid en jämförelse mellan och ser man produktivitetsökningar och de skillnader som finns mellan de två regionerna. har produktivitetshöjningar som är större än . Det gäller inte minst det som nämnde, nämligen regleringar och begränsningar inom handeln och handelns utveckling. Det handlar om finansiella tjänster och också om företagstjänster. Skulle EU komma upp i nivå och höja sin ambitionsnivå på samma sätt skulle det kunna tillföra i bnp-ökning enligt de ekonomiska analyser som är gjorda. Betydelsen av tjänstehandeln är naturligtvis enorm när det gäller vår förmåga att hantera arbetslösheten. Tre av fyra svenskar arbetar inom tjänstesektorn och ungefär hälften inom privata sektorn. Det är där jobben växer fram. har nio av tio nya jobb skapats inom tjänstesektorn. Potentialen är stor och måste tillvaratas överallt där vi kan komma åt den. Det nämndes från E-bay här om utvecklingen av den digitala ekonomin. Den ökar kraftigt i , men den ökar alltför långsamt över gränserna. Det finns en rädsla att handla över gränserna, en osäkerhet och ett krångel. Vi kan jämföra oss med , som har rivit ned hindren. Om vi skulle nå upp till nivåer när det gäller den digitala handeln så skulle den kunna öka med bortåt 700800 miljarder . Vi har kommit en bit på väg när det gäller den digitala handeln. Inom ramen för inremarknadsakterna I och II identifieras hinder som vi måste ta itu med. Det handlar om betalningssäkring, tvistlösning och en mängd saker som gör konsumenter och företag mer säkra och mer villiga att handla över nationsgränserna. Det är därför bra att EU har satt upp ett mål på området. Man vill att e-handeln ska fördubblas . Vi själva har satt upp ett nationellt mål, nämligen att ska ha de bästa förutsättningarna av länder 2015 inom e-handel. Den mer tråkiga men ack nödvändiga delen handlar om hur vi vårdar våra system och genomför det som redan är beslutat. vittnar återigen om de ekonomiska testerna. Det handlar om en mängd andra olika särregleringar i olika länder. Tittar vi närmare på särreglerna är det inte sällan så att man inte har för avsikt att de ska vara en handelsbarriär och isolationistiska, men de blir isolationistiska. Det finns inte sällan goda uppsåt bakom de nationella särregleringarna, men tillsammans blir de kontraproduktiva. Därför är det väsentligt att vi inom ramen för EU ibland i vår välvilja och kanske ibland i vår regleringsiver står tillbaka för att se de stora linjerna och EU sammantaget och förstår att det har en väldigt stor betydelse för företag och konsumenter att vi har likformiga regler inom . Vi ser hur vi kan bli bättre. Det finns andra metoder för detta än att vi gör ömsesidiga utvärderingar av varandra. Vi lär oss bättre från svensk sida var vi har våra svaga sidor. Vi lär oss också var andra länder har sina svaga sidor. I arbetet med att ytterligare reformera den inre marknaden är det betydelsefullt att hitta de svaga punkterna och göra någonting åt dem. Vid sidan av de tre punkter som jag nämnde måste vi bevaka utvecklingen på varuområdet. Där har vi kommit längst. Men världen förändras ständigt. Vi ser nya produktmönster med internationella handelskedjor. Vi ser också hur varu- och tjänstebegreppen i produkten alltmer sammanfaller. Vi noterar också väsentligheten av att vi får en ökad rörlighet av personer inom . Det handlar inte bara om frihet för oss människor att kunna röra oss över nationsgränser. Det handlar också om hur vi får kvalificerad arbetskraft och hur den kan förflyttas på ett adekvat sätt i takt med näringslivets behov och utveckling. Det finns en mängd olika åtgärder som vi som nationer kan vidta. Vi måste vara självkritiska . Vad kan vi göra i och vad kan göras i andra länder för att vi ska komma framåt? Det väsentliga är att vi tar ansvar för de fattade besluten och har modet att stå upp och genomföra dem även om det ibland kan blåsa snålt. Ordföranden nämnde att ett antal åtgärder är på väg in med de så kallade inremarknadsakterna I och II. Från svensk sida är vi i huvudsak överens över partigränserna om väsentligheterna i hur de bör genomföras och att de ska genomföras. Vi blir otåliga och tycker att det går för långsamt. När det till exempel gäller det första paketet är det bara fem punkter som är genomförda. Man talade om att man skulle ha en snabbväg för de besluten. Den kanske inte är så snabb. Mycket handlar också om vår förmåga att kunna kompromissa och hitta lösningar. Så måste det gå till i ett europeiskt samarbete, och så måste det också gå till i riksdag, för att komma framåt mot det vi ser fördelar med i utvecklingen av den inre marknaden. Det har nämnts att tillväxten utanför är snabbare än i . Det markerar tydligt behovet av reformer och strukturförändringar. Här tror jag att den inre marknaden och arbetet med att reformera den kan vara väldigt pådrivande. Därför ska vi se Inremarknadsakten som ett sätt att komma framåt. Det finns en reversibilitet mellan hur vi arbetar med den inre marknaden och hur vi reformerar i olika avseenden för att nå de resultat vi önskar. Mycket av fokus är just nu runt det monetära samarbetet EMU. Det finns ett engelskt uttryck som är First things first. Det är självklart att vi måste ta tag i kriserna. Men hur vi utvecklar den inre marknaden är av minst lika stor betydelse för framtid, utveckling och tillväxt. Man kan ibland önska att vi som jobbar inom detta område skulle få ungefär den uppmärksamhet i medier och i debatten som EMU-arbetet har. Där är vi inte . Men kanske detta seminarium kan vara en bit på vägen. Turbulensen i kan bli en hävstång för att riva hinder. Men den kan tyvärr också skapa nya om vi inte ser upp. Vart är det monetära samarbetet på väg? Kommer det att bildas ett särskilt regelverk för de 17 som är med i den monetära unionen medan andra står utanför? Detta är något som diskuteras och som vi måste vara uppmärksamma på för att se till att det inte utlöser på de övriga på ett negativt sätt och att det finns en klubb i klubben som motverkar vad vi vill med den inre marknaden. Den externa dimensionen har nämnts och dess betydelse för som frihandelsnation. ska öppna sina gränser både inom sig men också utåt. Vi utvecklar också den inre marknaden. från har identifierat att arbetet med den inre marknaden aldrig kan stå stilla. Det kan det aldrig göra. Det gäller inte bara att ta höjd för det som vi ser för stunden utan också att ta höjd för det som ännu inte har kommit. Det gäller att produktutveckling och de nya tekniker vi ser för framtiden får möjlighet att gro och växa. Rätt utformad och rätt utnyttjad är den inre marknaden och den fria rörligheten den möjlighet och den tillväxtmotor som just nu behöver för att överbrygga den kris vi ser och få en tillväxt i likhet med i resten av världen. Ordförande (KD): Tack för det, , statssekreterare på med bland annat ansvar för inremarknadsfrågor. Du nämnde att det finns en stor politisk enighet om dessa frågor. Hur det är med det kommer vi kanske inte att helt kunna upprätta bokslut över. övergår vi till en frågestund där ledamöterna i utskottet får möjlighet att ställa frågor till dem som har talat men även andra som är här och representerar olika intressen som finns i deltagarförteckningen. Först på listan står som representerar Socialdemokraterna. (S): Herr ordförande! Tack för väldigt bra inlägg så här långt. Jag har några frågor att ställa. Den första frågan går till . Det gäller fragmentiseringen som du talade om. Anser du att den hotar den inre marknaden ? Det har gått ganska snabbt med att man har haft egna initiativ i EU. Lissabonfördraget har inte funnits så länge, och vi har redan fyra exempel på att några länder har en egen lagstiftning. Hotar detta den inre marknaden? Jag skulle vilja ställa en fråga till angående att man ska beakta den inre marknaden i förhållande till den externa dimensionen. På vilket sätt ser på detta med tanke på de problem som vi har hört om här med den inre marknaden som redan finns och som ibland inte ens kan lösas inom EU? Hur ser du att man kan gå till den yttre dimensionen? Vi vet att det finns problem med protektionism, och protektionismen växer i världen. Jag vill också ställa en fråga till angående implementeringen av de olika sakerna. Vi vet till exempel att tjänstedirektivet inte är implementerat fullt ut i alla EU-länder. Inremarknadsakten har man inte hunnit med i särskilt många länder. Enligt min erfarenhet kommer det att ta väldigt . Slutligen vill jag ställa en fråga till som representerar LO. Vad har du för kommentar till att man har så liten del av rörligheten för personer, det vill säga arbetskraft som jobbar? Det är trots allt en ganska liten andel. Ordförande (KD): Tack för det. lyckades ställa frågor till inte mindre än fyra personer. Jag hoppas att det var ett rekord som inte kommer att överträffas framöver. Forskare och stf. direktör , Sieps: Jag ska säga något om fragmenteringen och vilket hot det kan innebära . Jag sade själv att jag inte tror att det är ett hot. Skälet till att det inte är ett hot är att EU är ganska väl förberett för flexibel integration med flera hastigheter, vad man än kallar det. Det finns olika zoner som man kan tillhöra. På det sättet är det inte så farligt. Man måste se vad som händer. Jag ser det som en utvecklingstendens att det kommer att bli skillnader på marknaden som vi inte varit riktigt vana vid. Företagen kommer antagligen att reagera på det och själva se hur de vill utnyttja marknaden. Det kan vara så att de länder som inte följer med i utvecklingen känner att de behöver göra det av ekonomiska skäl snarare än politiska. De tvingas ta det steget. Nästa steg blir att det blir lite rörigare. Jag kan inte säga att jag ser att det är någon katastrof. Men det är klart att det kommer att bli mer komplicerat på grund av det. Generaldirektör , : De problem som finns inom EU och de protektionistiska tendenser som kan finnas på grund av krisen minskar tyvärr inte behovet av öppenhet från oss själva utan snarare tvärtom. Behoven att koppla ihop EU:s inre marknad med resten av världen ökar särskilt med att en del av krisen är rätt europeisk. Som både jag och nämnde är tillväxten högre i resten av världen. Det gäller att koppla ihop sig med den. Hela vägen har tanken med den inre marknaden byggt på en insikt om nyttan med öppenhet. Den nyttan av öppenhet är samma för att inte säga större om man kopplar ihop sig med resten av världen. Den utveckling av handeln som nämnde med globala värdekedjor gör att vi är ännu mer beroende av att vara öppna och ha goda importvillkor från resten av världen. En tredjedel av export är importerad, och över hälften av EU:s tullar är på insatsvaror. De två sakerna ihop tycker jag gör att behovet är större nu när vi har de problem vi har. Statssekreterare , : Jag tar det som ett gott tecken att det finns en otålighet när det gäller hur den inre marknaden ska utvecklas. önskar ännu mer än vad vi ännu inte har beslutat om. Vi ska naturligtvis så snabbt som möjligt genomföra det vi har beslutat om. Tyvärr är detta trögrörliga mekanismer. Jag tror att vi alla i rummet delar uppfattningen att det måste gå snabbare än vad det gör för tillfället. Riktigt hur det ska genomföras får vi diskutera. Det går för långsamt, så är det. , LO: Det är en svår fråga som vi alla letar efter en lösning på. Jag kan spontant tänka mig tre skäl som bidrar. Det första är det tämligen uppenbara. Vi är människor. Av kulturella, personliga och sociala skäl kan vi avstå från att röra på oss på ett annat sätt än vad man kan med varor. Det andra skälet är mer kopplat till de regler vi har på europeisk nivå. Vi har tjänstepensionssystemet som har varit en havererad fråga i EU-systemet . Man kan åka och vara i ett land och på grund av kvalificeringsperioder i det nationella tjänstepensionssystemet inte tjäna in rättigheter och så vidare. Det finns inom en rad områden. Vi hörde närmast tidigare om socialförsäkringar och reglerna kring detta. Det tredje skälet är kanske aktuellt framför allt inom en hel del områden där LO organiserar medlemmar. En rad tjänstemarknader i är havererade. Den fria rörligheten på de tjänsteområdena används mer eller mindre för att utnyttja arbetskraft till rätt usla arbetsvillkor och rätt usla löner. Detta gör att de tjänstemarknaderna blir fruktansvärt oattraktiva för människor att röra sig inom om de inte är av nöd tvungna. De enda som rör sig för att ta arbete inom de sektorerna är de som på ett eller annat sätt är materiellt tvungna att röra sig. Det blir ingen attraktiv rörlighet för människor som har ett val att stanna hemma i sitt hemland och arbeta. Ordförande (KD): Tack, , för bra frågor. Det är från som ställer nästa fråga. Varsågod, Hans. (M): Jag tänkte ställa en fråga till och . , , har spått att 2015 kommer av den globala tillväxten att ske inom EU. Det är inte särskilt mycket med tanke på att EU är den största ekonomin i världen. Vad EU måste göra är att fokusera på att växa. Inom EU växer tjänstesektorn. Den utgör av den totala ekonomin. Ni har tidigare tangerat tjänstedirektivet. Det omfattar huvudsakligen traditionella tjänster som byggande, hantverk och detaljhandel samt reglerade yrken som advokater, arkitekter och ingenjörer. Men om tjänstesektorn ska växa måste också fler tjänster involveras i tjänstedirektivet. Där har vi tjänster som transporter, hälso- och sjukvård, sociala tjänster som export av förskola och äldrevård, telekom och finansiella tjänster. Vad bedömer ni att det finns för utvecklingspotential om man förenklar och öppnar reglerna inom de här områdena? Vad finns det för utvecklingspotential för , och vad kommer det här att innebära för del? Statssekreterare , : Det finns en stor potential i själva direktivet. Att det sedan behöver utvecklas tror jag att vi alla kan hålla med dig om. kanske tjänstefrågan ibland blir mer kontroversiell än vad den behöver vara. De tjänsteinslag som mer och mer ökar i våra produkter är betydligt mer osynliga, men finns där och blir också mer okontroversiella. Jag tror att vi också måste förändra vår syn lite när det gäller tillhandahållande av tjänster över gränserna och se mer positivt på det. Med den grundsynen är jag utvecklingsoptimistisk. Jag tror och hoppas att tjänstedirektivet utvecklas dels att det som redan har beslutats genomförs, dels att det utökas. Precis som du säger är det här framtiden ligger. Det är detta vi är så beroende av, inte minst från svensk sida. av vår export utgörs av tjänster, och det är ibland den delen som visar sig vara mest motståndskraftig i konjunkturnedgången. Den berördes knappast, medan varuexporten störtdök. Tjänster är viktigt både för och för . Generaldirektör , : Det är svårt att kvantifiera potentialen, men den är naturligtvis enorm. Vi har tittat på effekten av tre enskilda regleringar för fyra branscher i tjänstedirektivet, och bara där ser vi att det finns möjlighet till minst 50 procents ökning av handeln. Det är klart att det här sättet att avreglera skulle innebära en väldig möjlighet för andra branscher också. Sedan blir tjänsterna allt viktigare som en del i handeln. Tjänstifieringen har nämnts, det vill säga att traditionell industri använder, säljer, producerar och köper tjänster i mycket större utsträckning. Nästan hälften av de anställda i traditionell svensk industri jobbar med tjänster. Hopkopplingen mellan varor och tjänster gör att vi blir ännu mer beroende av att man också kan handla med tjänsterna. I de globala värdekedjor som gör att man handlar med insatsvaror och insatstjänster än mer har tjänsterna dessutom en helt avgörande roll. På många olika sätt är potentialen enorm. Ordförande (KD): Tack för det, och tack för dina frågor, Hans. går nästa fråga till vice ordföranden i utskottet, , . Vice ordförande (MP): Det är flera som i sina anföranden berört att tillväxten varit större utanför EU än inom EU. tog också upp framtidsprognosen för tillväxten i . Vi kopplar det till den fria rörligheten. Min fråga är om den relativt något större tillväxten i omvärlden kan förklaras med andra faktorer än sådana som är kopplade till den fria rörligheten. Detta har betydelse för vilka åtgärder man också ska jobba med inom EU. Jag menar inte att man inte ska jobba med den fria rörligheten, men det kan finnas flera förklaringar till den globala skillnaden. Det skulle vara intressant att höra synpunkter på detta. Jag vet inte vilka som är mest lämpliga. Det kanske är från Sieps och från , men det är bara min gissning. Det är flera som räcker upp händerna där borta. För min del får gärna fler svara, men det får ordföranden avgöra. Ordförande (KD): Om vi håller oss korta och rappa i både frågor och svar hinner vi med fler. Forskare och sft. direktör , Sieps: Jag är tveksam till om jag är rätt person. Jag är jurist och tänker i strukturer. Spontant kan jag säga att jag anser att det kan vara helt andra faktorer som påverkar tillväxten i omvärlden och att det egentligen är en annan fråga än stimulans av den fria rörligheten inom EU. Mitt korta svar blir att det är andra faktorer som gör att , och så vidare går framåt. Men jag tror att de andra är bättre på att svara på frågan. Generaldirektör , : Självklart finns det väldigt många andra faktorer. Världshandeln utvecklas väldigt kraftigt. som export ökar kraftigt minskar våra marknadsandelar. Många av utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna har varit fattiga, så det är högst naturligt att en stor del av den världen växer snabbare än . Men det är inte det som är min poäng. Min poäng är att eftersom det är så måste vi även när vi jobbar med den inre marknaden förhålla oss till omvärlden för att verkligen göra affärer också med dem som utvecklas snabbt . Det gäller både export och import. chefsekonom , Unionen: Mitt svar på frågan är att det naturligtvis finns andra faktorer som har stor betydelse. Det handlar exempelvis om utgångsnivån i vissa länder. har en enorm tillväxt, medan i stort sett står stilla. Det är två länder utanför EU. Detta har betydelse. Rörligheten har naturligtvis betydelse i de här länderna. Man kan i och för sig diskutera om den här rörligheten är helt fri i , men det finns stora rörligheter där som påverkar tillväxtdelen. Den delen kan man väl dra tillbaka på något sätt till också. Har man rörlighet till de delar som kan ha potential att växa mest i är det klart att det bidrar. Den fria rörligheten har betydelse, men att hävda att det är den viktigaste faktorn kanske är att ta i. Ansvarig för EU-samordning , : De andra har redan sagt en del av det jag tänkte säga, men en sak som är viktig är att ha perspektivet och insikten att tillväxten växer snabbare runt omkring oss än den gör inom Europeiska unionen. Det är viktigt att tänka på det när vi reglerar på nytt, så att vi inte sitter här och skapar regler som försvårar för vår marknad medan det kanske förenklas på marknader utanför och medan andra marknader, som vi inte har med att göra, skapar handelsavtal och förenklingar mellan varandra. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi bär med oss den insikten och medvetenheten. Ordförande (KD): Tack , . är nästa frågeställare , som representerar . (FP): Herr ordförande! Jag vill rikta ett stort tack till alla som kommit hit och lagt tid på att lära oss mer om sina specialiteter och områden. Det uppskattar vi väldigt mycket. Vi tar med oss mycket lärdomar. Jag har antecknat för fullt inte riktigt allt ni har sagt, men nästan allt i alla fall. Jag tänkte lite grann på det som sade. Att krispolitiken har begränsat det folkliga stödet var en av de saker du tog upp. Mitt i allt detta reglerande och lagstiftande, mitt i harmoniseringar, byråkrati och andra saker, tror jag att politiken och EU precis som ekonomin inte är ett slutmål utan en process som förändras. Och vilka är EU om inte vi och såklart några andra runt om i andra länder? Därför är psykologin viktig. Jag funderade lite grann på vad den här diskussionen gör. Vi sitter här och har en jätteintressant diskussion om lagstiftning, vad vi kan göra och vart EU går. har hållit sitt tal, som ni säkert är medvetna om, om roll i EU och vart de går. Bara det att han håller det talet och att man ifrågasätter hur EU är konstruerat just , vad vi lägger tonvikten på och så vidare betyder någonting. Det förändrar EU i sig att man får en kraft som vill reformera på ett annat sätt än vad vi gjort . Min fråga, som inte går att besvara, är hur vi och den gemensamma debatten om vårt gemensamma EU, som jag är en varm anhängare av, påverkas, samt hur vi gemensamt kan se till att reformera EU på ett bättre sätt. Känn på den frågan! EU är som sagt inget slutmål. En mer konkret fråga till dem som vill försöka besvara den, möjligtvis , är: Hur kan konsumentens ställning stärkas och förbättras? Vi köper för lite över gränserna. Anförandet från var jättebra fem länder . Men hur kan den stärkas? Jag tror att en del av svårigheten ligger i att man inte riktigt vet vem man handlar med. Kan man lita på dem? När det gäller herrekipering på gatan vet jag, för jag kan gå ned och titta i ögonen och säga: Det här blev inte bra! Men hur ska jag kunna göra det med någon i till exempel? Ordförande (KD): Var den första frågan mer retorisk? Du riktade inte den till någon. (FP): Jag tänkte på . Det var han som tog upp detta. Forskare och stf. direktör , Sieps: Jag tackar för frågan. Det är viktigt att påpeka att det kanske inte finns något givet svar, men jag kan kommentera det. Jag drar upp det här med krispolitiken, men inte för att säga att man haft något val. Jag anser även att det är vettigt att EU har reagerat och agerat inom den. Men ska vi vara medvetna om att det kan kosta lite, och det kostar nog politisk förankring. Vad man än tycker om det brukar medborgare reagera på så sätt att de blir skeptiska när man drar åt svångremmen. Det ska man vara medveten om. Jag tror inte att det är en slump att man i allmänna rådet har pratat om demokratisk förankring och att vår EU-minister har fått diskutera det. Sedan kan man väl konstatera att detta med egentligen är en annan aspekt, men den bidrar till det här. Den bidrar till att vi kan säga att EU inte framstår som särskilt strömlinjeformat just . Vi ser ganska många tendenser till någon form av splittring. Det är naturligtvis inte bra, vilket har påpekats. Det fungerar för att det finns en regelgemenskap. Så fort vi börjar rubba regelgemenskapen fungerar även den inre marknaden sämre. Tanken är att man har lika villkor och lika spelregler. vet jag i och för sig inte riktigt vad är ute efter, men det jag tröstar mig med lite och som jag målade upp är att man vid de förändringar som sker inte rör basen. Jag tror inte ens att det kan anses vara teoretiskt möjligt att ändra basen i till exempel. Vi har fyra friheter och en konkurrenspolitik. Det är så att säga en annan nivå på de frågor där man bör avvika från varandra. Min spontana reaktion är att jag inte tror att det stör marknaden så där jättemycket. Vi har redan skillnader. kommer vissa länder att ha större likheter, men jag tror att marknaden ändå kommer att fungera.