bet · H001KrU10 · 2013-05-15 00:00:00 — Men det var ett feltänk.Ibland hör man framför allt från Socialdemokraterna och men också från andra håll att de på ett felaktigt - jag skulle vilja säga okunnigt - sätt sätter likhetstecken mellan samhället och den offentliga sektorn. Men samhället, kära vänner, är betydligt större än den offentliga sektorn.I det civila samhället samlas naturliga gemenskaper som en samhällskropp bestående av familjer, folkrörelser och andra ideella organisationer. Man kan säga att familjen är grundbulten i samhällskroppen.Fru talman! Förutom civilsamhället finns den privata och den offentliga sektorn. Var och en av de tre samhällssektorerna har sina viktiga roller att spela, viktiga roller och uppgifter, drivkrafter och arbetssätt. Dem ska vi vara rädda om.Det är den privata sektorn, bestående av näringsliv och entreprenörer, som framför allt ger jobb och betalar skatt som är förutsättningen för våra välfärdssystem. Det offentligas uppgift är att vara understödjande och kompletterande när inte marknaden fungerar av sig själv eller när eldsjälarnas engagemang inte räcker till för de insatser som behöver göras. Då är det viktigt att den offentliga sektorn finns som kompletterande och understödjande.Fru talman! blev känt för sin stora offentliga sektor och sitt höga skattetryck. Även om vi har normaliserats därvidlag avviker vi fortfarande, och när vi talar om det civila samhällets utveckling är detta mer centralt än man kan tro. Vi tillät i det offentliga att bli så stort att det till slut i princip gjorde anspråk på att ha monopol på goda gärningar, och svenskarna blev lärda att den enda sociala plikten av betydelse var skatteplikten. Undra på att det civila samhället var på tillbakagång i !När vi söker förklaringar till att det blev som det blev är denna bakgrund central. Oavsett vilka slutsatser man drar är det tydligt att vi behöver ett värderingsskifte i synen på det offentliga för att det civila samhället på allvar ska få blomma ut.Fru talman! Låt mig kort beröra frågan om finansieringen av den ideella sektorn.Som sista land i införde vi i avdragsrätt för gåvor till vissa ideella organisationer. Det är en kristdemokratisk hjärtefråga att det ska vara enkelt och problemfritt att ekonomiskt bidra till civilsamhällets utveckling. har det glunkats om att Socialdemokraterna kommer att vilja avveckla gåvoskatteavdraget vid ett eventuellt maktskifte efter valet . Det vore intressant att få ett förtydligande på den punkten från Socialdemokraterna här och . Kan ni svara på frågan: Planerar ni att avskaffa gåvoskatteavdraget? Ja eller nej!I började man precis som i på en låg nivå, , sedan höjde man och fördubblade till , och finns det ett förslag i på som förmodligen kommer att majoritet. Där är taket i . Vad jag har förstått finns det egentligen inte några delade meningar i , utan oavsett majoritet efter valet kommer man att ha det här spåret.Det nuvarande avdraget gäller stöd till forsknings- och hjälporganisationer. Det är bra. Men vi kristdemokrater ser gärna att vi även i kan gå vidare, så att taket för avdraget höjs och att fler ideella organisationer kan komma i fråga i framtiden.Fru talman! Några motioner kopplade till denna debatt handlar om äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet, att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre. Det sker faktiskt en hel del intressanta satsningar ute i landet, vilket förmodligen också kommer att fångas in i den utvärdering som pågår.Nyligen har en gemenskapspark med rörelseredskap etablerats i de centrala delarna av , som ligger i mitt hemlän län. Där finns det en idérik och driftig kvinna vid namn som har kommit med förslaget att dra i gång detta.Kommunen gillade idén, och engageras föreningar och enskilda i olika åldrar för gemenskap och fysisk aktivitet. Detta är ett utmärkt exempel på civilt engagemang som gör skillnad. Liknande anläggningar finns på flera andra platser i landet, bland annat Hökarängen, , och Luleå.Till sist, fru talman, vill jag säga något om folkbildningen. Det har redan pratat om, men jag vill nämna några saker, för jag vill också understryka hur viktigt detta är.Från det att riksdagsledamoten och nykterhetskämpen 1902 genomförde den första studiecirkeln någonsin har studiecirkeln varit viktig ur gemenskaps-, demokrati- och bildningssynpunkt. Studiecirkeln kom att spela en särskilt stor roll i övergången från bondesamhället till industrisamhället, då vi hade stora folkförflyttningar i vårt land. Men folkbildningen har alltjämt en viktig roll i dagens samhälle. Vi hörde tidigare att den är viktig för invandrargrupper. Det kan jag verkligen stryka under: Folkbildningen är oerhört viktig för invandrargrupper. Jag är själv tjänstledig som verksamhetschef för studieförbundet i län, som är i särklass störst när det gäller just folkbildningsverksamhet bland våra nysvenskar. Folkbildningen hjälper till med att starta föreningar och lära ut sammanträdesteknik, hur man skriver föredragningslistor, protokoll med mera. Det är oerhört viktigt. Folkbildningen är ett avgörande viktigt verktyg för både demokrati och integration.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. talade om en hel del saker som inte finns med i betänkandet, och då tar jag mig rätten att också göra det i min replik.Olika syn på vad som är samhället tror jag egentligen inte att vi har. Det är självklart att samhället består av så väldigt mycket mer än den gemensamt finansierade och organiserade sektorn. Däremot har vi väldigt olika syn på hur stor del som ska organiseras gemensamt och betalas med skatt och hur mycket man ska ta ansvar för själv, som säkert skulle uttrycka det. företräder ett parti som tycker att det är viktigare med skattesänkningar än med fler lärare i skolan, om man hårdrar det.Men samhället är naturligtvis oerhört mycket större än så. Att vi inte skulle se idrottsrörelsen, fackföreningsrörelsen, , folkrörelser och ideella organisationer som en del av samhället är ett märkligt påstående. Varifrån har fått det? Vem har sagt så? Jag tror inte att vare sig någon socialdemokrat eller någon vänsterpartist någonsin skulle ha sagt så. Jag är själv fostrad i den största folkrörelsen i , fackföreningsrörelsen. Självklart ska inte den vara statligt organiserad. Självklart är den en del av samhället. En sådan syn tror jag att inte hittar någonstans. Detta är att slåss mot hjärnspöken.Dessutom tar upp frågan om gåvoskatteavdrag, som inte heller finns med i betänkandet, fru talman. Men är det inte lite märkligt, , att de som är rika och har råd att betala måste få belöning i form av sänkt skatt när de gör det? Varför kan man inte betala utan att man ska tjäna pengar i form av sänkt skatt? Är inte det lite väl egoistiskt, om det nu är hjälpa man vill göra? Jag tackar för frågorna. Min kritik gällde att så många sätter likhetstecken mellan samhället och den offentliga sektorn. Man säger att något är samhällets sak att ordna och menar då ofta inte den ideella sektorn eller företagen utan den offentliga sektorn. Det är bra att markerar att han inte tycker så. Det uppskattar jag. Jag tycker att det är viktigt att vi kan rensa ut det här tänkesättet, att det är "de" som har ansvar. Det får inte vara så. Det är viktigt att vi håller isär detta, så att vi inte pratar om "samhället" när vi menar någonting annat. Samhället är betydligt bredare än den offentliga sektorn.Lars tog upp flera saker, och jag greppar inte riktigt alltihop. Men beträffande gåvoskatteavdraget vill jag säga att det är ett sätt att engagera människor, att uppmuntra engagemang. Det är viktigt att människor engagerar sig för den ideella sektorn, att det inte , som tidigare, ska gå via statsbidrag eller kommunala bidrag, utan att man direkt ska kunna göra den här typen av insatser.Som sagt är det här någonting som finns i övriga och som även etablerats i , även om vi i bara har börjat. Min och mitt partis ambition är att vi ska kunna fortsätta att bygga ut det här, så att fler kan komma i åtnjutande av det och så att man också kan ha ett högre tak för vad som kan dras av. Det tycker jag är oerhört viktigt även för finansieringen av den ideella sektorn . Jag måste nog göra besviken om han tror att vi plötsligt är överens. Den stora skiljelinjen gäller frågan vad som är ett gemensamt ansvar som vi tillsammans bör organisera och finansiera med skatt och vad som bör vara vars och ens eget ansvar. Det finns mängder av uppgifter som ni vill att samhället ska dra sig tillbaka från, eller åtminstone minska sitt engagemang i. Till exempel ska nu inte längre läxläsning vara en självklarhet för alla barn, utan barn som har föräldrar som är tillräckligt rika för att köpa tjänsten ska kunna få skatteavdrag när de gör det. Jag ställde i mitt huvudanförande frågan: Varför stanna där? Varför inte låta dem som har råd köpa bättre måltider, bättre lärare och bättre lokaler för sina barn? Varför ska den likvärdiga skolan upphävas bara när det gäller läxor? Fortsätt på den väg som ni har slagit in på, om ni tycker att den är så himla bra! Där finns det en enorm skiljelinje mellan och . Vi anser att vi ska bygga upp och gemensamt organisera utbildning, vård, omsorg, polis och brandväsen. Det är inte något enskilt ansvar att göra det.När det gäller gåvoskatteavdraget kvarstår min förundran över att väljare och de som har råd att betala till hjälporganisationer är så egoistiska i sin hjälpverksamhet att de måste tjäna på det genom att få tillbaka på skatten. Varför kan de inte vara lite altruistiska? Varför kan vi inte uppmuntra det altruistiska i stället för att vädja till dessa rika människors egenintressen? Det tycker jag är ganska snålt resonerat, . råkade säga att "samhället" inte ska dra sig tillbaka från vissa uppgifter. Jag tycker att han fångade in just det som jag pekade på. Uppenbarligen satte han i det här fallet likhetstecken mellan samhället och den offentliga sektorn och undantog därmed den ideella och den privata sektorn. Det är det här som är problemet med detta tankefel. Jag inser att menar att det är den offentliga sektorn som inte ska dra sig tillbaka.Vi vill ha ett större civilt engagemang än vad som är fallet , och det är det vi vill uppmuntra. företräder Vänstern ett ganska fyrkantigt synsätt, tycker jag: Allt måste gå genom det offentliga, och politiken ska styra detta. Problemet för Vänstern är kanske att det är svårt att styra om människor själva får ökad möjlighet att fatta beslut. Det är väl det som det handlar om många gånger.Det är väldigt bra om man kan vara med och särskilt välja eller stödja olika utvecklingar. Det innebär inte att de andra får det sämre. Om man kan lyfta en grupp är det väldigt bra. Synsättet "om inte jag får det bättre ska åtminstone de andra få det sämre" ställer jag inte upp på. Det tycker jag är ett vedervärdigt synsätt, som ibland slår igenom. Man måste också kunna glädja sig åt andras framgångar. Det är viktigt att vi försöker få till stånd en politik som stöder utveckling. Som flera tidigare talare nämnt innehåller detta betänkande, KrU10, ett antal områden. Det område jag kommer att prata om är det som jag ansvarar för, nämligen idrottsfrågorna. Därför yrkar jag bifall till reservation 3 under punkt 5, men står självklart bakom de övriga reservationer vi har. Reservation 3 handlar om avgifter för idrottsaktiviteter, men är mycket större än så. Den samhällsutveckling vi sett har gett en betydande effekt på det som sker inom idrottsområdet. Klyftorna växer i samhället, och utanförskapet ökar. Fler får det svårare och svårare att klara sin vardag; de får det kanske svårt att klara de mest basala saker, som mat och kläder. I en prioritering är det naturligtvis detta som är det viktigaste.Vad har då detta med idrotten att göra? Jo, vi ser en utveckling där fler och fler måste välja bort idrottsaktiviteter. Idrottsutövandet minskar i vårt samhälle. Det finns naturligtvis flera orsaker till att det sker, men jag tror att en av de viktigaste orsakerna är de ekonomiska förutsättningarna. Om man blir sjuk eller arbetslös och inte känner sig delaktig i samhället skapar det en hopplöshet. Vi ser detta växa fram med upplopp och kriminalitet som följd, exempelvis nu i dagarna i ytterområden. Men detta sker i hela vårt land. måste dagens regering ta detta på allvar.I mina tidigare anföranden om dessa områden har jag lyft fram kostanden för att delta i tävlingsidrott. Jag lovar att de inte har minskat när vi står här , 2013. Exempelvis är kostnaden inom ishockey , ridsport , tennis , och fotboll . I dessa kostnader ingår avgifter, utrustning och resor. Dessa uppgifter är framtagna av Riksidrottsförbundet.Tänk er en familj där sjukdom eller arbetslöshet har slagit till. Den har två eller tre barn eller kanske fler som inget annat vill än att syssla med någon form av idrott. Men föräldrarna måste säga nej utifrån sin ekonomiska situation på grund av ett raserat trygghetssystem i vårt samhälle.Regeringens politik som snart har gått har, precis som har sagts, inriktats på stora skattesänkningar för dem som har det allra bäst, och så har det gått lite till den stora folkmängden. Vad har det fått för konsekvenser för det övriga samhället? I stället för att användas för skattesänkningar skulle pengarna delvis ha kunnat gå till att stärka kommunernas olika ansvarsområden.Vi ser enligt RF att var femte kommun drar ned på stödet till idrottsföreningarna. Avgifterna har ökat ganska mycket, skriver man, . Vi ser att en av tio föräldrar inte har råd att låta sina barn utöva idrott som de vill.Herr talman! Detta är ett misslyckande. Det är följden av en borgerlig politik. Det vill vi förändra 2014. Jag lovar er det. Med vår politik skulle fler få arbete och egen inkomst och på det sättet förutsättningar för att delta i olika idrottsföreningars aktiviteter. Kommunerna skulle få bättre förutsättningar, och man skulle förhoppningsvis kunna stärka föreningarnas ekonomi.Vi tror att ett samhälle måste hållas ihop. Vi måste hjälpas åt så att utanförskapet och den frustration som många känner bekämpas av en aktiv arbetsmarknadspolitik och ökad delaktighet. har inte längre råd med en borgerlig politik. Det gäller även inom idrottsområdet.Vi vill ha framtida förebilder för barn och unga. Det kan vara , eller någon av de andra stora profilerna som driver ungdomar att inte bara läsa bok utan också aktivera sig i föreningslivet. Då måste man se kultur och fritid som en del i välfärdens kärna. Jag ställer frågan till de borgerliga företrädarna: regeringen det? Ser ni kultur, fritid och idrottslivet som en del av välfärdens kärna?Det finns ytterligare några saker som jag vill ta upp här. fattade ett beslut för inte så länge sedan. Det är en nyliberalism som börjar skapas i samhället där man säger att föreningar ska likställas med företag.Vi vill bevara idrotten som en särart. Om man säger att föreningar ska likställas med företag om du tar ut en anmälningsavgift eller säljer korv kan man fundera på vart utvecklingen är på väg. Om inte demokratiska beslut kan fattas i föreningarna och genomföras i verkligheten utan man går till för att få det förändrat är vi inne på en ganska sjuk väg för föreningslivets utveckling.Vi har ett särskilt yttrande i betänkandet och andra reservationer som vi hade . Jag kommer inte att ta upp dem. Men de finns där att läsa.Vi har också 51-procentsregeln som kommer att diskuteras på . Jag önskar både RF och specialförbunden lycka till i den diskussionen och andra diskussioner om idrottens framtida möjligheter att skapa förutsättningar för ett hållbart Sverige.Vi står självklart bakom 51-procentsregeln. Men det är oerhört viktigt att den diskussionen måste föras och mer kompliceras utifrån det jag sade tidigare om beslut. Det finns kopplingar till utvecklingen av det svenska föreningslivet.Det finns också en debattartikel i där två moderata politiker i uttrycker att de vill införa en idrottspeng inom idrotten. Ett barn ska få och sedan gå ut på en marknad och använda idrottspengen för att köpa sig idrott.Snacka om att förstå hur det svenska idrotts- och föreningslivet fungerar med hela vår struktur för det uppväxande släktets deltagande i samhället och i en demokratisk förening för att utveckla idrotten!Man kan fundera på om detta stämmer överens med moderat politik. Jag skulle vilja veta om anser att en idrottspeng är framtiden i utvecklingen av svensk idrott. Jag antar att några av oss som är här kommer att vara uppe i och lyssna på och vara med vid . Det håller på till söndagen. Det kommer att vara ett antal diskussioner, och det kommer att avgöras ett antal frågor som är av stor vikt för idrottsrörelsen i Sverige.Några frågor som redan har varit uppe här kommer att tas upp. Det gäller 51-procentsregeln, moms- och skattefrågan och barnidrottens etiska frågor. De är på tapeten. Det är naturligtvis oerhört viktigt hur vi hanterar dem. Det gäller också ekonomin för idrotten i stort och framför allt på föreningsnivå.Idrottsrörelsen står inför en hel del frågor att hantera på . Det ligger oss alla varmt om hjärtat att se till att det blir bra lösningar på de frågorna. Men vi ser också olika på hur lösningarna ska se ut. Jag tänkte ta upp några saker som är rätt viktiga.Först och främst yrkar jag bifall till reservation 3 som vi har tillsammans med S. Vi har fler, men det är den reservation jag yrkar på just nu.När idrotten nu samlas i är ett par saker som är viktigare än annat i fokus. Det gäller bland annat den demokratiskt uppbyggda folkrörelsen. Det är kanske den största folkrörelse vi har som har ett demokratiskt system med föreningar. Den ska naturligtvis ha fortsatt makt i de egna föreningarna.En oerhört viktig principiell fråga att avgöra gäller 51-procentsregeln. verkar som tur är de flesta medlemsförbunden vara på vår sida och anser att 51-procentsregeln ska vara kvar. Det tycker vi är positivt. Men diskussionen fortsätter. Det kommer att vara ett påverkande tryck från kommersiella krafter att det ska förändras.Den andra fråga som jag tror kommer att vara viktig är fokuseringen på hur barnidrotten bedrivs . Det handlar om vilka som kan vara med och framför allt avarterna som har funnits och som har lyfts upp i olika mediala sammanhang. Det kommer att vara en sådan sak som vi kommer att diskutera. Där finns en hel del saker att göra.Vi har bland annat i sagt att vi ska lyfta upp och marknadsföra en idé som vi ska genomföra inom idrotten. Det är någonting som kallas för ett utbildningslyft. Vi tror att det finns en stor brist. Även om man har en bra verksamhet när det gäller utbildning fattas det vissa saker.En sådan sak som det är oerhört viktigt att lyfta fram som fattas är den pedagogiska utbildningen och förståelsen för hur barn fungerar på olika sätt, inte minst inom idrotten. Kan man i vårt stöd till idrotten lägga in ett utbildningslyft som fokuserar på att genomföra en ordentlig drive med utbildning i pedagogik tror jag att vi skulle få en mycket bättre situation för idrotten själv.Om det kostar mer pengar kan man alltid diskutera hur mycket som ska läggas in. Det finns kanske andra saker att plocka bort i de bidrag som idrotten får i dag.Det finns några saker som finns i betänkandet som jag gärna vill lyfta upp. Det gäller först och främst avgifter för idrottsaktiviteter. Vi vet att de stora bidragsgivarna till idrotten är kommunerna. Det ligger kanske på 4-4 ½ miljard i bidrag på olika sätt. Det är direkta bidrag men också subventioner av idrottslokaler och sådant.Den situation vi har i med sämre ekonomi drabbar naturligtvis även idrotten. Det är en sådan sak som vi definitivt måste titta på. Vi tar inte i ställning för jobbskatteavdragen. Vi vill tvärtom ta tillbaka pengarna och lägga ut dem på kommunerna till viss del så att de får möjlighet att göra saker även inom idrotten. Det är en oerhört viktig princip som vi jobbar med.Orsaken är att vi har sett att det i dagens samhälle skapas större klyftor. Klassklyftorna bara ökar , vilket drabbar barnen och idrotten. Det drabbar idrott bland barn; det är en rätt tydlig bild som dyker upp. Den sammantagna bilden av hur samhället ser ut påverkar idrotten. När kommunerna inte har pengar och när de drar ned drabbar det inte bara skola utan också idrotten. Barnen drabbas alltså egentligen mångdubbelt och på många olika sätt just i dessa sammanhang.Jag tycker att vi måste hitta en lösning där man också ser helheten. Det är fler som har varit inne på detta. Man måste lyfta upp vad idrottsrörelsen egentligen är och varför vi ska stödja den från den offentliga sektorn. Det beror på att den gör en samhällsnyttig insats som är viktig för många. Idrottsrörelsen har också en klassutjämnande och påverkande uppgift. Man tar denna uppgift på allvar, menar jag, men man har inte alltid förutsättningar att genomföra den på ett bra sätt i den situation vi har i dag.Jag ska säga något om den debattartikel som var införd och som också lyfte fram. Det är en rätt skrämmande bild av att man ska göra allting till något slags marknad. Jag tycker att ett sådant förslag ger en oerhört tydlig bild av hur lite man förstår av hur idrottsrörelsen är uppbyggd. Vi måste göra allt vi kan för att motarbeta detta.Det finns ett par saker till i betänkandet som jag tycker är viktiga. Vi har en egen reservation som handlar om internationella idrottsarrangemang. Vi har en positiv syn på stora arrangemang i . Vi kanske inte ska ha de allra största. Det är svårt med ett , och det kan också vara svårt att arrangera ett stort . Men vi kan ta andra, som är mindre. kan vi kanske ta, och kommer ju.Det finns dock saker som vi måste ta i beaktande. Detta är positivt, men i den värld vi lever i finns en allt större dragning mot kommersialisering. Vi måste vara aktsamma när det gäller hur detta påverkar den svenska idrottsrörelsen. Vi har lyft upp några saker som vi vet erfarenhetsmässigt, från bland annat och , när det gäller till exempel prostitution. Vi måste vara positiva, men vi måste också vara vaksamma när det gäller de baksidor som finns med arrangemangen. Detta har vi beskrivit i vår reservation.Till sist handlar det om äldre och idrott. Jag vet inte vad något slags medelålder på oss som är här skulle bli, men många av oss är rätt åldersstigna. Vi behöver allihop ha tillgång till idrott. Idrott för äldre är en sak som det inte alltid fokuseras på och som inte lyfts fram, men jag tycker att vi ska göra det. Vi behöver satsa på att genomföra förändringar i samhället. Även där handlar det om kommunerna. Det finns exempel på att man bygger speciella idrottsplatser eller lekplatser för äldre där de kan idrotta. En sak som ger stort hopp är att vi vet att vi kan bygga muskelmassa till dess att vi är . Det ska vi kanske försöka göra. Vi vet också att aktivitet ger ett bättre välbefinnande och en bättre folkhälsa. Jag tycker att detta är en sak som vi kan lyfta fram när det gäller idrottsrörelsen. ska vi debattera betänkande KrU10 Politik för det civila samhället, folkbildning och trossamfund. Betänkandet rör det civila samhället, idrotten, folkbildningen samt trossamfunden, men jag kommer att fokusera mitt anförande på idrotten.Det känns glädjande att debattera idrottsfrågor , efter det att i ishockey vann . satt många svenskar bänkade framför tv:n, eller kanske till och med på plats i , och hejade fram våra svenska hjältar. För en del barn och ungdomar kan detta idrottsevenemang bli startskottet till att börja idrotta eller kanske få nya idoler att se upp till.För att lyckas få en stor bredd och en möjlighet för fler att börja idrotta behövs även en elit. För att få fram en elit krävs en stor bredd. Att idrotten i i större utsträckning än i de flesta andra länder är till för alla, oavsett bakgrund och privata ekonomiska muskler, är nog en av de bidragande orsakerna till att fortsätter att producera världsstjärnor. Detta är en svensk modell som vi fortsatt ska värna.Det är med omsorg om denna svenska idrottsmodell som regeringens stora satsning med på Idrottslyftet ska ses.