bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Av alla elever i gymnasiesärskolan gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program, medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. Den totala kostnaden, inklusive skolskjuts, för gymnasiesärskolan beräknas ha uppgått till 2012, vilket i stort sett är oförändrat jämfört med föregående år. Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till 2012, vilket är en ökning jämfört med . Målet är att svensk barn- och ungdomsutbildningen ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Måluppfyllelsen följs med hjälp av en rad indikatorer. Resultaten redovisas för varje verksamhet och avser verksamhet som bedrivits av kommunala eller enskilda huvudmän. De resultat som redovisas avser främst 2012. För betyg, meritvärde och provresultat redovisas emellertid resultat för /12. Indikator: Deltagande i förskola Andelen barn i åldrarna 3–som är inskrivna i förskola har ökat och uppgick till . Indikator: Deltagande i förskoleklass Andelen av landets 6-åringar som var inskrivna i förskoleklass var 2012, vilket var en minskning jämfört . Däremellan har andelen varit marginellt högre eller marginellt lägre. Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9. Som indikator på måluppfyllelse kommer andelen som har nått kravnivån eller fått minst provbetyget Godkänt respektive provbetyget E på nationella proven i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik att användas. För att kunna göra överskådliga jämförelser när det gäller årskurs 6 respektive 9 kommer andelen som har fått minst betyget Godkänt att redovisas då detta motsvarar andelen som fått minst betyg E i kommande redovisningar. I årskurs 3 genomfördes nationella prov första gången . Andelen av de elever som gjorde samtliga delprov och som nådde kravnivån på samtliga delprov –2012 i matematik ökade från 2012. I svenska och svenska som andraspråk har denna andel däremot minskat. I svenska minskade andelen från 2012 och i svenska som andraspråk från 2012. Resultaten visar att av de elever som gjorde alla delprov klarade flickorna proven i något högre utsträckning än pojkarna. I svenska och svenska som andraspråk uppnådde flickorna kravnivåerna i betydligt högre utsträckning medan det var jämnare fördelat bland dem som klarade alla sju delproven i matematik. I årskurs 6 genomfördes nationella prov första gången . I matematik nådde av de elever som gjorde samtliga delprov kravnivån. Motsvarande andelar var i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Fler flickor än pojkar uppnådde kravnivåerna på alla delproven i matematik, svenska och svenska som andraspråk. Dock var skillnaden liten i matematik medan det inte fanns någon skillnad i engelska. /12 var andelen elever som fått minst provbetyget Godkänt högst i svenska och engelska där andelarna var . I matematik och svenska som andraspråk var andelen elever som fått minst provbetyget Godkänt lägre, . Andelen som fick minst betyget Godkänt på det delprov som prövar läsförståelse var dock lägre än det sammanvägda provbetyget. I svenska var det (89,av pojkarna och av flickorna) och i svenska som andraspråk var det (70,av flickorna och av pojkarna). Andelen elever som fått minst provbetyget Godkänt i delprovet som prövar läsförståelse ökade dock något i både svenska och svenska som andraspråk jämfört med föregående år. Jämfört med /07 har andelen elever som fått minst provbetyget Godkänt ökat något i svenska, svenska som andraspråk och engelska. I engelska har andelen ökat med , från till . I svenska och svenska som andraspråk har andelen ökat . I matematik har däremot andelen minskat, från till . Jämfört med föregående år ökade dock andelen från . Samtliga nationella prov årskurs 9 i Andelen elever som fått minst betyget Godkänt i de nationella proven i årskurs 9 är högst i svenska och engelska, . Lägst var andelen i svenska som andraspråk (81,) och kemi (80,). Jämfört med föregående år har andelen elever som fått minst provbetyget Godkänt i fysik ökat från 2012. I biologi har denna andel däremot minskat från och i kemi från . Flickor har bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov. Flickor presterar bättre i samtliga nationella prov i årskurs 9. Skillnaderna är minst i matematik och engelska. Indikator: Betyg och meritvärden Andelen elever som uppnådde målen och fått minst betyget Godkänt i alla ämnen uppgick till , vilket återigen var den högsta andelen . Förändringarna har dock varit små , och även var det marginella skillnader jämfört med . I ämnet matematik fortsatte andelen elever som fått minst betyget Godkänt att minska. har denna andel minskat . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Ämnen där högst andel elever uppnår kunskapsmålen är svenska, slöjd, bild, hem- och konsumentkunskap och musik. Det genomsnittliga meritvärdet har återigen ökat efter att föregående läsår ha minskat . var det genomsnittliga meritvärdet 211,4 vilket var en ökning med 0,8 meritpoäng jämfört med . Sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98 har det genomsnittliga meritvärdet successivt ökat, men den totala ökningen har varit relativt liten – ca 10 meritpoäng, vilket motsvarar ett betygssteg i två ämnen. Ökningen har varit störst i de s.k. praktiska, estetiska ämnena och teknik. Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad , mellan 21 och 23 meritpoäng. hade skillnaden dock ökat till 24,4 meritpoäng. Föräldrarnas utbildningsbakgrund har stor betydelse för det genomsnittliga meritvärdet. Elevens bakgrund har fortsatt betydelse. Gruppen elever som invandrat efter skolstart, och därmed fått på sig i svensk skola än andra elever, har klart lägre meritvärde än övriga grupper, och elever som kommit till efter skolstart med föräldrar med förgymnasial utbildning har lägst resultat. Vidare har föräldrarnas utbildningsnivå stor betydelse. Elever med högutbildade föräldrar, oaktat utländsk bakgrund, uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program i högre utsträckning (94,) än elever med svensk bakgrund, oaktat föräldrarnas utbildningsbakgrund (90,). Vidare har flickor som invandrat till före skolstart ett bättre genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 (220,1) än vad pojkar med svensk bakgrund har (204,0). Indikator: Behörighet till gymnasieskolans nationella program Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program har minskat . var av eleverna behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras . Eftersom behörighetskraven skärptes fr.o.m. överensstämmer de tidigare resultaten inte helt med de . Skillnaden är dock marginell – såväl 2010/11 som 2011/12 var den lägre än om de tidigare behörighetskraven hade gällt. Av eleverna 2012 var behöriga till samtliga gymnasieprogram, vilket var fler än 2011 då var behöriga. Skillnaden i behörighet mellan flickor och pojkar har ökat . varierade denna skillnad med mellan , medan variationen året innan var 2,1–3,. Skillnaden var liksom tidigare störst för behörighet till naturvetenskaps- och teknikprogrammen. Skillnaderna i gymnasiebehörighet är störst mellan de elever som invandrat och övriga (elever med svensk bakgrund, elever med utländsk bakgrund födda i och elever som invandrat ), oavsett föräldrarnas utbildningsnivå. Indikator: Resultat på nationella prov I likhet lyckades eleverna bäst på kursproven, enligt läroplan för de frivilliga skolformerna, i Engelska A där fick provbetyget Godkänt. fick provbetyget Väl godkänt eller Mycket väl godkänt. av de som genomfört provet fick provbetyget Icke godkänt. Det fanns i likhet med föregående år i princip inga resultatskillnader mellan kvinnor och män. I kursprovet i Matematik A är resultaten betydligt lägre där av eleverna fick provbetyget IG, vilket är en lägre andel än där resultaten dock har varierat förhållandevis mycket. En förklaring till de låga resultaten 2012 är att det på de program som innefattar flera kurser i matematik är få elever som gör det nationella provet i Matematik A i årskurs 2 eller 3, vilket är de årskurser som ingår i statistiken. Eleverna på de programmen presterar, generellt sett, bättre i matematikkurserna än elever på de program som enbart läser matematik A. Av eleverna med föräldrar som har förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå fick provbetyget IG i Matematik A , att jämföra av elever med högutbildade föräldrar och av eleverna som är utrikes födda. Männen hade, till skillnad från föregående år, bättre resultat på provet i Matematik A än kvinnorna. I Svenska B och Svenska som andraspråk B nådde godkänt resultat och fick provbetyget VG eller MVG. lyckades kvinnor betydligt bättre än män, medan resultatskillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund var relativt liten i Svenska B. Av eleverna som skrev kursproven i Matematik 1 ac inom den reformerade gymnasieskolan fick av eleverna minst provbetyget E. Störst andel elever med godkänt provbetyg (minst E) fanns bland de elever som läst Matematik 1c, . Matematik 1c i är den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga programmen. Matematik 1a är den inledande matematikkursen på yrkesprogrammen i den reformerade gymnasieskolan. Andelen av dessa elever med minst godkänt provbetyg var . Matematik 1b är den inledande matematikkursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet. Andelen elever med minst provbetyget E i Matematik 1b var . I Engelska 5 och Svenska respektive Svenska som andraspråk 1 fick respektive av de elever som gjorde provet minst provbetyget E. Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och män vad gäller kursproven som gjordes . Skillnaderna är något större på kursproven i Svenska/svenska som andraspråk B och Svenska/svenska som andraspråk 1. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14,0 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /12. Det är i nivå med utfallet . På kommunnivå varierade genomsnittspoängen med mellan 3,2 och 15,7 mellan kommunerna, vilket innebär att spridningen har ökat jämfört med föregående år. En förklaring till skillnaden mellan kommuner är att de har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Det fanns också könsskillnader i betygsresultaten. /12 var genomsnittspoängen för kvinnor 14,7 poäng och för män 13,3 poäng, vilket är i paritet . Kvinnor med svensk bakgrund hade i genomsnitt 14,9 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund hade 13,8 poäng. Motsvarande för män var 13,4 respektive 12,5 poäng. Liksom när det gäller resultaten på de nationella proven var kursbetygen bättre i svenska och engelska än i matematik. är kursbetygen i engelska, matematik och svenska som är obligatoriska för alla program högre än nivån enligt de nationella proven. Det är dock viktigt att notera att det inte är samma elever som gjort de nationella proven som fått slutbetyg. Många elever gör de nationella proven i den inledande kursen i ämnet under den första eller andra årskursen i gymnasieskolan. Av alla elever som fick slutbetyg hade läst utökat program, dvs. läst fler kurser än vad som ingick i deras fullständiga program. Detta var i nivå med andelen 2011 (), vilket var en kraftig ökning jämfört med då andelen var . har andelen elever med slutbetyg som läst reducerat program, dvs. som på grund av studiesvårigheter har befriats från undervisningen i en eller flera kurser, fortsatt att sjunka och minskade från 2012. Indikator: Andel elever med slutbetyg Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . Av de som började i gymnasieskolan hade fått slutbetyg , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad . Kvinnor som började fick slutbetyg i högre grad än män, jämfört med . Elever på studieförberedande program fick slutbetyg i högre grad än elever som gått yrkesinriktade program. Av de elever som började på ett individuellt program 2009 hade fått slutbetyg från något program . Av nybörjarna i gymnasieskolan 2008 studerade på ett individuellt program. Det finns ännu inga uppgifter om hur många av nybörjarna 2009 som har fått slutbetyg , dvs. Av nybörjarna 2007 fick dock slutbetyg och och . Inom EU finns målsättningen att andelen unga i åldern 18–som lämnat skolan och som inte är i utbildning ska vara maximalt 2020. nationella målsättning är att andelen ska vara . Indikator: Andel elever som uppnått högskolebehörighet på grundläggande nivå Av alla elever som började i gymnasieskolan hade uppnått grundläggande högskolebehörighet , vilket är samma resultat som för föregående elevkull och i nivå med utfallet den senaste femårsperioden. Kvinnor uppvisar ett bättre resultat än män, då uppnådde högskolebehörighet att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå högskolebehörigheten, jämfört . Av nybörjarna på studieförberedande program 2009 uppnådde grundläggande högskolebehörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesinriktade program var . Elever på bygg-, energi- och hantverksprogrammen uppnådde grundläggande högskolebehörighet i högre grad än elever på det studieförberedande estetiska programmet. Av de totalt knappt 97 000 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan , oavsett hur länge de gått i gymnasieskolan, uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Det är en liten minskning jämfört med läsåret före och även lägre än elevkullen . Bland kvinnorna var andelen högskolebehöriga och bland männen . Sammantaget hade av rikets invånare som fyllde uppnått grundläggande högskolebehörighet inom gymnasieskolan, en andel som varierade med mellan mellan kommunerna. Andelen 20-åringar med grundläggande högskolebehörighet har varit relativt oförändrad . Det förekommer skillnader i resultat mellan könen inom respektive nationellt program. Bland nybörjarna 2009 har kvinnor i högre utsträckning än män nått grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Detta gäller för samtliga program med undantag för energiprogrammet och omvårdnadsprogrammet. Där har män i större utsträckning än kvinnor nått grundläggande behörighet. Indikator: Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan började 1 900 elever 1 på preparandutbildning och 2 100 på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Av eleverna på preparandutbildning hade bytt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val var . Personalens behörighet och utbildning Indikator: Andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning Andelen av personalen i förskolan som har pedagogisk högskoleutbildning har ökat till 2012 från . Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen () var högre än andelen män (). I fritidshemmen har andelen med pedagogisk högskoleutbildning minskat från 2012. Av dem som arbetade i fritidshemmen var de två största grupperna personal med fritidspedagogexamen () och med förskollärarexamen (). Övriga som arbetade i fritidshemmen var bl.a. lärare och fritidsledare. Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen var högre () än andelen män (). Indikator: Andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen Andelen lärare i de obligatoriska skolformerna samt förskoleklassen som har pedagogisk högskoleexamen har ökat jämfört med i samtliga skolformer utom i grundsärskolan där den har minskat. Utvecklingen har dock varit olika i de olika skolformerna. Störst har ökningen varit i specialskolan där andelen lärare med pedagogisk högskolexamen har ökat med , till 2012 från . Andelen lärare i specialskolan med specialpedagogisk högskolexamen var 2012, vilket är en minskning med jämfört . Även i grundsärskolan har andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen minskat . I har andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen ökat , från 84,9 //13. Såväl i som i grundsärskolan hade kvinnorna pedagogisk högskoleexamen i högre utsträckning än männen. I var det av kvinnorna och av männen som hade en pedagogisk högskoleexamen medan motsvarande andel i grundsärskolan var respektive . Motsvarande uppgifter saknas för lärare i specialskolan och förskoleklassen. Indikator: Andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen Bland de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan (omräknade till heltidstjänster) har andelen med pedagogisk högskoleexamen ökat kontinuerligt den senaste femårsperioden, från //13. Av lärarna i allmänna ämnen hade pedagogisk högskoleexamen /13 medan motsvarande andel för lärarna i yrkesämnen var . Bland kvinnliga lärare var andelen med pedagogisk högskoleexamen och bland manliga lärare . av speciallärarna eller specialpedagogerna, lärarna i barn- och ungdomsämnen samt lärarna i samhällsorienterande ämnen hade en pedagogisk högskoleexamen. av lärarna i fordonstekniska ämnen och bygg- eller anläggningstekniska ämnen hade en pedagogisk högskoleexamen. Det fanns även skillnader mellan huvudmän. Av lärarna anställda i kommuner hade pedagogisk högskoleexamen /12. Motsvarande andel för de enskilda huvudmännen var . Inom gymnasiesärskolan var andelen tjänstgörande lärare med pedagogisk högskoleexamen (omräknat till heltidstjänster) , vilket är en minskning med jämfört med föregående läsår. Av lärarna anställda i kommuner hade pedagogisk högskoleexamen /13. Motsvarande andel för de enskilda huvudmännen var . Indikator: Resultat i internationella studier deltar i ett antal storskaliga internationella studier och jämförelser när det gäller barn- och ungdomsutbildning. Resultat redovisas när en ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. Trends in International Mathematics and Science Study (TIMSS) I studien in International Mathematics and Science Study (TIMSS) undersöks kunskaperna i matematik och naturvetenskap hos elever i årskurs 4 och årskurs 8. Studien genomförs , . Resultaten från TIMSS 2011 visar att svenska fjärdeklassares kunskaper i naturvetenskap har förbättrats och ligger nu över EU/OECD-genomsnittet. Resultatförbättringen i naturvetenskap är den första som går i motsatt riktning i förhållande till den trend av resultatförsämringar i internationella undersökningar som har observerats . För årskurs 8 kan inte någon motsvarande resultatförbättring skönjas. De svenska åttondeklassarna presterar på samma sätt som 2007, fortfarande under genomsnittet för EU/i naturvetenskap. När det gäller matematik visar de svenska eleverna i årskurs 4 och 8 ett lägre resultat i studien jämfört med genomsnittet för elever i EU/. Resultaten för eleverna i årskurs 4 är oförändrade jämfört med . De svenska resultaten för årskurs 8 har försämrats markant sett över , även om försämringstakten har avtagit efter 2003. I matematik och naturvetenskap lär sig också svenska elever mindre mellan årskurs 4 och 8 jämfört med andra jämförbara länder. I likhet med TIMSS-mätningen 2007 är spridningen i svenska elevers matematikresultat i både årskurs 4 och 8 förhållandevis låg i ett internationellt perspektiv, medan spridningen i naturvetenskap ligger på samma nivå som EU/OECD-genomsnittet. De svenska flickorna och pojkarna presterar i genomsnitt lika bra i såväl naturvetenskap som matematik. Progress in International Reading Literacy Study (PIRLS) Studien in International Reading Literacy Study (PIRLS) jämför läsförmågan hos elever i årskurs 4. Studien genomförs , . Resultatet av studien visar att de svenska eleverna presterar bättre än genomsnittet i de EU/som deltog. över det har dock läsförmågan bland de svenska eleverna försämrats. Försämringen i PIRLS 2011 beror främst på att eleverna har blivit sämre på att läsa faktatexter. Vidare läser flickor bättre än pojkar, men flickornas resultat har försämrats mer än pojkarnas. Elever med välutbildade föräldrar presterar bättre än elever som har föräldrar med lägre utbildning. Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning Regeringen föreslår elva anslag för barn- och ungdomsutbildning om sammantaget ca . Det största anslaget är 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m., som enligt förslaget omfattar närmare hälften av de föreslagna medlen. Anslaget används för statsbidrag till de kommuner som tillämpar maxtaxa för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet. Det finns fyra förvaltningsanslag: 1:1 , 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten och 1:4 Sameskolstyrelsen. De två sistnämnda myndigheterna har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. Socialdemokraterna och föreslår högre belopp på anslaget 1:1 . Övriga sju anslag är transfereringsanslag som används för att finansiera olika statliga insatser eller betala ut statsbidrag i olika syften. Socialdemokraterna, och föreslår ytterligare medel till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. , och föreslår ett högre belopp till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. föreslår ytterligare medel till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Socialdemokraterna föreslår ett högre belopp på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. föreslår att det ska tillföras medel till ett nytt anslag kallat 5:4 Satsning på grund- och gymnasieskolan. Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för anslagen 1:2 , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten och 1:4 Sameskolstyrelsen 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet och 1:11 Bidrag till vissa studier. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för tre anslag, 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till bemyndiganden. Anslagsförslagen i propositionen och motionerna redovisas i bilaga 2 till betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:1 för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 2 (MP). Anslaget används för förvaltningsutgifter. Regeringens föreslår att anvisar till anslaget 1:1 för . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 för att utveckla kursproven i provbanken (kurserna Engelska 7 och Historia 1). Inom ramen för den s.k. provbanken för gymnasieskolan tillhandahåller olika kursprov som håller samma kvalitet som de obligatoriska nationella proven. För arbete med samordning och utveckling av insatser avseende den gymnasiala yrkesutbildningen och yrkesintroduktionsavtal föreslås att anslaget ökas med 2014 och att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med motsvarande belopp. För att genomföra en informationskampanj om den gymnasiala yrkesutbildningen med elever i som målgrupp föreslås att anslaget ökas med 2014 och att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med motsvarande belopp. För att förbättra uppföljningen av yrkesutbildningen och elevernas etablering på arbetsmarknaden föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014 och att anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att presentera en ungdomspolitisk proposition med förslag som syftar till att förbättra register, statistik och uppföljningen av det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning.