bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — När vi skulle besluta om anskaffning av Gripen E hade Högkvarteret och ÖB en utredning som sade: 60-80 plan är det minsta vi kan beställa för att upprätthålla ett rimligt luftförsvar. Beställer vi 60 flygplan krävs det väldigt mycket luftvärn. Beställer vi 80 plan krävs det lite mindre luftvärn.Min fråga är: Kommer Försvarsmakten inom överskådlig tid att få tillgång till långräckviddigt luftvärn? Jag vill återkomma till vad jag sade i min första replik, nämligen att materiel, oavsett till vilken arena det gäller, är en viktig förutsättning, tillsammans med rätt personal och att materielen och personalen får öva tillsammans - det är det som bygger försvarsförmåga.Grunden till de beslut som vi har fattat när det gäller vår framtida luftförsvarsförmåga är att vi ser att det finns ett behov av att även ha en avancerad luftförsvarsförmåga där stridsflygsystemet är en viktig del. Alla som kanske bara har lyssnat på en försvarsbudgetdebatt inser att stridsflyg är en mycket kvalificerad förmåga, men det är också någonting som kostar pengar att utveckla. Här har vi haft tydliga krav, inte minst från och från Försvarsmakten, att vi ska ha en partner. Det har vi funnit i , så att vi tillsammans kan utveckla denna förmåga.Det är alltid en avvägning mellan vad man behöver för förmåga och vad man kan få ut för de pengar man lägger in. Då gäller det att fatta kloka strategiska beslut så att man bäddar för framtiden. Det som vi nu har föreslagit och fått ett bemyndigande för är 60 plan. har vi en försvarsberedning som tittar på framtida behov totalt sett för Försvarsmakten. Vi har också en luftförsvarsutredning som ska titta på behovet av luftförsvarsförmåga ända bortom 2040. Jag kan inte ställa någon fråga nu eftersom detta är min slutreplik. Jag får därför återkomma vid ett annat tillfälle. Men man kan naturligtvis fråga sig hur ser att de ska kunna finansiera de ofantliga ökningar som de föreslår och som jag inte riktigt kan se som seriösa alternativ. Men det får bli en annan debatt. Jag tycker att det är mycket trevligt och bra att försvarsministern talar så väl om att stärka samhällets robusthet. Det gläder mig. Då kommer jag osökt att tänka på precis det som jag själv nämnde, nämligen att vi behöver en ny nationell säkerhetsstrategi. Försvarsministern nämnde it-hot, polisen, naturolyckor och så vidare. En ny nationell säkerhetsstrategi ligger i och för sig kanske inte på ditt bord, , totalt sett. Det är mer övergripande. Men du är ändå inne på detta område. I PerP-en står det att Försvarsmakten vill ha en ny nationell säkerhetsstrategi. Jag skulle därför vilja att försvarsministern utvecklar det lite grann. Min andra fråga handlar egentligen om det som hände då man tog beslutet om JAS-planen och talade om att det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver detta. Min fråga gäller inte JAS-planen utan hur försvarsministern ser just på det säkerhetspolitiska läget i vårt område . Som jag sade i mitt huvudanförande är en av mina tre huvudprioriteringar just att vi ska kunna stärka samhällets robusthet och vår förmåga att förebygga och hantera kriser. Detta är komplext därför att det rör just en stor bredd av många olika typer av hot. Detta ska vägas mot hur mycket man i förväg kan satsa. Hur stor del av våra samlade resurser ska vi kunna använda för att förebygga? Det är klart att man kan bygga ett samhälle som är mycket säkert, men det kanske inte ens fungerar och kanske inte är ett öppet samhälle. Och var ska kostnaderna falla? Vi har en ansvarsprincip som jag tycker är bra. Men vi har också områden där vi kan förbättra robustheten. Vi förbereder nu på departementet en proposition som vi hoppas kunna lägga fram i . Den kommer att ge en samlad bild av vilka initiativ regeringen har tagit på området för att stärka samhällets krisberedskap och resonera kring hur man kan gå vidare, inte minst med den enskilda individens ansvar för sin egen säkerhet, sin egen krisberedskap. I ett läge där krisen kommer måste samhällets resurser gå till den som är utsatt och inte kan klara sig själv. Men den som är någorlunda frisk och pigg måste kunna klara sig själv i större omfattning. Det handlar också om vilka krav man kan ställa på privata aktörer. är vi mycket beroende av el, och vi är beroende av telekommunikation. Det är privata leverantörer som står för dessa tjänster. Vilka krav kan man ställa? Vilka krav kan olika aktörer i form av kommuner och landsting på regional nivå ställa i upphandlingar? Det finns alltså en mängd frågor. Införande av en strategi är ingenting som vi har kallat det för. Jag tror att det behövs ett helhetsgrepp. Jag kan återkomma till det i nästa replik. I sista sekunden fick du fram ordet, . Men jag tycker att du talar om, om jag får ha en personlig uppfattning, en nationell säkerhetsstrategi eftersom du nämner alla dessa områden. Det håller jag med om till . Men det krävs ett samlat grepp kring detta. Risken är att de som har ansvar för detta bara tittar på del efter del och inte ser denna helhet. Jag jämförde med händelsen i som hela och även får ta lärdom av. Detta får inte hända en gång till om en sådan situation skulle inträffa. Då menar vi att det krävs en nationell säkerhetsstrategi som tar just ett helhetsgrepp, precis som du talade om. Men du vill ändå inte gå hela vägen fram. Jag vore tacksam om du kommenterar det. Jag har en fråga om hur du ser på det säkerhetspolitiska läget just med anledning av det beslut som regeringen tog när man bestämde sig för att köpa E-planen. Då hänvisar man just till det säkerhetspolitiska läget. Men jag vill ha ett svar på hur det ser på det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde just . Det känns bra att kunna vara överens om att det finns behov av att förbättra oss på detta område. Om den exakta metoden är en nationell strategi eller andra typer av åtgärder kanske vi kan återkomma till. Jag vill gärna på försöka ge min bild av vårt säkerhetspolitiska läge. Jag har beställt ett arbete av några av er som sitter här inne, nämligen den säkerhetspolitiska rapport som Försvarsberedningen presenterade . Där bekräftas den bild som jag har, nämligen att vi har en som präglas av stabilitet. Alla är beroende av att vi kan handla och transportera varor och personer över . Inte minst är en av dem som är mest beroende av ett lugnt och stabilt därför att det är där som man har en så stor del av sina inkomster i form av exportinkomster från olja och gas. ser vi, som också beskrivs i den säkerhetspolitiska rapporten, att det verkligen är en föränderlig värld - det låter som en klyscha. Förändringarna sker snabbt. Globaliseringen är här med full kraft. Det innebär att vi är beroende av andra länder och andra länders beslut. Vi är ett litet exportberoende land. Vi behöver därför bygga vår säkerhet i samverkan med andra. Jag ser inte heller ett hot om något direkt väpnat angrepp mot inom överskådlig tid. Däremot är jag övertygad om att vi behöver ha en försvarsförmåga. Den insatsorganisation som vi nu bygger syftar just till att stärka vår försvarsförmåga. Jag sätter inte ett likhetstecken mellan den ökande försvarsförmågan i och ett ökat hot. Men självklart måste vi följa detta noga, och det gör vi. Jag vill börja med att instämma i det som har sagt tidigare och yrkar därmed bifall till reservationerna 1, 2 och 5. Jag ska kortfattat uppehålla mig vid de frivilliga försvarsorganisationerna och sedan tala om . Vi har reservationer på de områdena, och jag vill förtydliga reservationen om de frivilliga försvarsorganisationerna. Det handlar om att ha ett eget anslag för dem, där enbart deras pengar ligger och där ingen annan kan komma åt dem, så att de vet hur mycket pengar som finns. Det har vi haft två tillkännagivanden om i utskottet, och ändå ligger de tillsammans med alla andra pengar. har det också hänt att regementen söder om oss, härifrån räknat, har tagit av det anslaget så att de frivilliga försvarsorganisationerna inte får det de egentligen skulle ha. Nog om detta! kommer att förtydliga det än mer i ett kommande inlägg. Jag går över till Kustbevakningen.Orsaken till att vi har en reservation om är att vi fick motioner om att gjorde fiskerikontroller. Det ska de göra; det är en av deras arbetsuppgifter. Men fick vi höra att den nya myndigheten som bildades också gjorde fiskerikontroller, men då på land. Det ska de också göra; det är helt riktigt. De fartyg som utsattes var dock samma båtar - de fiskare som åkte ut upplevde att de fick alldeles för många kontroller. Vi tittade lite närmare på det här. Fiskebåtarna finns ju inte i lika stor mängd numera, utan antalet har gått ned. Om vi säger att man startade är man nu nere på . Det visade sig alltså när vi hörde efter att kontroller självklart drabbar båtarna oftare. På grund av det skrev vi en reservation där vi ansåg att man skulle se över arbetsuppgifter. fick vi bjuda in vår gd för . Hon kom till utskottet, och vi trodde att vi skulle diskutera fiskerikontrollerna. Vi fick dock en allmän översyn av , och i den översynen upptäckte vi till vår förfäran att man står inför en svår ekonomisk kris i . De hade skissat på flera scenarier, där det värsta scenariot kommer att vara att man lägger sig vid kaj och inte kan åka ut över huvud taget samt säger upp en hel mängd människor. De kommer enbart att kunna åka ut när det verkligen är någonting som har hänt där ute. De kommer alltså inte att finnas ute på redden utan bara vänta.Det är en framtid vi inte vill ha. Det var nytt för oss; vi hade inte förstått att det var riktigt så allvarligt. Tittar vi lite bakåt i historien ser vi att det är som försvarsministern säger: Det här beror på de fartyg och flygplan har anskaffat. De kanske inte har gjort det helt på eget bevåg utan också för att regeringen, beroende på den historia som har varit, tyckte att man måste ha stora fartyg. Tittar vi vidare på som var visar det sig att det där föreslogs att skulle få utökade befogenheter, bland annat när det gäller den brottsbekämpning som utförs. Till viss del fick man det, men inte fullt ut som utredningen föreslog. Tittar vi även på den SOU som har gjorts och som heter Maritim samverkan ser vi också där förslag på vad som skulle kunna göras. Den ligger nu på regeringens bord för utredning, och vi hoppas att det snart kommer förslag som kommer att lösa upp knutarna. Jag var också inne och kikade lite på den nya myndigheten, Havs- och vattenmyndigheten, som övertog uppgifter vad gäller den fiskerikontroll som sker på land. Det visar sig på deras hemsida - på första sidan - att de riktar stor kritik mot sig själva. De hade tillsatt en utredning som visade att de inte klarade arbetsuppgiften fullt ut. Myndigheten tillhör inte försvarsutskottet, men det kanske är dags nu att titta över vem som gör vad. Kanske ska man inte ha så många delar med spridda arbetsuppgifter på olika myndigheter, utan kanske måste man för att klara ekonomin återgå till hur det var tidigare. Det gjordes också betydligt fler fiskerikontroller när det låg på ; de hade det som en av sina stora uppgifter.Vi har skaffat fartygen för olje- och kemikaliebekämpning ute till havs när det händer någonting, och det är vi oroliga för med den ökade båttrafik vi kan se. Det är helt nödvändigt att klara av miljöräddningen, men vi måste också kunna täcka våra kuststräckor och hav ifall det händer någonting där. är alltså en väldigt viktig myndighet för oss, och vi skulle önska att vi kunde titta betydligt mycket mer på det och försöka lösa uppgifterna. Det är nämligen en viktig organisation. Låt mig uttrycka min glädje över att se ålderspresidenten som tjänstgörande talman i denna sena timme i kammaren. Jag måste också säga att kollegan med sin smoking har tagit klädkod till helt nya och oanade nivåer. Han är ett inspirerande föredöme, som dock inte kommer att följas av speciellt många. Före det att jag i allmänna val tilldelades det hedersamma uppdraget att representera norra och östra i var jag redaktör och politisk skribent. Det kanske inte är alldeles okänt för herr ålderspresidenten. Ifall jag som politisk skribent hade förberett mig för att bevaka den här försvarsbudgetdebatten hade jag sannolikt börjat läsa utskottets betänkande - och jag hade börjat bakifrån. Rätt många läser ju sina dagliga, prasslande papperstidningar så. Man ska läsa en tidning på ungefär det sättet, alltså att man börjar bakifrån. På s. 59, det vill säga den näst sista sidan - den sista sidan är tom - finns bil. Där finns förslag till beslut, och det landar på sammanlagt 47 miljarder och 196 miljoner. På sidan bredvid finns bil. 2, och den tycker jag är mycket intressant att ta del av, herr ålderspresident. Där framgår nämligen att Alliansens fyra partier ställer sig bakom regeringens förslag. Socialdemokraterna tycks numera, om man läser bilagan rätt, ta rygg på M, FP, C och KD. Det är väldigt glädjande. Men läser man bilagan ser man också att anser att tiden är inne för att dra ned inom försvarsområdet med 1 miljard, och hugger till med 1,6 miljarder. Långsiktigt talar vi också om att V vill se -3,4 miljarder de kommande tre åren, och MP vill se -7,2 miljarder . Vilken tydlig skillnad, herr tjänstgörande ålderspresident och talman! Vi i Alliansen föreslår i detta budgetförslag ökade resurser om sammanlagt 1,4 miljarder . ökar anslaget med 200 miljoner, och detta tillskott ökas stegvis för att 2017 uppgå till totalt sett . Därför tillhör jag dem som ser fram emot kommande valdebatter inom försvarsområdet. Den fråga som måste ställas är nämligen: Om det skulle bli regeringsskifte och om Alliansen skulle ersättas - vad blir det för politik som kommer därefter? Blir det en socialdemokratisk politik, som just nu i kronor och ören ligger rätt nära Alliansen, eller blir det neddragning med 3 miljarder - eller blir det drygt -7 miljarder? Eller blir det en kombination av alltsammans?Våra satsningar på sammanlagt 1,4 miljarder bör sakligt sett beskrivas som någonting betydligt mer än en puts i marginalen. Om ett tillskott på 1,4 utgör en puts i marginalen, hur kommer det sig att Socialdemokraternas föreslagna tillskott är på hela mer än regeringens?Förstärkningen av försvarets anslag går till förbandsverksamheten. Till detta ska också läggas det tillskott ställde sig bakom med anledning av anskaffningen av nästa generations JAS Gripen. Sammanlagt tillförs nära 7 miljarder till försvarsanslaget över den kommande tioårsperioden. Och precis som kollegan och vännen sade får man kanske gå tillbaka för att hitta den typen av resursförstärkningar.Herr ålderspresident! I realiteten levererar inte Socialdemokraterna en enda krona extra till försvaret i sitt budgetförslag. Lägg därtill en historik full av nedskärningar, senast inför valet då man tillsammans med och ville minska försvarsanslaget med icke alldeles försumbara . Låt mig uttrycka det på följande sätt: Det är en uppenbar kontrast mellan ord och handling!När vi ändå talar om historien kan det vara värt att påminna om vad som skett under tidigare socialdemokratiska regeringar.Efter att jag var politisk redaktör och skribent i tidningsvärlden blev jag kommunalråd och kommunstyrelsens ordförande i . Jag hade då att hantera konsekvenserna av F 10:s avveckling och stängning, och det skedde utan en endaste hjälpande hand av den dåvarande socialdemokratiska regeringen. Jag vet personligen som handläggande, tjänstgörande och ansvarigt kommunalråd och kommunstyrelseordförande att försvarspolitik under dessa år stavades förbandsnedläggningar. Då rök verksamhet efter verksamhet, och det är en kontrast till dagens läge.Även här finns det alltså all anledning att påminna om tidigare socialdemokratisk diskrepans mellan ord och handling. Våra män och kvinnor i uniform som tjänar vårt land och försvaret av vår frihet runt om i världen förtjänar bättre än att fungera som budgettekniska krockkuddar. Och som sagt: Vilket mandat eftersträvar Socialdemokraterna, tillsammans och ett för dem hett eftertraktat regeringsskifte? Vad ska göras tillsammans?Inget parti kan ensamt regera . I söker därför Socialdemokraterna fortlöpande samarbete med två partier vars bärande idéer är att genomföra stora besparingar inom försvaret. Jag påminner än en gång om att föreslår nedskärningar i försvarsbudgeten på 7,2 miljarder och med 3,4 miljarder över de närmaste tre åren.Herr ålderspresident! Oppositionen har även lagt några reservationer i betänkandet.Peter med flera anser att regeringens reformering av bidragsstrukturen för frivilligorganisationerna "inte skapar tillräckligt goda förutsättningar för att organisationerna ska kunna utgöra en långsiktig resurs inom svensk krishantering och därmed undvika en långsiktigt negativ utveckling".Även om jag inte delar deras oro för bidragsstrukturens negativa konsekvenser delar jag uppskattningen av frivilligorganisationerna. Således kan det vara på sin plats att beakta följande vad gäller frivilligorganisationerna.Frivilligorganisationerna och deras verksamhet har utgjort och kommer fortsatt att utgöra ett viktigt bidrag till vårt lands försvar. Dels är deras arbete av stor vikt vad gäller försvarets folkliga förankring, dels är de en god källa för rekrytering till övriga delar av försvarets olika verksamheter.Den nya anslagsmodellen är i allt väsentligt bra och premierar de frivilligorganisationer som levererar relevant verksamhet till rätt kvalitet.I detta sammanhang är det värt att notera att representanter för frivilligorganisationerna faktiskt deltog aktivt i arbetet med att ta fram den nya fördelningsmodellen. I remissomgången som föregick införandet av den nya modellen ställde sig hela 16 av de 18 frivilliga försvarsorganisationerna positiva till reformen. Utöver detta inkom dessa frivilligorganisationer med en skrivelse där de pekar på vikten av att avvakta utfallet innan någon bestämd analys låter sig göras. De vill således vänta med att utvärdera den nya fördelningsmodellen. Det finns även en annan reservation i betänkandet, om uppdrag. Även denna reservation föranleder några observationer. Och, ja, givetvis delar vi synen på som "en myndighet som anförtrotts viktiga befogenheter inom räddningstjänst, kontrollverksamhet och brottsbekämpande verksamhet. a. svara för olje- och kemikaliebekämpning till sjöss, havsfiskeövervakning och fiskerikontroller till sjöss. "Så långt är vi eniga. Däremot ställer vi oss frågande till bakgrunden till förslaget att genomföra en översyn av resursanvändande utifrån enskilda klagomål avseende fiskerikontroller som framgår av reservationen. Här verkar det föreligga en klart bristande proportionalitet mellan orsak och verkan. Om missnöje med några fiskerikontroller ska föranleda en översyn av hela verksamheten, vilken respons kommer då att krävas från de rödgröna när verkliga problem uppstår? Jag tillhör dem, och jag tror att också gör det, som tror att sådana kan vänta runt hörnet.Det är ingen hemlighet att det pågår ett arbete med att se över myndighetens resurser, både i utredningar och i ett internt arbete för att förbättra effektiviteten.Utskottet har som respons på reservationen konstaterat att regeringen tidigt såg behovet av att använda maritima resurser på ett mer effektivt sätt, då man tillsatte en särskild utredare med uppgift att föreslå ett effektivt och flexibelt utnyttjande av samhällets samlade maritima resurser genom stärkt operativ samordning av och samverkan mellan olika myndigheter. Utredarens förslag överlämnades och bereds inom Regeringskansliet.Utskottet konstaterar dessutom att Försvarsmakten och ingick avtal om ett utökat samarbete för att stärka ömsesidigt utbyte och öka effektiviteten för båda parter. Med detta, herr ålderspresident, vill jag yrka avslag på samtliga motioner och bifall till betänkandets förslag i dess helhet. Två och inne i debatten om betänkande FöU1 Försvar och samhällets krisberedskap är det inte så lätt att hitta några nya ingångar, men jag ska i alla fall göra ett enkelt försök.I proposition 1, utgiftsområde 6, punkt 2.3, Ekonomisk styrning m.m. beskrivs att Försvarsmakten lämnade in ett underlag till regeringen, ett underlag där man bedömde att det kommer att uppstå obalans mellan verksamhet och ekonomi i perspektivet 2019.Regeringen beskrev senare i budgetpropositionen 2013 att har inlett ett arbete i syfte att skapa balans. Detta arbete skulle ge regeringen möjlighet att fatta strategiska beslut för att kunna fullfölja det senaste försvarspolitiska inriktningsbeslutet.Regeringen begärde senare kompletterande underlag, och Försvarsmakten lämnade en redovisning som senare kompletterades med det årliga budgetunderlaget - ett budgetunderlag som i huvudsak visar ekonomisk balans 2014-2016.I maj 2013 beslutar sedan regeringen i regeringsbeslut 5 att Försvarsmakten "varaktigt" ska minska personalkostnaderna med 500 miljoner från 2019.Ekonomistyrningsverket har fått i uppdrag att redovisa hur den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och dess stödverksamhet kan förbättras. En särskild utredare ska se över hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel.När det gäller PRIO, det integrerade resurs- och ekonomiledningssystemet, följer regeringen arbetet.Herr ålderspresident! Varför alla dessa beskrivningar av vad som pågår mellan regeringen och Försvarsmakten? Jo, i mina ögon blir kopplingen uppenbar till den kritik som riktade när det gällde besparingar i försvarets materielförsörjning och den så kallade Genomförandegruppens arbete.Jag hörde ministern tidigare tala om att tar ett samlat grepp. Vi skulle för vår del vilja understryka vikten av renodlade roller mellan regeringen och Försvarsmakten, så att ansvar på rätt nivå kan utkrävas om olyckan är framme. Här finns det definitivt lärdomar för regeringen att överföra till arbetet med att genomföra en personalförsörjning i balans, om man tittar bakåt på de revisionsrapporter som lämnats.Herr ålderspresident! Vi socialdemokrater har under den här mandatperioden träffat en rad överenskommelser med regeringen. Vi har valt att göra detta trots att regeringen med knapp majoritet drev igenom en av de största förändringarna för Försvarsmakten sedan värnpliktens införande, nämligen dess avskaffande i form av en ny personalförsörjning byggd på frivillighet.Vi har valt de breda överenskommelsernas väg för att som nation mår bättre av brett förankrade och långsiktiga uppgörelser inom försvars- och säkerhetsområdet.Herr ålderspresident! Vi välkomnar regeringens förstärkning av förbandsanslaget. Det är ett ganska givet välkomnande eftersom det i stort sett följer den idé som vi socialdemokrater förgäves försökte få stöd för i förra årets budgetbehandling - den gången utan resultat. Men tydligen blir det enklare för regeringen om man själv får stå som avsändare av förslagen än som mottagare från en konstruktiv opposition. Kanhända är det ett resultat av spinndoktorer och trianguleringskonstnärer - vad vet jag?Det är onekligen intressant att tidigare i debatten lyfte fram det här som en klar möjlighet att lyfta pengar från internationella insatser när man kan ta del av debatten i kammaren . yttrade då att Socialdemokraterna minskar med när det gäller internationella insatser. Det var en tydlig markering: minskad internationell solidaritet. Jag förmodar att samma måttstock gäller som gällde . Vi fortsätter att öppna för konstruktiva samtal om ytterligare överföringar från anslaget 1:2, precis som tidigare var inne på. Mot bakgrund av den beskrivning jag gjorde när det gäller regeringens katalog av åtgärder för ekonomisk styrning och uppföljning borde det vara fullt möjligt att återkomma med besked redan under löpande budgetår och då gärna för att förstärka materielanslaget 1:3 - allt i enlighet med vår reservation nr 2.Herr ålderspresident! Personalförsörjning, JAS 39 och försvarets logistik - listan kan som sagt göras lång på de överenskommelser vi har träffat gemensamt .