bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Som ett första steg i detta föreslår vi att basresursen till lärosätena ska höjas från dagens per helårsstudent och år till per helårsstudent och år.Vi vill också tydligt stärka de yngre forskarnas situation. Doktorander ska ha trygga villkor, och det ska finnas tydliga karriärvägar för fortsatt forskning och meritering. Ett första steg är att ta bort utbildningsbidragen. På denna punkt är vi socialdemokrater tydliga. Det är dags att ge doktoranderna anställning . Vi beklagar att regeringen säger nej till det förslaget.Vi måste också attrahera forskarbegåvningar. Då måste det finnas ett karriärsystem som är attraktivt och som ger möjlighet till fortsatt forskning och meritering. Tyvärr är andelen tidsbegränsade anställningar inom högskolesektorn mycket hög, särskilt bland kvinnor. Därför måste vi begränsa möjligheten att stapla visstidsanställningar på varandra.Regeringen prioriterar nu en satsning på att locka seniora, internationella forskare till . Man skulle kunna ge den satsningen rubriken: Gårdagens män ska förnya svensk forskning.Vi säger inte nej till seniora forskare, men vi tycker att det vore bättre att prioritera en satsning på internationell rekrytering av unga framtidslöften som kan vara internationellt ledande om tio år.Karriärsystemet måste också innehålla en rörlighet mellan akademi och näringsliv. Det är ytterligare en viktig punkt där regeringen borde initiera en dialog med lärosätena kring hur man tar vara på kompetensen från dem som varit ute i näringslivet.Slutligen vill jag säga några ord om jämställdheten inom akademin. Utvecklingen mot en jämställd akademi går på tok för långsamt. Andelen kvinnor minskar upp genom forskningshierarkin. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna är av professorerna kvinnor. Med den hastigheten kommer det att ta nästan tre decennier innan vi når en numerärt jämställd akademi. Det duger inte alls. Vi måste ta ut steglängden, och vi föreslår att vi borde införa en jämställdhetsbonus i för att driva på jämställdhetsarbetet.Genusperspektivet måste få genomslag i forskningens alla led, från beredningsprocesser till forskningens vardag. Över huvud taget är genusforskning ett viktigt forskningsområde. Tyvärr uppmärksammar regeringen inte detta så som den borde göra.När vi lade fram vår forskningsproposition 2004 nämndes ordet genus 80 gånger. I den borgerliga propositionen nämndes ordet genus sju gånger. Vet ni hur ordet nämns i den nuvarande propositionen? Inte en gång. Det där kan man ju dra lite på munnen åt, men det är allvarligt. Det säger någonting om synen på genusforskningen och om hur viktigt genusperspektivet är.Herr talman! Jag vill avsluta med några ord från vår motion. "Utbildning, forskning och innovation ska stå i människornas tjänst för ett solidariskt, jämlikt och rättvist samhälle. Ett samhälle som håller samman och är öppet mot omvärlden. "Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 4. Forskningspolitik handlar i huvudsak om hur forskningen ska organiseras och hur forskningen ska finansieras. Men forskningspolitik handlar även om vilka utmaningar vi står inför och hur vi kan få stöd i forskningen för att bemästra utmaningarna. Att peka på de gemensamma strategiska samhällsutmaningarna och därigenom styra en del resurser åt vissa specifika strategiska områden är därför inte bara en fråga om finansiering. Det är även en fråga om prioritering och om politisk insikt.Utmaningen för forskningspolitiken är att styra med visioner, inte med detaljer. Det är ingen tvekan om att regeringen, genom sin forskningsproposition, agerar aningen visionslöst och klåfingrigt. En grund i forskningspolitik är självständiga och oberoende lärosäten som genom sin forskning bidrar till samhällsutvecklingen, lärosäten som får spelregler som ska premiera kvalitet.Herr talman! På tåget mellan och mötte jag min handledare från den tid jag läste vid . kom vi in på ämnet resursfördelning till grundutbildningen. Som svar på min fråga hur han ser på gällande resursfördelningssystem svarade han med ett ord - korrumperande. Det är korrumperande eftersom det premierar genomströmning i stället för kvalitet. Ju fler studenter han tillåter passera, desto mer pengar får hans institution. Således har vi, som sagt, ett system som premierar genomströmning framför kvalitet.Tyvärr är det inte bara systemet för fördelning av medel till grundutbildningen som är bristfälligt utan även regeringens resursfördelningssystem till forskningen. Det har alldeles för mycket premierat antalet publikationer och citeringar på bekostnad av allt annat.Herr talman! En av de negativa konsekvenserna av regeringens forskningspolitik, inte minst genom excellensforskningen, är snedfördelningen av medlen inom akademin till kvinnornas nackdel. Det måste förändras. Regeringen borde se till att den nationella jämställdhetspolitiken även ska genomsyra forskningsfinansieringen.Beträffande de yngre och de äldre lärosätena har regeringens politik missgynnat de yngre och mindre lärosätena, bland annat genom fördelningen av de strategiska forskningsmedlen, trots att det inte finns något som tyder på att yngre och mindre forskningsmiljöer skulle vara sämre än större. Tvärtom visar utvärderingar att det inte skiljer mellan mindre och större lärosäten i fråga om forskningens kvalitet.Den borgerliga regeringens politik och de besparingar man har ålagt högskolorna börjar nu skörda sina offer bland de yngre lärosätena ute i landet. I förrgår beslutade att stänga campus i med allt vad det innebär för . har fått avveckla sina utbildningar i , en ort där två statliga myndigheter redan lagts ned. Detta är två exempel av många.Flera av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt och en insikt om att många olika faktorer påverkar. Därför bör en tvärvetenskaplig ansats främjas i den kunskapsbaserade samhällsutvecklingen. De statliga forskningsråden bör således få ett tydligare uppdrag att främja och följa upp tvärvetenskaplighet.En internationell strategi i forskningspolitiken som stöd för internationellt samarbete inom forskning och innovation är nödvändig. En sådan strategi saknas dock i regeringens förslag. Dess värre finns det tydliga tecken på att detta nonchaleras exempelvis genom införandet av avgifter för utländska studenter som annars hade bidragit till att stärka den internationella kopplingen och det internationella samarbetet.Herr talman! Föregående talare tog upp doktoranders villkor. Det är ett mycket viktigt ämne. Doktoranders studie- och anställningsvillkor är en av förutsättningarna för kvalitativ forskning på universitet och högskolor. Det är viktigt att doktorander erbjuds en trygg anställning. En försörjning genom stipendier och bidrag är alltför osäker; det riskerar att också äventyra kvaliteten i forskningen. Om ska förbli en stark forskningsnation spelar goda villkor för att rekrytera de bäst lämpade till forskarutbildningen en central roll.Ytterligare en förutsättning är rimliga anställnings- och karriärmöjligheter efter disputation. Regeringen har med sin misslyckade reform för ökad självständighet för lärosätena sett till att skapa ett system där olika typer av tidsbegränsade anställningar även fortsättningsvis kan staplas på varandra år . Detta riskerar att skapa förutsättningar för val av enbart så kallade trygga forskningsfrågor. bör skapa ett karriärutvecklingssystem, liknande tenure-track-systemet för unga forskare, med rimlig basfinansiering.Vi måste också komma ifrån den orimliga situationen att etablerade forskare spenderar merparten av sin tid på att skriva forskningsansökningar för externa medel. Även här ska det finnas basfinansiering för professorer och lektorer i form av fakultetstjänster som möjliggör riskfylld långsiktig forskning. Det innebär att universiteten bör stå för en betydligt större andel av de statliga forskningsresurserna än i dag.Herr talman! Som jag sade tidigare i mitt anförande ska staten styra forskningen med tydligare visioner och med färre detaljer. Regeringen förmår inte göra detta, utan forskningspropositionen som vi nu debatterar pendlar mellan svepande formuleringar om globala utmaningar och detaljerade förslag om ämnesdidaktisk utveckling inom naturvetenskapen.Vi i föreslår fyra prioriterade strategiska områden för forskningspolitiken: För det första klimat, för det andra innovation, för det tredje välfärd och för det fjärde medicin och hälsa.Klimatförändringarna och miljöförstöringen är den allvarligaste utmaningen mänskligheten står inför. Situationen är mer akut än många tidigare velat eller vågat erkänna. Av den anledningen vill vi satsa mer på forskning inom detta område.Innovationer är mycket viktiga för ett modernt samhälle. Det finns potential att skapa många nya jobb i små forskningsintensiva företag inom exempelvis miljöteknik, medicin, infrastruktur och bioteknik. Investeringarna i forskning i små och medelstora företag är dock lägre i än i många andra länder, och det finns tyvärr många exempel på svenska innovationer som har kommersialiserats utomlands.I tjänstesamhället blir det allt viktigare att utveckla kunskap för komplexa system där flera branscher och kompetenser ska fungera ihop. Globalisering och tjänsteutveckling driver på en ökad arbetsfördelning i näringslivet och specialisering i såväl industri- som tjänsteföretag. Forskningspolitiken behöver tydligare bejaka behovet av tvärvetenskaplig kunskap för ökad tjänsteinnovation.Kunskapsintensiva tjänsteföretag och industriföretag uttalar samma behov av ny kunskap och nya samverkansmiljöer, och det är hög tid att stödja dem i denna strategiskt viktiga utvecklingsfas. Tjänsteinnovationer leder till utveckling, inte bara genom ny verksamhet eller nya företag, utan även genom att förnya och vitalisera befintliga företag. Men regeringen har missat att poängtera vikten av tjänsteinnovation för näringslivets och den offentliga sektorns utvecklingskraft. Detta är att beklaga.En av de mest uppenbara formerna för samverkan mellan akademin och det allmänna rör den offentliga sektorn som arena för forskning och kunskapsproduktion.Behovet av sådan verksamhet är , enligt vår mening, allra tydligast i kommunala och landstingskommunala verksamheter. Just därför prioriterar vi även välfärd.Forskning behövs för att få ökad kunskap om kroppens sätt att fungera och om hur förebyggande åtgärder kan förhindra förekomsten av eller påverka förloppet av sjukdomstillstånd. Att skapa förutsättningar för ökad hälsa för hela befolkningen är en av de viktiga uppgifterna i ett samhälle.Detta är inte enbart ett ansvar för den enskilde. Forskning behövs för att tydliggöra kopplingen mellan miljöfaktorer och hälsa men också hur livsvillkor och levnadsförhållanden påverkar befolkningens hälsa och inte bara livsstil, som regeringen fokuserar på i sin nuvarande politik.Herr talman! Avslutningsvis vill jag meddela att jag självfallet står bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall till reservationerna 3, 6 och 39. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till samtliga reservationer i betänkandet.Sverige har en stolt historia av världsledande forskning bakom sig. Raden av svenska världsledande uppfinningar skvallrar om en genuin tradition av forskning och framgångsrika uppfinningar.Dessa uppfinningar har också realiserats i produkter vilka sedan återfunnits över hela världen. Många känner säkert till produkter som , dynamit, tändstickan, skiftnyckeln och propellern. Betydligt färre känner till att även gaffelpärmen och pacemakern är svenska uppfinningar.Listan kan göras ännu längre, men det viktiga är att forskning som resulterat i uppfinningar har bidragit till välstånd och gjort vårt land känt som industrination.Ska vi även bevara vårt välstånd och vårt internationella anseende är det av största vikt att vi även framgent satsar stora resurser på forskning. Som statsministern själv sade i i kan vårt framtida välstånd aldrig vila på okvalificerat arbete, där vi på många områden alltid kommer att förlora mot låglöneområdena i världen.Herr talman! Vår chans är vårt utbildningssystem och vår forskning, som gör att vi förmår ta fram produkter och tjänster och där vi med framgång kan konkurrera med världens främsta industrinationer. Låt oss komma ihåg att världsmarknaden är en spelplan där vi alla tävlar på lika villkor och där inga handikapp ges till dem som tränat eller satsat för dåligt.Just därför vill vi sverigedemokrater satsa ännu mer på kvalitativ forskning än regeringen, även om regeringens forskningsproposition innehåller många goda satsningar som inte kan sägas vara blygsamma. satsar 4 miljarder mer än regeringen på olika forskningsinitiativ. Detta får ses som en rejäl markering för hur viktig vi anser att forskningen är.Sverige ska vara en framträdande kunskapsnation även . Vi ser en potential i att utveckla kompetensen inom ett antal forskningsfält. Vi ser som särskilt intressanta områden som informationsteknik, kärnfysik, genteknik, nanoteknik och rymdteknik. Det är inom dessa områden många av framtidens innovationsutmaningar kommer att ligga. Jag tror att vi kommer att se smärre revolutioner, inte minst inom områden som hälsa och miljö, när det gäller dessa fält.Här bör vara med och konkurrera som världsledande. Vi kan vara det bara vi vill. har varit bland de främsta länderna i världen när det gäller utveckling, kommersialisering och användning av it-baserade system.Detta är en position som har gett konkurrensfördelar och som vi på intet vis bör överge eller ringakta. Men vi ska komma ihåg att vi trots det börjar känna flåset i nacken från våra konkurrenter. Därför bör vi med varsamhet förvalta och vidareutveckla vår gynnsamma ställning.Herr talman! Jag nämnde tidigare rymdteknik. Rymdforskning är ett angeläget forskningsområde som regeringen tyvärr skurit ned på. Vi Sverigedemokrater vill i stället satsa mer på detta viktiga område . satsar vi totalt 800 miljoner mer än regeringen på rymdforskningen.Rymdforskning är ett område som ger många spin-off-effekter i annan teknik till fromma för vår industri och export. Dessutom är avancerad rymdteknologi en förutsättning för robusta kommunikationer, vilket används vid katastrofsituationer och andra internationella operationer. Därför anser vi att detta teknikområde är viktigt och motiverar en utökad satsning i stället för regeringens defensiva neddragningar av anslaget.Ett annat område vill prioritera är mineralogi och geovetenskap. har stolta traditioner inom detta viktiga område, och vi anser att ansträngningarna måste öka för att behålla denna tätposition.Vi kan självklart inte ta vår nuvarande tätposition inom detta område för given om vi inte själva anstränger oss. Vi vill satsa mer än regeringen på geovetenskap, vilket bland annat innebär att ett nytt nordiskt forskningscentrum etableras inom ramen för ett nordiskt samarbete.Vi vill också att resurser satsas inom vad vi kan kalla gruvvetenskap. Det finns ingen enskild forskning som heter det, utan det får ses som ett samlingsnamn för olika forskningsprojekt. Det gäller gruvvetenskap på . Detta vill vi göra för att öka antalet utbildningsplatser nu när gruv- och mineralnäringen går bättre än på mycket länge eftersom en global efterfrågan på metaller är för handen.Herr talman! Regeringen tar ansvar när det gäller att satsa resurser på forskningen i vårt land, även om vi sverigedemokrater vill satsa ännu mer. Problemet är att forskningssatsningarna från näringslivet visat en negativ trend . För att lösgöra ännu mer resurser till forskningen vill vi inrätta en riskkapitalfond för forskning och innovation.Många av våra framgångsrika innovationer startar i regel i små och medelstora företag som har svårt att få fram riskkapital för att realisera eller utveckla innovationer. En riskkapitalfond skulle lösa detta problem, och fler uppfinningar skulle realiseras till gagn för hela vårt näringsliv. En god lösning på finansiering av denna fond är att från vinster plöjs ned i fonden, förutsatt givetvis att dessa vinster finns.När det gäller kultur och kulturarvsområdet vill vi sverigedemokrater även där satsa mer än regeringen. Vi anser att kulturarvsforskningen måste få ett större anslag och satsar 30 miljoner utöver det regeringen anslår.Dessa pengar ska gå till , som är den myndighet som är bäst lämpad att sköta många kulturarvsfrågor. Vi vill också inrätta en kulurarvsfond, detta för att markera kulturarvets betydelse för nationen och svenska folket. Vi avsätter 100 miljoner för denna fond.Herr talman! Vi har inte bara satsningar i vårt forsknings- och innovationsförslag. Vi vill även förändra och utveckla inriktningen inom en del områden.Regeringen föreslår i sin proposition en förändring av högskolelagen, 1 kap. 2 §, som innebär att begreppet konstnärlig forskning mer likställs med det naturvetenskapliga begreppet forskning. Eftersom varken eller någon annan instans kunnat ge en tillfredsställande definition av begreppet konstnärlig forskning, vad det innebär, tänkbara målsättningar eller godtagbara arbetsmetoder, yrkar vi därför avslag på denna förändring av högskolelagen.Vi avstyrker också de aviserade höjningarna av forskningsanslagen till Dramatiska högskolan samt de likaså aviserade anslagshöjningarna för konstnärlig forskning avseende , och Lunds universitet.När det gäller forskningssamarbetet med EU anser vi sverigedemokrater att många av de föreslagna åtgärderna för att delta i dessa projekt är rimliga och bra. Likaså anser vi att många av projekten för utvecklingen framåt.Däremot är vi starkt kritiska till hur EU prioriterat många av satsningarna. Vi menar att EU borde prioritera redan starka områden och regioner, som då skulle fungera som draglok åt svagare forskningsområden. EU borde satsa mer på verklig spetskompetens och den bästa världsledande forskningen för att driva utvecklingen och innovationen framåt. Speciellt viktigt är detta i tider av ekonomisk stagnation, som vi just nu upplever.Herr talman! Forskning för ökad jämställdhet är ett område som uppvisar exempel på allvarliga brister i vetenskaplig kvalitet och som tyvärr låter politiska hänsyn gå ut över det som högskolelagen stipulerar om vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Därmed inte sagt att all forskning om jämställdhet lider av denna brist.Det finns bra och seriös forskning också. Men denna skyms snarare av uppseendeväckande forskningsprojekt som vid granskning visar på allvarliga brister vad gäller vetenskaplighet. Regeringen bör i högre grad säkerställa att all forskning inom detta område uppfyller samma vetenskapliga krav som vi ställer på annan forskning.Avslutningsvis, herr talman, vill jag betona att grunden till vetenskapliga framsteg och innovationer läggs framför allt i vårt skolsystem. Att vårt utbildningssystem håller hög klass från förskolan upp till högskolan är en förutsättning för att vi ska kunna behålla vår position som en framstående forskarnation.Vi har sett oroande tecken på att lärare som undervisar i högskolan fått sämre arbetsförhållanden och lönemässigt halkat efter övriga yrken med samma utbildningskrav. Undervisningsgrupperna har blivit större och den lärarledda lektionstiden mindre. Detta är oroande tecken som i förlängningen inte främjar forskningen i vårt land. Vill vi behålla vår ställning och kanske klättra som forskningsnation måste vi se till att hela vårt utbildningssystem håller högsta klass. Där finns det tyvärr inga genvägar. Kvinnor och män har olika villkor för att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna. Det är ett brott mot de värden forskningssamhället bygger på och en misshushållning med resurser. Om ska vara en framstående forskningsnation krävs en mer jämställd akademi där såväl mäns som kvinnors kompetens tas till vara.Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna är av professorerna i kvinnor. Det ger en ökning . Det är en ökning med . Med den hastigheten kommer det att ta nästan tre decennier innan vi når en numerärt jämställd akademi. Inom teknik och naturvetenskap pekar prognoserna rent av på att andelen professorer som är kvinnor riskerar att minska. Utvecklingen går uppenbarligen för långsamt, eller till och med inom vissa områden åt helt fel håll. Vi vill därför förbättra uppföljningen av rekryteringsmålen avseende professorer.Herr talman! Systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. Det är uppenbart att nuvarande system inte håller tillräckligt hög kvalitet. Enligt rapporten , en utvärdering av excellenssatsningarna, har mellan en halv och på detta sätt omfördelats från kvinnor till män.Jämställdhet i akademin handlar därför också om att utveckla kvalitetsbegreppet. Sammansättningen i bedömargrupper inom forskningsråd har visat sig vara viktig för vad som bedöms vara hög kvalitet inom forskning, vilket varierar stort mellan discipliner och bedömare.Jämställdhet inom forskningsfinansieringen måste därför beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Vi vill skärpa instruktionerna för forskningsråden och och tydliggöra kraven att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessutom bör forskningsråden och få ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över hela processen för fördelning av forskningsmedel, inklusive excellenssatsningar och motsvarande.Herr talman! anser inte att de kvalitetsindikatorer som används är tillräckligt träffsäkra för att på ett tillfredsställande sätt mäta kvaliteten i högskolornas forskning. Att använda dessa bristfälliga indikatorer för att fördela om en allt större andel av forskningsresurserna är riskabelt. Bredden och mångfalden i forskningen kan drabbas negativt.I föreslogs att antalet kvinnliga professorer skulle påverka resursfördelningen, vilket vi anser åter bör tas i beaktande och utvecklas tillsammans med andra mått på jämställdhet. Det kan vidare handla om ett kriterium på lärosätenas förmåga att ställa nya frågor och sätta forskningsagendan inom ett eller flera forskningsområden. Ett annat kriterium borde vara hur väl forskarutbildningen fungerar. Ytterligare ett skulle kunna vara om det finns en gemensam vision vid lärosätena och hur den får genomslag i forskningen, bland annat i form av tvärvetenskaplighet.I det föreslagna resursfördelningssystemet finns inga incitament till nyskapande forskning eller utrymme för risktagande. Det kan därför behövas ett särskilt stöd till ämnen och miljöer som har potential att utvecklas. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som gör en grundlig översyn av kvalitetsindikatorerna i resursfördelningssystemet och tar fram en mer färdigformulerad modell för hur samverkan med det omgivande samhället ska premieras. I detta bör inte enbart samverkan med näringslivet avspeglas utan även samverkan med samhället i stort.Herr talman! Regeringen föreslår att ett storskaligt nationellt system med peer review ska användas som verktyg för att fördela de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning . Vi är skeptiska till det förslaget. Vi ser att peer review har dålig precision och kan bli direkt vilseledande när man jämför hela lärosäten. De skulle också mobilisera stora mängder internationella forskare och bli mycket kostnadskrävande. En stor del av remissopinionen, inklusive flertalet av de stora universiteten, har också varit negativa. En hög kostnad kan självklart vara värd att bära om man tror att resultatet och tillförlitligheten vida kommer att överstiga kostnaden. Det finns dock inte mycket tecken på att så skulle vara fallet.Vi ser en risk för ökad konservering. Dessutom finns en risk att peer review motverkar en jämställd fördelning av forskningsmedel.Flera lärosäten har använt peer review i syfte att kvalitetsbedöma den egna forskningen. Dessa processer har lett till ökad dialog och samarbete inom lärosätet och på så sätt varit kvalitetsutvecklande.