bet · H001FiU32 · 2013-02-12 00:00:00 — 2012/13:FiU32 Offentlig upphandling I betänkandet behandlas 48 motionsyrkanden som gäller offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om kollektivavtal, socialt företagande, mindre företag, utmaningsrätt och hälso- och sjukvård. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns åtta reservationer och fyra särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kollektivavtal, socialt företagande m.m. 2012/13:Fi210 av (KD), 2012/13:Fi226 av (MP), 2012/13:Fi229 av m.fl. (S), 2012/13:Fi246 av (C), 2012/13:Fi259 av och (båda S), 2012/13:Fi261 av (S), 2012/13:Fi272 av och i (båda S), 2012/13:Fi277 av och (båda S) yrkandena 13, 2012/13:Fi289 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 1, 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) Miljökrav, djurskydd, kvalitetskrav 2012/13:Fi207 av (S), 2012/13:Fi209 av (M) yrkande 3, 2012/13:Fi236 av (M), 2012/13:Fi244 av (S), 2012/13:Fi247 av och (båda C), 2012/13:Fi290 av (S), 2012/13:Fi294 av (M), 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2012/13:MJ229 av (MP) yrkande 2, 2012/13:MJ333 av och (båda SD) yrkande 5, 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) motiveringen 2012/13:Fi209 av (M) yrkande 1, 2012/13:Fi240 av (FP) och 2012/13:Fi260 av och (båda S). Reservation 7 (V) motiveringen 2012/13:Fi228 av (FP), 2012/13:Fi293 av och (båda M) och 2012/13:Fi304 av i (M). Uteslutning av skatteplanerande företag 2012/13:Fi249 av m.fl. (MP) yrkandena 15. Krav på kompetens, rättegångskostnader, uppföljning 2012/13:Fi209 av (M) yrkande 2, 2012/13:Fi215 av (KD), 2012/13:Fi218 av (KD) och 2012/13:Fi231 av (M). 2012/13:So592 av i (M) yrkande 2. 2012/13:Fi245 av (C). 2012/13:Fi223 av (SD). Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 48 motionsyrkanden som gäller offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör bl.a. frågor om kollektivavtal, miljöhänsyn, utmaningsrätt, mindre företag och hälso- och sjukvården. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Flera av motionerna behandlas relativt översiktligt mot bakgrund av att utskottet tidigare och utförligt behandlat de aktuella frågorna (bet. 2011/12:FiU32). Kollektivavtal, socialt företagande m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor om kollektivavtal, kollektivavtalsenliga villkor, ungdoms- och lärlingsklausuler och tilläggsdirektiv till . Utskottet finner att det är lämpligt att invänta kommande förslag på nya direktiv om offentlig upphandling och slutbetänkande. Jämför reservationerna 1 (S, V) och 2 (MP) samt särskilt yttrande 1 (V). I motion 2012/13:Fi210 av (KD) anförs att anser att det är mycket viktigt att fler personer med funktionsnedsättningar kommer ut på arbetsmarknaden. Ett sätt att åstadkomma detta är att använda möjligheten till upphandlingar med sociala hänsyn. Kommunerna har ett ansvar för meningsfull sysselsättning för flera grupper enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service (LSS). Motionären konstaterar att kommunernas kostnader för försörjningsstöd har ökat. av dem som har försörjningsstöd står utan arbete men har också stora behov av socialt stöd. Om dessa personer i högre grad kommer ut i arbetslivet finns det stora ekonomiska vinster för kommunerna och stora mänskliga vinster för individerna att uppnå. bör därför tillkännage för regeringen att sociala kriterier för att anställa personer med funktionsnedsättningar ska användas i högre grad än vid offentliga upphandlingar. I motion 2012/13:Fi226 av (MP) föreslås att tillkännager för regeringen att den bör utreda om det är möjligt att införa ett system där ideella och sociala organisationer som deltar i upphandlingar ska kunna räkna sitt ideella engagemang som en faktor som kommer organisationerna till godo i upphandlingen. deltar många ideella och sociala organisationer i offentliga upphandlingar. Upphandlingarna sker enligt regelverket men det är mycket svårt att klart definiera det lilla extra som det ideella engagemanget i verksamheten kan bidra med. Sådana faktorer går utöver det som kan beskrivas i upphandlingsformulären. höjer det kvaliteten i verksamheten. Vid summeringen av poäng eller andra system som används för att räkna fram vem som bäst uppfyller upphandlingskraven borde det, enligt motionären, ge de ideella och sociala verksamheterna en bonuspoäng. I motion 2012/13:Fi229 av m.fl. (S) anförs att ungdomsarbetslösheten är ett av våra största samhällsproblem och att det är ett slöseri med unga som inte kommer in på arbetsmarknaden och lär sig arbetslivets villkor. Antalet arbetslösa lärlingar i byggbranschen är ca 4 900 stycken. Den offentliga verksamheten, som kommun, landsting och stat samt dess bolag, är stora beställare av byggtjänster. bör därför tillkännage för regeringen som sin mening att det införs lärlingsklausuler vid offentlig upphandling där så är möjligt. I motion 2012/13:Fi246 av (C) anförs att det offentliga ofta uppmanar invånarna i att nyttja sin konsumentmakt som denna konsumentmakt knappt alls nyttjas när stat, landsting och kommuner upphandlar. Ett golv i alla offentliga upphandlingar bör vara åtta kärnkonventioner om förbud mot slavarbete, barnarbete och diskriminering samt rätten att organisera sig. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. I motion 2012/13:Fi259 av och (båda S) anförs att offentlig upphandling uppskattas omsätta mellan av BNP . Enligt motionärerna använder svenska politiker försiktighetsprincipen vid offentlig upphandling, vilket innebär att lägst anbud får jobbet. Motionärerna hävdar att det medför att det i upphandlingarna döljs en hel del svart verksamhet. Fackföreningarna ser ett ökande problem med kriminell verksamhet i samband med offentligt upphandlade jobb. bör därför ge regeringen till känna att lagen om offentlig upphandling () bör ses över så att det framgår att avtalsenliga löner och svenska kollektivavtal ska gälla för alla som utför arbete på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör även driva den frågan inom EU. I motion 2012/13:Fi261 av (S) föreslås att gör ett tillkännagivande för regeringen om vikten av etiska regler vid offentliga upphandlingar. Motionären påpekar att det vid upphandlad verksamhet i förekommer stora brister och dåliga arbetsvillkor för gästande arbetstagare, bl.a. vid transporter. I en del av dessa fall utnyttjas utländska tjänsteföretag som inte behöver följa samma regler som företag som är etablerade i . Det har t.ex. framkommit att lönerna till arbetstagare i sådana företag bara uppgår till hälften av den lön som normalt utbetalas för samma arbete. Arbetsmiljön är i många fall dålig och olycksfallsfrekvensen är hög. Enligt motionären är det oacceptabelt att stat, kommun och landsting bidrar till lönedumpning och en försämring av arbetsvillkoren. Vid upphandling och avtal borde det därför ställas krav på att kollektivavtalsenliga villkor för arbete ska gälla för entreprenörer och hela underleverantörskedjan. Kravet ska gälla för alla arbetare, oavsett om de bor i eller arbetar här tillfälligt. I motion 2012/13:Fi272 av och i (båda S) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att lagstiftningen bör ändras så att kommuner kan ställa krav på närproducerat, e-märkning och kollektivavtal vid upphandling av varor och tjänster. Dagens lagstiftning ger, enligt motionärerna, begränsade möjligheter till detta eftersom det i första hand handlar om lägsta pris på anbuden. Lagen bör arbetas om så att maximalt kan ta till vara den flexibilitet som medger. Det gäller exempelvis etiska, sociala och miljömässiga krav vid upphandling av både varor och tjänster. Andra EU-länder , , , visar att det finns möjligheter att med stöd av upphandlingsdirektiven ställa tämligen långtgående krav på dessa områden. Det gäller även att inom vad som i kallas oprioriterade områden, dvs. vård, skola och omsorg, på olika sätt begränsa upphandling till eller favorisera icke-vinstdrivna associationsformer. I motion 2012/13:Fi277 av och (båda S) yrkandena 13 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att staten och statliga myndigheter vid offentlig upphandling av tjänster ska kräva att levererande företag vid utförande av upphandlat arbete följer grundläggande villkor i tillämpligt branschavtal. Dessutom bör särskilda upphandlingsvillkor utformas som försvårar svart verksamhet. Vidare bör bristande uppfyllelse av avtalsvillkoren utgöra skadestånds- och hävningsgrund för avtalen. Enligt uppgifter som motionärerna har fått från omsätter svart arbetskraft i . Konsekvenserna är kostsamma, både för samhället och individer: blir utkonkurrerade eller tvingas jobba svart, samhället förlorar skatteinkomster, arbetstagarnas löner pressas ned och många tvingas bli ekonomiska brottslingar genom skattefusk. Dessutom menar motionärerna att tung brottslighet ofta följer i svartjobbens kölvatten, vilket skapar rättsosäkerhet för medborgarna. Motionärerna konstaterar att regelverket för offentliga upphandlingar numera ser likadant ut inom hela EU, vilket i viss mån begränsar vilka krav som kan ställas. Detta exemplifierades i det s.k. Vaxholmsmålet , där fackförbundet (avdelning 1) yrkade att det lettiska byggföretaget un skulle teckna ett svenskt kollektivavtal. Företaget tecknade ett lettiskt kollektivavtal som inte motsvarade det svenska. försatte då arbetsplatsen i blockad. Efter stämning dömde till fördel för det lettiska företaget. Vita jobb är ett upphandlingsverktyg som utvecklats av fackförbund inom de branscher som oftast drabbas av svartarbete. Verktyget är anpassat efter . I specifikationerna av upphandlingens krav på leverantören, utvärderingsgrunder, social hänsyn, miljöhänsyn osv. ställs också krav på att det levererande företaget vid utförande av upphandlat arbete följer grundläggande villkor i tillämpligt branschavtal. Bland de särskilda upphandlingsvillkoren ställs alltså krav på kollektivavtalsenliga villkor, däremot inte på kollektivavtal, skriver motionärerna. Det måste finnas en hänvisning till utvalda bestämmelser i gällande kollektivavtal. Om upphandlaren ställer särskilda kontraktsvillkor är denne också skyldig att kontrollera att de efterföljs. Verktyget för upphandling som kallas Vita jobb är en beprövad modell som utvecklats tillsammans med jurister i och som används i t.ex. . Det är enligt motionärerna hög tid att staten utnyttjar möjligheten att på ett ansvarsfullt sätt använda offentliga upphandlingar av tjänster som ett medel för att främja sund konkurrens och förhindra social dumpning. I motion 2012/13:Fi289 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att är ett av de länder som är sämst på att ställa sociala krav vid upphandling trots att långtgående möjligheter finns enligt . De som den offentliga upphandlingen uppgår till i skulle enligt motionärerna kunna användas mycket effektivare om de nyttjades för att även uppfylla en rad sociala villkor, såsom anställningar av långtidsarbetslösa, fler lärlingsplatser, tryggare anställningar genom krav på kollektivavtal, särskilda miljökrav etc. är många kommuner redo att gå längre i sina krav för att fylla den offentliga upphandlingen med fler dimensioner än bara lägsta pris. Det finns formulerade krav om fair trade, miljömärkning m.m. Enligt motionärerna visar all forskning att dessa krav blir meningslösa om de inte följs upp och om kontraktsvillkoren inte kontinuerligt kontrolleras. Det är dock sällan kommuner utdelar viten eller upphäver upphandlingen på grund av kontraktsbrott. bör därför tillkännage för regeringen att det bör utredas vad social hänsyn i offentliga upphandlingar mer precist ska innebära, och att det bör föreslås modeller som kommunerna ska använda i arbetet med att ta social hänsyn till vid offentliga upphandlingar. I kommittémotion 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen att bör ges ett tilläggsdirektiv om utökade krav på tillgänglighet vid offentlig upphandling. Tillgänglighet är en fråga om att ge alla medborgare samma demokratiska rättigheter och möjligheter i samhället. Att göra arbetsplatser, bostäder, transporter och offentliga lokaler tillgängliga skulle öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att delta i utbildningar, i arbetslivet och i samhällslivet som helhet. Ett sätt att påskynda tillgänglighetsanpassningen i den privata sektorn är att se till att det ställs krav på tillgänglighet i all offentlig upphandling. går det att ställa krav på tillgänglighet i de tekniska specifikationerna vid upphandling av byggentreprenader och byggkoncessioner samt varor och tjänster. Motionärerna anser att måste kompletteras med en bestämmelse så att det också blir möjligt att ställa krav på tillgänglighet vid upphandling av tjänster och system för information och kommunikation. Dessutom bör det också vara obligatoriskt att lämna information om den upphandlade varans eller tjänstens tillgänglighet. I motion 2012/13:Ub286 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen att all skattefinansierad upphandling av bl.a. byggnader och anläggningar ska innehålla en ungdoms- och lärlingsklausul. Av ca 5 500 avgångselever 2011 inom gymnasieskolans bygg- och anläggningsprogram hade endast omkring 1 350 elever anmälts som nyanställda lärlingar av företagare i branschen. Var finns de övriga drygt 1 400 avgångseleverna frågar sig motionärerna? Hur många av dessa elever har lämnat skolan med underkända betyg i kärnämnena? Hur många deltar i aktiviteter som är godkända av Arbetsförmedlingen och som har som mål att eleverna ska fullfölja en utbildning och få yrkesbevis? Om det funnits en ungdoms- eller lärlingsklausul i den skattefinansierade upphandlingen hade troligen en stor del av ungdomsarbetslösheten försvunnit. Att detta inte har skett är enligt motionärerna upprörande. I kommittémotion 2012/13:Ub477 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att ger regeringen till känna att staten vid offentlig upphandling bör ställa krav på att ta in lärlingar där det är lämpligt. Staten behöver enligt motionärerna gå in och ta ett större ansvar för ungdomarna från de yrkesförberedande programmen än vad man gör . I motion 2012/13:N349 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att inte är lämplig att tillämpa för socialt företagande. Det är enligt motionärerna viktigt att försäkra sig om att inte tolkas på ett sätt som är ogynnsamt för små kooperativa företag och att okunskap om socialt företagande inte utgör ett hinder för deras möjligheter. Regelverket bör ändras så att upphandlingen utifrån sociala hänsyn inte bara bör, utan ska, prövas. Ett arbete med att formulera sociala kriterier bör påbörjas i sådana former att den sociala ekonomin garanteras medverkan. Arbetet bör ha särskilt fokus på kriterier för inkludering i arbetslivet. Motionärernas grundinställning är dock att inte är tillämplig inom vård, omsorg och sociala tjänster och därmed inte heller när det gäller socialt företagande. I kommittémotion 2012/13:A386 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 föreslås att ger regeringen till känna att det bör ställas krav på jämställdhet vid offentlig Upphandling och att ska ges ett tilläggsdirektiv om jämställdhet. Motionärerna pekar på att det numera är tillåtet att exempelvis formulera upphandlingskrav för social hänsyn. Detta framgår av Europeiska kommissionens meddelande Socialt ansvarsfull upphandling en handledning till sociala hänsyn i offentlig upphandling, där socialt ansvarstagande i offentlig upphandling definieras. Genom att ställa krav på miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling kan det enligt motionärerna skapas ett mer rättvist, jämställt och hållbart samhälle. Kommuner, landsting och staten inte bara bör, utan ska, beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid upphandling, exempelvis genom att ställa krav på att leverantören ska arbeta aktivt med jämställdhet. Utskottet har behandlat motioner om kollektivavtal och frågan om ratificering av konvention 94. I utskottets betänkande 2011/12:Fi32 avstyrkte utskottet motionsyrkandena med motiveringen att utskottet inte ansåg att det var lämpligt att ta initiativ i frågan om att ställa krav på kollektivavtal vid upphandling eftersom sådana krav vid domstolsprövning har ansetts strida mot både de svenska upphandlingsbestämmelserna och . Ett sådant krav skulle dessutom utestänga en stor andel av de små och medelstora företagen från att delta i upphandlingar. Frågan om svensk ratificering av konvention 94 behandlas visserligen inte i detta motionsbetänkande, men som information kan nämnas att frågan behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:FiU29. Utskottet ansåg då att frågan om ratificering av hade ett tydligt samband med frågan om krav på kollektivavtal vid upphandling. Utskottet ansåg att det inte var lämpligt att vidta åtgärder för att ratificera konventionen. Som skäl angav utskottet att det råder en osäkerhet om förhållandet mellan konventionens regler och och att arbetsmarknadsutskottet har avstyrkt motioner om en svensk ratificering av konvention 94 med hänvisning till den rådande osäkerheten. behandlade i betänkande 2010/11:AU3 ett motionsyrkande om möjligheten att ställa krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal vid all offentlig upphandling och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om detta. röstade ja till att det vid offentliga upphandlingar bör vara möjligt att ställa högre krav på arbetsmiljöhänsyn och villkor i enlighet med svenska kollektivavtal. När det gäller sociala kriterier och företagande anförde utskottet i betänkande 2011/12:FiU32, liksom tidigare, att redan nuvarande lagstiftning gjorde det möjligt att ställa krav av social karaktär vid upphandlingar. Den lagstiftning om nya rättsmedel på upphandlingsområdet som trädde i kraft innebär enligt utskottet att denna möjlighet ytterligare tydliggjorts. Frågan om krav på kollektivavtal har prövats rättsligt och har enligt förvaltningsdomstolar ansetts strida mot upphandlingsreglerna (se t.ex. mål 2434-05 från Länsrätten i ). Även har prövat tillåtligheten av vissa krav på kollektivavtal vid upphandling i det s.k. Rüffertmålet (mål C-346/06). Domstolen fann att sådana krav stred mot gemenskapsrätten. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv.1[ Dir. 2010:86 .] Syftet är att utreda om upphandlingsreglerna i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda ekonomiska affärer genom att tillvarata konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Utredaren ska ta fram underlag för eventuella regleringsändringar och föreslå andra nödvändiga åtgärder inom det aktuella området. Vidare ska utredaren se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik och vilka uppgifter som ska samlas in. Syftet med statistikuppdraget är framför allt att förbättra möjligheterna till att prognostisera effekterna av reformer samt förbättra möjligheterna att följa upp och utvärdera den upphandlingspolitik som förs inom EU och i . Uppdraget ska genomföras på ett utåtriktat sätt i kontakt med statliga myndigheter, kommuner, landsting, arbetsmarknadens parter, företag och intresseorganisationer. Uppdraget ska redovisas . presenterade utredningen ett delbetänkande2[ SOU 2011:73 På jakt efter den goda affären analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen.]. Utredningen anser att det finns utrymme att ställa krav på minimilöner, arbetsvillkor, arbetsmiljö samt att kärnkonventioner följs vid offentliga upphandlingar. Sådana krav utformas lämpligen som särskilda kontraktsvillkor. Utredningen bedömer också att det finns behov av upphandlingsstödjande åtgärder på området. Utredningen överväger vidare att föreslå att upphandlingsdirektivets bestämmelser om reserverade kontrakt till skyddade verkstäder eller program för skyddade anställningar införs. Dessutom anser utredningen att det behövs en närmare analys av vad praxis innebär för möjligheterna att i upphandlingar ställa miljökrav och sociala krav som går längre än EU-rättsliga minimiregleringar och harmoniserande lagstiftning.3[ SOU 2011:73, s. 20 f.] har tagit fram en vägledning för sociala och etiska krav i offentlig upphandling. Rådet arbetar även med andra former av stöd som t.ex. utbildningar, konferenser och seminarier. Som exempel kan nämnas att det finns en webbaserad utbildning och helpdesk på rådets webbplats. Europeiska kommissionen publicerade 2010 en man kan ta sociala hänsyn vid upphandlingar enligt direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Europeiska kommissionen presenterade förslag till tre nya direktiv på upphandlingsområdet.4[ KOM(2011) 895 Förslag till och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster.KOM(2011) 896 Förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling.KOM(2011) 897 Förslag till och rådet direktiv om tilldelning av koncessioner.] Förslagen innebär bl.a. att det ska vara möjligt att utesluta leverantörer som bryter mot EU-rättsliga krav på det sociala området och inom arbets- och miljörätten samt en skyldighet att utesluta anbud som är onormalt låga på grund av överträdelser av unionens lagstiftning inom de nämnda områdena. Dessa förslag är föremål för förhandlingar, och subsidiaritetsprövningar har genomförts i de nationella parlamenten. väntas rösta om förslagen . Lagen om offentlig upphandling () I 6 kap. 12 § anges att en upphandlande enhet i förfrågandeunderlaget får upplysa om hos vilka organ en anbudssökande eller anbudsgivare kan få information om de bestämmelser om beskattning, miljöskydd, arbetarskydd och arbetsvillkor som kommer att gälla vid de tjänster eller byggentreprenader som ska omfattas av kontraktet. Om den upphandlande enheten lämnar sådana upplysningar om arbetarskydd och arbetsvillkor ska den begära att den anbudssökande bekräftar att hänsyn tagits till bestämmelserna om sådana villkor vid utformningen av anbudet. I 6 kap. 13 § anges att en upphandlande myndighet får ställa särskilda sociala, miljömässiga och andra villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. Dessa villkor ska anges i annonsen om upphandling eller i förfrågandeunderlaget. Inledningsvis vill utskottet erinra om att reglerna om offentlig upphandling finns till för att garantera att konsumenternas och skattebetalarnas pengar används på det mest effektiva sättet, att den offentliga sektorns totala kostnader hålls nere och att kostnadsmedvetenheten främjas i staten och i kommunerna. En sådan strikt inriktning främjar även konkurrens på lika villkor och motverkar riskerna för korruption. är det också viktigt att det finns möjlighet att exempelvis ta hänsyn till väldefinierade sociala och miljömässiga faktorer vid offentliga upphandlingar. Det bör dock göras utan att undergräva upphandlingsreglernas uppgift att skydda skattebetalarnas intresse av ett effektivt resursanvändande och kostnadsmedvetenhet inom den offentliga förvaltningen. Värt att påpeka i detta sammanhang är att de svenska företagen i många fall har huvuddelen av sin marknad i andra länder och att det därför är viktigt att värna de nuvarande EU-reglerna om offentlig upphandling och att de tillämpas på lika villkor. Dessa regler bygger på och återfinns även inom ramen för () bestämmelser. Reglerna har som målsättning att värna den fria och lika konkurrensen.