bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Ett högt sparande i utgångsläget, en relativt god förmögenhetsutveckling och en expansiv penningpolitik bedöms skapa förutsättningar för en hög konsumtionstillväxt. Exporten utvecklas svagt jämfört med tidigare återhämtningar, vilket bl.a. förklaras av en stark krona och en trög återhämtning i omvärlden och då framför allt i euroområdet. Sammantaget förväntas resursutnyttjandet vara lågt under större delen av prognosperioden. beräknas resursutnyttjandet vara balanserat. Den förhållandevis svaga exporttillväxten 2013 och 2014 tillsammans med låga nivåer på konfidensindikatorer inom industrin bedöms bidra till att industriproduktionen växer långsamt och att återhämtningen dröjer för svensk industri. BNP-tillväxten väntas i huvudsak drivas fram av den inhemska efterfrågan, vilket innebär att ekonomin växer främst på grund av tjänsteproduktionen. Konsumentnära tjänster, som handel och hushållstjänster, står därmed för merparten av tillväxten under framför allt 2013. , när uppgången i konjunkturen väntas ta fart, bedöms produktionen växa i en god takt. Tabell 1.1 Nyckeltal 20122017 -2,2 -3,5 -3,3 -2,3 -1,1 -0,4 Sysselsatta, 1574 år -0,1 Reporänta, vid året slut Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. I procent av arbetskraften, . Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källa: ekonomiska vårproposition. Procentuell förändring, fasta priser (miljarder kronor) -1,1 -0,1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: ekonomiska vårproposition. Indikatorer som bl.a. nyanmälda lediga platser tyder på att sysselsättningen kommer att öka svagt under inledningen av 2013. I likhet med 2012 bedöms 2013 bli med låg produktivitetstillväxt. Företagen antas anpassa personalstyrkan, varför sysselsättningen minskar något . När efterfrågetillväxten blir starkare väntas dock sysselsättningen öka. Mot bakgrund av ett underliggande behov av skolor, vård och omsorg förväntas däremot sysselsättningen i den offentliga sektorn öka 2013 och 2014. Antalet arbetade timmar och sysselsatta i hela ekonomin utvecklas svagt 2013 och 2014. bidrar bl.a. en växande befolkning till att den potentiella sysselsättningen förväntas öka 20132017. Detta medför sammantaget att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden faller 2013 och 2014. bedöms den faktiska sysselsättningen öka i en högre takt än den potentiella, vilket innebär att resursutnyttjandet stiger. Trots den utdragna lågkonjunkturen har antalet personer i arbetskraften stigit, vilket bl.a. förklaras av att befolkningen i arbetsför ålder har ökat. förväntas i stället antalet personer i åldersgrupper med lågt arbetskraftsdeltagande öka, främst de i åldern , varför bedömningen är att antalet personer i arbetskraften inte kommer att växa i samma höga takt 20132017. Sammantaget förväntas antalet personer i arbetskraften öka med ca 91 000 , vilket kan jämföras med ökningen av antalet personer i arbetskraften på ca 250 000 personer . bedöms sysselsättningen vara i princip oförändrad som arbetskraften fortsätter att öka. Detta innebär att arbetslösheten bedöms stiga till 2013 och ytterligare något . I takt med att sysselsättningen stiger antas arbetslösheten falla tillbaka och förväntas vara 2017. Den djupa och utdragna lågkonjunkturen har medfört att arbetslösheten bedöms bli högre under hela prognosperioden än i bedömningen i budgetpropositionen . Prognosen för jämviktsarbetslösheten har reviderats upp med . Löner, inflation och reporänta Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden bidrar till en dämpad löneökningstakt 20132015. I takt med att konjunkturen förbättras och arbetslösheten sjunker förväntas löneökningstakten stiga gradvis. I näringslivet bedöms löneökningstakten till i genomsnitt 2013 och 2014. Den genomsnittliga löneökningstakten i hela ekonomin 20132017 bedöms dock bli lägre än genomsnittet sedan industriavtalets tillkomst 1997. Inflationen var 2012 lägre än mål på . Prisökningarna på varor och tjänster, som utgör merparten av förändringarna i inflationen, förväntas vara fortsatt låga som en följd av bl.a. den dämpade inhemska konsumtionstillväxten och låga enhetsarbetskostnader. Indikationer på låga hyreshöjningar och fortsatt låga boräntor stöder bilden av ett lågt inflationstryck 2013. Sammantaget bedöms inflationen stiga långsamt 2013 och 2014. Allteftersom löneökningstakten, sysselsättningen och resursutnyttjandet stiger förväntas inflationen stiga 20152017. Mot bakgrund av den svaga utvecklingen i den svenska ekonomin förväntas penningpolitiken vara fortsatt expansiv, och reporäntan antas ligga kvar på fram till inledningen av 2015. Den expansiva penningpolitiken bedöms bidra till att konjunkturen vänder uppåt 2015. Osäkerheten om den framtida konjunkturutvecklingen bedöms vara stor, och riskerna för en svagare utveckling överväger. Regeringen redovisar tre olika scenarier till prognosen; se tabell 1.3. Tabell 1.3 Alternativa scenarier för ekonomins utveckling BNP, procentuell förändring Alt. 1 Betydligt sämre tillväxt i omvärlden Alt. 2 En starkare tillväxt i omvärlden Alt. 3 Högre sparande hos hushållen Arbetslöshet, % av arbetskraften Alt. 1 Betydligt sämre tillväxt i omvärlden Alt. 2 En starkare tillväxt i omvärlden Alt. 3 Högre sparande hos hushållen Offentligt finansiellt sparande, % av BNP Alt. 1 Betydligt sämre tillväxt i omvärlden -1,8 -1,7 -0,9 Alt. 2 En starkare tillväxt i omvärlden -1,5 -0,7 Alt. 3 Högre sparande hos hushållen -1,7 -1,3 -0,4 -1,6 -1,0 Källa: ekonomiska vårproposition. I det första scenariot beaktas hur den svenska ekonomin påverkas av en betydligt svagare omvärldsutveckling än vad som antagits i huvudscenariot. I det andra alternativscenariot antas i stället omvärldsekonomin utvecklas starkare. I det tredje alternativet analyseras hur ett högre sparande bland hushållen påverkar den svenska ekonomin. I det första scenariot antas en ökad ekonomisk osäkerhet i omvärlden bidra till en lägre världshandel och en lägre efterfrågan på svenska exportprodukter 20132015 än i med huvudscenariot. Arbetsmarknaden utvecklas svagt, och arbetslösheten stiger till . Tillväxten i blir i genomsnitt lägre 20132017 än i huvudscenariot. En svagare lönesummeutveckling, lägre mervärdesskatteintäkter och ökade utgifter för arbetslöshetsersättning medför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNP försämras jämfört med huvudscenariot. När återhämtningen väl tar fart, inledningen av 2015, ökar exporttillväxten, och den inhemska efterfrågan utvecklas starkt. I det andra scenariot ökar i stället världshandeln dels som en följd av en minskad osäkerhet, dels som en effekt av en ökad global efterfrågan. Efterfrågan på svenska exportvaror blir högre än i huvudscenariot. Arbetsmarknadsläget förbättras, vilket väntas öka hushållens konsumtion 20132015. Arbetslösheten beräknas sjunka , och arbetslösheten blir i genomsnitt lägre 20132017 än i huvudscenariot. En starkare löneutveckling antas medföra ett högre inflationstryck. En högre lönesumma och större mervärdesskatteintäkter än i huvudscenariot beräknas förstärka det offentliga finansiella sparandet jämfört med huvudscenariot. I det sista scenariot antas hushållen öka sina konsumtionsutgifter i en långsammare takt än i huvudscenariot. Detta beräknas medföra att bl.a. företagen blir försiktigare i sina investeringar. Tillväxten i beräknas bli lägre 2013 och 2014 jämfört med i huvudscenariot. Konjunkturåterhämtningen blir utdragen, och resursutnyttjandet beräknas fortfarande vara negativt . Den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med 0,10,som andel av BNP jämfört med i huvudscenariot. I partimotion 2012/13:Fi13 av m.fl. (S) framhålls att det kommer flera positiva konjunktursignaler från omvärlden. Sedan finanskrisen 20082009 har världsekonomin genomgått en utdragen lågkonjunktur, men syns flera tecken på att utvecklingen i och har vänt eller håller på att vända. Bland annat nämns återhämtningen på den amerikanska bostadsmarknaden i form av stigande bostadspriser och en stigande nybyggnation som arbetslösheten sjunker. Den ekonomiska situationen bedöms däremot vara fortsatt ansträngd i flera EU-länder, framför allt när det gäller utvecklingen i . Tydliga tecken syns också på en förbättrad utveckling i de länder som har störst handelsutbyte med, vilket medför att exportmarknad växer i god takt med i genomsnitt . Världsekonomin kommer enligt motionärerna att dra ut ur lågkonjunkturen. Däremot består den höga arbetslösheten. I partimotion 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP) framhålls att effekterna av finanskrisen är påtagliga även om det ekonomiska läget i världen har stabiliserats något . som ett exportberoende, öppet och litet land påverkas av situationen i vår omvärld. Efterfrågan på svenska industriprodukter sjunker, vilket också påverkar den svenska tjänstesektorn. Enligt motionärerna pekade tjänsteindikatorn på ett totalstopp inom tjänstesektorn . Bilden av den ekonomiska utvecklingen med en fortsatt svag BNP-utveckling och en oroande hög arbetslöshet är enligt motionärerna bekymmersam. En viss ljusning i konjunkturen kan vara på gång, men konstateras att både och regeringen prognostiserar fortsatt hög arbetslöshet. Enligt partimotion 2012/13:Fi12 av (SD) präglas både den svenska ekonomin och ekonomin i övriga av en mycket stor osäkerhet. I motionen framhålls att den svenska BNP-tillväxten var obefintlig som arbetslösheten låg kvar på och väntas göra det . BNP-tillväxten i euroområdet har varit negativ, och den väntas sluta falla först som arbetslösheten anses vara rekordhög. Enligt motionärerna leder det till en svag svensk export med fallande industriinvesteringar. Den långsamma återhämtningen i resten av världen och i euroområdet gör att blir mer beroende av inhemsk konsumtion och efterfrågan. Den ökade konsumtionen bedöms vara den enskilt viktigaste faktorn till att BNP över huvud taget växer . I partimotion 2012/13:Fi14 av m.fl. (V) framhålls att den ekonomiska återhämtningen efter finanskrisen 20082009 har varit långsam och bitvis turbulent. Under inledningen av 2013 visar dock ekonomiska data på en vändning i såväl som . Enligt motionärerna väntas återhämtningen drivas på av en uppdämd efterfrågan som skapats under de senaste årens svaga utveckling. Bilden av en vändning är emellertid långt ifrån entydig. Även det ekonomiska läget och bedömningarna av den svenska ekonomin ger en splittrad bild. Å ena sidan är det internationella konjunkturläget fortfarande relativt svagt, inte minst i euroområdet dit mycket av den svenska exporten går. Å andra sidan finns det förutsättningar för en ökad inhemsk efterfrågan. Den ekonomiska återhämtningen kommer att ske relativt långsamt. Tillväxten beräknas ta fart och fortsätta i hygglig takt . IMF:s World Economic Outlook, De globala konjunkturutsikterna har förbättrats enligt (). Globalt beräknas tillväxten uppgå till 2014, vilket dock är en minskning och oförändrat jämfört med den föregående prognosen . Återhämtningen i de utvecklade ekonomierna bedöms vara fortsatt ojämn. Den ekonomiska aktiviteten bedöms gradvis öka efter en svag start . Den privata efterfrågan utvecklas allt starkare i men utvecklas fortfarande mycket trögt i euroområdet. IMF pekar på att beslutsfattare i länder som , , , och euroområdet framgångsrikt har avvärjt två av de största hoten mot den globala återhämtningen, nämligen hotet om euroområdets uppbrott och en kraftig finanspolitisk kontraktion i . bedöms också risken för akuta kriser i euroområdet ha avtagit. IMF anser dock att gamla faror kvarstår och att nya risker har aktualiserats. På kort sikt handlar det främst om utvecklingen i euroområdet och osäkerheten runt och politiken i . På medellång sikt handlar det bl.a. om otillräckliga institutionella reformer, långvarig stagnation i euroområdet, höga budgetunderskott och skuldsättningen i och . Aktiviteten i den globala ekonomin bedöms ha tagit fart, men den fortsatta krisen i euroområdet försenar en varaktig och meningsfull återhämtning. Kraftfulla politiska åtgärder bedöms som nödvändiga i alla större OECD- ekonomier för att säkerställa en mer hållbar återhämtning, särskilt i euroområdet, där tillväxten är ojämn och förblir långsammare än i andra regioner. I många är arbetsmarknaden fortsatt svag, och i euroområdet har sysselsättningsläget fortsatt att försämras, vilket bidrar till att försämra konsumentförtroendet. Ökningen av långtidsarbetslösheten i , där fler av de arbetslösa går från arbetslöshetsersättning till mindre generösa ersättningar, leder till ökad fattigdom och ojämlikhet. Det begränsade finanspolitiska utrymmet i de flesta medför att penningpolitiken utgör nyckeln för att stödja efterfrågan i ekonomin. Finanskonsolidering bedöms som fortsatt nödvändig i de flesta . Genom strukturella reformer kan en starkare och mer varaktig tillväxt uppnås. Starka monetära och finansiella stöd bedöms som nödvändiga för att ta euroområdet ur recessionen. Euroområdet bedöms fortfarande som känsligt för återfall, bl.a. till följd av ett känsligt banksystem och den offentliga sektorns skuldbörda. En svag efterfrågan och låg inflation talar för ytterligare lättnader i penningpolitiken. bedöms länderna i euroområdet göra framsteg mot en återbalansering. Bland annat har omfattande framsteg gjorts i fråga om att reducera strukturella budgetunderskott. Strukturella reformer i , , , och skapar en fast grund för återhämtning av konkurrenskraften och en ökad sysselsättning när efterfrågan väl vänder. bedöms tillväxtutsikterna förbättras, efter . För G7-länderna bedöms tillväxten öka jämfört . I euroområdet bedöms tillväxten öka jämfört . Framför allt förväntas tillväxten i växa starkt jämfört . Den svaga tillväxten och ett lågt förtroende förväntas försvåra ansträngningarna att få ned den höga arbetslösheten i stora delar av . Den globala tillväxten drivs enligt på av tillväxtekonomier som , , , , och . Bland annat väntas tillväxten i fortsätta att ligga en bra bit . Osäkerheten i prognosen bedöms som stor. Riskerna för en sämre utveckling avtog emellertid och till följd av politiska åtgärder i bl.a. och av åtgärder som vidtagits av den . Det anses dock fortfarande finnas risker som kan hota återhämtningen i ekonomin, som t.ex. recessionen i euroområdet och sårbarheten i de finansiella systemen. Sammanställningar av preliminära uppgifter från flera prognosinstitut visar att en robust privat konsumtion ökade BNP i , jämfört med föregående kvartal. väntas BNP växa . I euroområdet sjönk däremot BNP , jämfört med föregående kvartal. gick in i en recession, och BNP utvecklades mycket svagt. BNP i euroområdet väntas sjunka med 0,3 respektive öka 2013 och 2014. om det ekonomiska läget I Finanspolitiska rådets rapport konstateras att euroområdet befinner sig i recession som tillväxten i och stora tillväxtekonomier har stärkts. Det konstateras också att en återhämtning verkar vara på väg i . Osäkerheten om den fortsatta utvecklingen bedöms dock vara fortsatt stor och risken påtaglig för att världsekonomin återigen ska gå in i en svagare utvecklingsfas. Finanskrisens globala verkningar bedöms komma att påverka världsekonomin . Rådet konstaterar att lågkonjunkturen i gått in på sitt femte år. Efter det stora efterfrågebortfallet i samband med finanskrisens utbrott bedöms ekonomin fortfarande befinna sig långt ifrån fullt resursutnyttjande. Den svaga utvecklingen i omvärlden innebär enligt rådet att den inhemska efterfrågan är avgörande för att upprätthålla tillväxten i den svenska ekonomin. Rådet konstaterar att det framför allt var en svag krona och stark exportefterfrågan som drev fram återhämtningen vid tidigare kriser. är den svenska kronan relativt stark och exportefterfrågan svag. Enligt rådet finns det därmed en risk för att återhämtningen tar nu än vid tidigare konjunkturnedgångar. konstaterar rådet att ekonomi i internationell jämförelse framstår som stark. hör till den grupp av länder som genom krisåren 20072012 i genomsnitt haft en årlig tillväxt på . Detta kan jämföras med genomsnittet för som ligger på eller med euroområdet som haft ett genomsnitt på . Även om den svenska arbetslösheten befinner sig på historiskt sett höga nivåer, är den enligt rådet lägre än genomsnittet för såväl som för euroområdet. Större avvikelser mellan regeringens prognoser och de siffror som lämnas från andra prognosmakare bör enligt rådet redovisas och motiveras utförligt i de ekonomiska propositionerna. Rådets rapport i övrigt beskrivs i kapitel 2.8. IMF:s artikel IV-konsultation, presenterade IMF sin årliga översyn av det ekonomiska läget i . I översynen framhålls att klarat sig bra genom krisen. Den fördjupade krisen i flera länder medförde dock att tillväxten avtog . Utsikterna har gradvis förbättrats, men tillväxten bedöms bli måttlig och uppgå till . I samband med att krisen i euroområdet sakta avtar bedöms tillväxten i ta fart 2014, och BNP beräknas uppgå till . Arbetslösheten väntas minska gradvis. Det finns dock nedåtrisker i dessa prognoser. En fördjupning av krisen i euroområdet kan komma att skada tillväxten genom negativa chocker för handeln och den inhemska efterfrågan. Finansiella svagheter nämns som en annan risk, som t.ex. hushållens skuldsättning. Regeringens prognos jämfört med () och prognos I tabell 1.4 jämförs regeringens prognos över den svenska ekonomin med bedömningar från KI (Konjunkturläget ) och (Penningpolitisk uppföljning ). KI:s prognos publicerades före regeringens prognos och efter regeringens. KI har en marginellt högre BNP-prognos 2013 och 2014 än regeringen. därefter har i stället regeringen en högre BNP-prognos. har en något högre BNP-prognos än både KI och regeringen , i synnerhet . Den högre tillväxten 2014 förklaras framför allt av ett större bidrag från utrikeshandeln och fasta bruttoinvesteringar än i regeringens prognos. BNP, kalenderkorrigerad 1 Arbetslöshet, % av arbetskraften Offentligt finansiellt sparande, % av BNP -0,7 -1,6 -1,0 -0,7 -1,4 -1,1 -0,5 -0,7 -1,3 -0,6 Anm.: Regeringens prognos publicerades , , . Årlig procentuell förändring. arbetslöshetssiffror avser ålderskategorin . Regeringens inflationsprognos skiljer sig marginellt från KI:s prognos. Däremot har en lägre prognos 2013 och en högre prognos 2014 och 2015 än regeringen. bedömning är att en svag efterfrågan i kombination med utdragna effekter av den tidigare kronförstärkningen gör att inflationen kommer att vara fortsatt låg under det närmaste året. Den svaga efterfrågan bidrar enligt sannolikt till att det är svårt för företagen att höja priserna. högre inflationsprognos 2015 förklaras av en högre BNP-prognos och en lägre prognos över arbetslösheten. Bedömningen av arbetslösheten skiljer sig endast marginellt åt mellan regeringen, KI och . är regeringens bedömning att arbetslösheten ökar något, medan KI tror att den minskar något. bedömning är att den minskar och med . Även regeringens och KI:s bedömning är att arbetslösheten minskar , dock inte med lika mycket som förutspår. lägre prognos för arbetslösheten förklaras främst av deras bedömning av den stigande tillväxten som väntas leda till en allt högre sysselsättningsgrad och lägre arbetslöshet . Den lägre reporäntebanan bedöms också bidra till att arbetsmarknadsutvecklingen blir lite bättre än tidigare väntat. Regeringens prognos över det offentliga finansiella sparandet ligger i stort sett i linje med KI:s prognos . därefter tror regeringen på en snabbare återgång till överskott i de offentliga finanserna än KI. I KI:s prognos ligger antaganden om att regeringen genomför ofinansierade åtgärder om 2014. Skillnader i prognoserna om det offentliga finansiella sparandet redovisas i kapitel 2.8. Aktuella siffror över läget i ekonomin Nationalräkenskaperna för visar att står sig starkt i . BNP ökade jämfört med , vilket bedöms vara betydligt högre än Europasnittet. Det största bidraget till BNP kom från hushållens konsumtion och lagerinvesteringar. Jämfört med ökade BNP säsongsrensat . Näringslivets produktion ökade . Inom de tjänsteproducerande branscherna ökade produktionen , och inom de varuproducerande branscherna minskade produktionen . Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade , och antalet arbetade timmar minskade , vilket innebar en minskad medelarbetstid. I näringslivet minskade antalet arbetade timmar , och inom offentliga myndigheter ökade antalet arbetade timmar . Säsongsrensat och jämfört med minskade antalet arbetade timmar i ekonomin . Arbetsproduktiviteten inom näringslivet ökade och säsongsrensat. Motsvarande säsongsrensade siffror för varuproduktionen var och för tjänsteproduktionen . Hushållens disponibla inkomster ökade i löpande priser jämfört med . Rensat för inflationen ökade de disponibla inkomsterna . Hushållens finansiella sparande ökade med och uppgick till i löpande priser. Sparkvoten, exklusive sparande i premie- och tjänstepensioner, uppgick till . (Källa: SCB, publicerad .) Försäljningsvolymen i detaljhandeln mätt i löpande priser ökade mellan . Dagligvaruhandeln minskade , och sällanköpsvaruhandeln ökade i löpande priser. ökade detaljhandelns försäljningsvolym . (Källa: /SCB, Detaljhandelns försäljning, publicerad .) Industrins kapacitetsutnyttjande, dvs. kvoten mellan faktisk produktion och total produktionskapacitet, var oförändrat jämfört med , i säsongsrensade tal. Det oförändrade kapacitetsutnyttjandet innebär att utnyttjandegraden ligger kvar på , vilket är den lägsta nivån . På årsbasis minskade kapacitetsutnyttjandet jämfört med , i kalenderkorrigerade tal. (Källa: SCB, Industrins kapacitetsutnyttjande, publicerad .) Produktionen inom industrin fortsatte svagt uppåt och ökade jämfört med februari, korrigerat för säsongseffekter. Jämfört med var produktionen oförändrad i kalenderkorrigerade siffror. Vid en jämförelse mellan och ökade produktionen marginellt . (Källa: SCB, Produktionen inom industrin, publicerad .) Enligt industrins leverans- och orderläge fortsatte orderingången att öka och redovisade en uppgång på jämfört med februari i säsongsrensade tal. Vid en jämförelse mellan och motsvarande månad föregående år, ökade orderingången i kalenderkorrigerade tal. (Källa: SCB, industrins leverans- och orderläge, publicerad .) Enligt KI:s konjunkturbarometer för företagen föll konfidensindikatorn för andra månaden i rad, vilket indikerar att tillväxten i den svenska ekonomin är påtagligt svagare än normalt. Minskningen förklaras främst av att indikatorerna för både tillverkningsindustrin och hushållen backade. Konfidensindikatorerna för detaljhandeln och de privata tjänstenäringarna förändrades inte nämnvärt . Däremot steg konfidensindikatorn för bygg- och anläggningsverksamhet. Inom tillverkningsindustrin har orderingången sammantaget varit svagt, och missnöjet med orderläget bedöms vara betydligt större än normalt. Produktionsvolymen har ökat något medan sysselsättningen minskat. Industrin räknar med ytterligare personalnedskärningar och måttlig produktionstillväxt de närmast kommande månaderna. Inom bygg- och anläggningsverksamhet steg indikatorn , men den ligger fortfarande under det historiska genomsnittet. Orderingången, byggproduktionen och sysselsättningen har minskat . Byggföretagen räknar med att sysselsättningen fortsätter att falla. Indikatorn för detaljhandeln minskade . Det är dock stora skillnader mellan de olika branscherna. Inför är optimismen störst inom livsmedelshandel, men även specialiserad butikshandel och handel med motorfordon räknar med högre försäljningsvolymer. Inom tjänsteföretagen steg däremot indikatorn något, men den ligger fortfarande under det historiska genomsnittet. Efterfrågan har ökat något, medan sysselsättningen har fortsatt att minska. Tjänsteföretagen räknar med att efterfrågan fortsätter att stiga , medan sysselsättningen bedöms bli oförändrad. Inom enstaka branscher, främst för restauranger, tekniska konsulter och arkitekter, är emellertid sysselsättningsplanerna mer expansiva. (Källa: , Konjunkturbarometern publicerad .)