bet · H101SoU2 · 2013-12-09 00:00:00 — 2013/14:SoU2 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och I betänkandet behandlas regeringens proposition 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och samt motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Vidare behandlas motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika behörighetsfrågor. och utbildningsutskottet har getts tillfälle att lämna yttranden. har därefter lämnat yttrande, medan utbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. ställer sig i huvudsak bakom och tillstyrker regeringens förslag till lagar om ändringar i patientsäkerhetslagen, tandvårdslagen och socialtjänstlagen. De nya reglerna i patientsäkerhetslagen innebär att en ny benämning för yrket sjukgymnast skapas: fysioterapeut. Det blir en skyddad yrkestitel. Sjukgymnast förblir en skyddad yrkestitel. Landstingens ansvar att erbjuda möjlighet till anställning för tandläkares specialiseringstjänstgöring i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av tandläkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet regleras genom de nya bestämmelserna i tandvårdslagen. De nya reglerna i socialtjänstlagen innebär att det införs krav på behörighet för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. har ansvar för att den handläggare som självständigt utför sådana arbetsuppgifter har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. Utskottet tillstyrker även övriga lagförslag. Med anledning av några motionsyrkanden om en förlängning av utbildningstiden för tandhygienister föreslår utskottet att regeringen ska återkomma till med ett förslag om en förlängning av utbildningstiden för tandhygienister från två till . Dessa motionsyrkanden tillstyrks därför. I denna del finns en reservation (M, FP, C, KD). Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. I denna del finns sex reservationer. Utskottet föreslår några initiativ i ärendet. Ett sådant gäller övergångsbestämmelserna till de nya reglerna i socialtjänstlagen. Ett annat initiativ gäller några smärre redaktionella korrigeringar i regeringens lagförslag. Lagförslagen föreslås träda i kraft förutom bestämmelserna i socialtjänstlagen som föreslås träda i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fysioterapeut – ny benämning för sjukgymnast antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 2. lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor med den ändringen att ordet konvalescenthem i 1 § första stycket 7 rätteligen ska stavas på detta sätt, 3. lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik med den ändringen att 1 § ska kompletteras med ett andra stycke av följande lydelse: "Vad som i lagen sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting. 4. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 5. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) med den ändringen att namnen på samtliga utbildningar i kolumnen Utbildning i 4 kap. 1 § ska anges med gemener. Därmed bifaller proposition 2012/13:175 punkterna 2, 5, 6, 9 och 10. 2013/14:So3 av (S). Reservation 1 (MP, SD, V) Införande av en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 14. Reservation 2 (MP, SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om en förlängning av utbildningstiden för tandhygienister från två till . 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:So2 av m.fl. (S), 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:So230 av (S) och 2013/14:So236 av (FP). Reservation 3 (M, FP, C, KD) Utbildningskrav m.m. inom den sociala barn- och ungdomsvården antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) med den ändringen att 1. tidpunkten för ikraftträdande i stället ska vara och 2. tidpunkten i övergångsbestämmelse 2 i stället ska vara . Därmed bifaller delvis proposition 2012/13:175 punkt 7 och avslår motionerna 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4, 2013/14:So325 av (S), 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2013/14:So648 av (M). Reservation 4 (MP, V) Specialistutbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 5 (V) Legitimation och skyddad yrkestitel för ortoptister 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (MP) 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 7 (MP) Icke legitimerade personers utövning av psykiatrisk vård 2013/14:So620 av Finn m.fl. (M). antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i steriliseringslagen (1975:580), 2. lag om ändring i lagen (1985:12) om kontroll av berusningsmedel på sjukhus, 3. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 4. lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Därmed bifaller proposition 2012/13:175 punkterna 1, 3, 4 och 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I proposition 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och föreslår regeringen att antar förslag till lagar om ändringar i – steriliseringslagen (1975:580) – hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) – lagen (1985:12) om kontroll av berusningsmedel på sjukhus – tandvårdslagen (1985:125) – lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor – lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik – socialtjänstlagen (2001:453) – lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. – offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) – patientsäkerhetslagen (2010:659). Regeringens förslag till riksdagsbeslut samt lagförslag återges i bilagorna 1 respektive 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Utskottet behandlar också elva motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen samt nio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkanden om specialistutbildningen för sjuksköterskor kommer att behandlas senare under . Utskottet har med anledning av motioner om förlängning av utbildningstiden för tandhygienister samt ansvaret för sjukgymnasternas specialisering gett finansutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig. har avstått från att yttra sig (UbU prot. 2013/14:9). yttrande finns i bilaga 3. föreslår i ärendet att tidpunkten för ikraftträdande när det gäller förslaget till ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) i stället ska vara och att tidpunkten i övergångsbestämmelse 2 till förslaget i stället ska vara . Utskottet föreslår i ärendet några smärre redaktionella korrigeringar när det gäller regeringens lagförslag. Ändringarna framgår av förslagspunkten 1. Utskottet besökte och fick bl.a. frågor om kompetensförsörjning och kommunerna som sjukvårdshuvudmän belysta. () har sänt in en skrivelse till utskottet. Vid ett utskottsmöte utvecklade LSR sin syn på vissa av de frågor som behandlas i den aktuella propositionen. Gällande rätt om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och Legitimation och skyddad yrkestitel I 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, anges de 21 yrken som är legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården samt vad som krävs för legitimation inom respektive yrke. Av 4 kap. 2 § PSL framgår dock att också den som på annat sätt än genom sådan utbildning eller praktisk tjänstgöring som avses i 1 § har förvärvat motsvarande kompetens, efter ansökan får ges legitimation för yrket. För kiropraktorer, läkare, naprapater och psykologer krävs enligt 4 kap. 1 § PSL förutom genomgången utbildning också fullgjord praktisk tjänstgöring för att få legitimation. I 4 kap. 3 § PSL föreskrivs att endast den som fått legitimation enligt 1 eller 2 § får använda beteckningen legitimerad. Enligt 4 kap. 5 § PSL får endast den som har legitimation för yrket eller genomgår föreskriven praktisk tjänstgöring använda en i 1 § angiven yrkestitel. Av 4 kap. 6 § PSL framgår att den som enligt 4 kap. 5 § PSL saknar behörighet att använda en skyddad yrkestitel på hälso- och sjukvårdens område inte får använda en titel som kan förväxlas med en sådan skyddad titel. Enligt 4 kap. 10 § PSL prövas ansökningar om legitimation, särskilt förordnande att utöva yrke och bevis om specialistkompetens av . Ensamrätten till yrke innebär att endast den som har legitimation eller särskilt förordnats att utöva ett yrke, är behörig att utöva yrket. Fem yrken omfattas enligt 4 kap. 4 § PSL av ensamrätt till yrke på hälso- och sjukvårdens område. Dessa är apotekare, barnmorska, läkare, receptarie och tandläkare. Specialistutbildning som regleras i författning finns för läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Efter fullgjord utbildning kan personen ansöka om bevis om specialistkompetens hos . Med bevis om specialistkompetens följer skyddad specialistbeteckning, vilket innebär att bara den som fått bevis om specialistkompetens har rätt att kalla sig specialist inom sin inriktning. Bestämmelserna finns i PSL, i patientsäkerhetsförordningen (2010:1369), förkortad PSF, samt i föreskrifter och allmänna råd (för läkare och tandläkare). () har utvecklat en specialistordning för sjukgymnaster. Handläggningen av ansökningar om specialistkompetens sker i en specialistkommitté som består av sex ledamöter valda av förbundsstyrelsen samt en handläggande tjänsteman. Beslut fattas av förbundets vetenskapliga råd. Det finns 17 olika specialistområden. Utbildningen innehåller både teoretisk utbildning, magisterexamen eller högre. och klinisk utbildning inom området med tillgång till handledning. För utförande av uppgifter ska det enligt 3 kap. 3 § socialtjänstlagen finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. har tagit fram kompetensbeskrivningar som rör arbete med barn och unga. Dessa har legat till grund för enhetliga kompetenskrav för personal vid handläggning och uppföljning av ärenden som avser barn och unga i form av kompetensbeskrivningar som allmänna råd (SOSFS 2006:14). I de allmänna råden anges bl.a. ett antal kunskapsområden samt beskrivningar av vad som kännetecknar ett professionellt förhållningssätt. Tandhygienistexamen är en yrkesexamen och omfattar 120 högskolepoäng. En yrkesexamen kan endast utfärdas av högskola som har särskilt tillstånd av . Det finns möjlighet att gå ett tredje år efter examen som tandhygienist, vid flera av de lärosäten som ger utbildningen. En stor andel av studenterna går ett tredje år; enligt väljer av dem som studerar till tandhygienist att gå ett tredje år. De ettåriga påbyggnadsutbildningar som erbjuds är olika utformade, och innehåller exempelvis olika fördjupningskurser i oral hälsa, om patienter med särskilda behov, om barn- och ungdomsvård, om äldrevård och folkhälsovetenskap, i vetenskaplig metodik, i samhälls- och beteendevetenskapliga ämnen och medicinska ämnen. betänkande Kompetens och ansvar Utredningen föreslog i sitt betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) att tandhygienistutbildningen ska ge 180 högskolepoäng, dvs. förlängs från två till , och att ska ges i uppdrag att utforma förslag till en ny examensbeskrivning för utbildningen. Utredningen uttalade i denna del följande (bet. s. 460 f.): har påpekat att den nuvarande utbildningen svårligen kan uppnå högskolemässig nivå och att den bör ses över med hänsyn till innehållet i den yrkesmässiga delen och anknytningen till övriga tandvårdsutbildningar. Myndigheten har påpekat att en akademisk grund i utbildningen är en förutsättning för återväxt av disputerade lärare. Vi kan konstatera att utvecklingen inom oral hälsa visar behov av utökad kompetens inom tandhygienistens kunskapsområde. Därför är det viktigt att forskning sker på området och att vården och behandlingen är evidensbaserad. En treårig utbildning skapar en enklare väg för forskning, vilket ytterligare kan stärka utvecklingen av yrkesrollen. Genom en stadig plattform i grundutbildningen med god vetenskaplig förankring kan yrkesrollen fortsätta att utvecklas i samverkan med andra professioner inom tandvården. Vårt förslag är därför att tandhygienistutbildningen ska förlängas till . Vi föreslår att får i uppdrag att utforma förslag på en ny examensbeskrivning. Alla lärosäten erbjuder treåriga utbildningar, antingen som en sammanhållen treårig utbildning eller som påbyggnadsutbildning. När en ny examensbeskrivning ska utformas bör dessa befintliga kursprogram kunna användas som utgångspunkt. I sammanhanget vill vi också påpeka vikten av samverkan mellan arbetsgivare, och och utbildningsanordnare inom ramen för utbildningen. Utbildningsanordnarna ansvarar för kvaliteten i utbildningen, däribland anställningsbarheten och arbetsgivarna har intresse av att utbildningarna innehåller sådana moment som är nyttiga i yrket. Dessa sammanfallande intressen ger förutsättningar för fortsatt utveckling av samarbete mellan arbetsgivare och lärosäten. Som ovan redovisats kan man anta att utvecklingen inom tandvården kommer leda till fortsatt fördjupning och förändring av tandhygienisternas arbetsuppgifter. Vår förhoppning är att en treårig tandhygienistutbildning kan bli en värdefull grund i den fortsatta utvecklingen. Om tandhygienisternas kompetens i förlängningen ska utvidgas till nya arbetsuppgifter, och därmed även utbildningen utvidgas, får avgöras av framtidens behov. Vi vill poängtera vikten av att inte skapa hinder i en sådan utveckling. I propositionen föreslår regeringen ändringar i några lagar som rör behörighet för personal dels i hälso- och sjukvården, dels i . Fysioterapeut föreslås bli ny benämning för yrket sjukgymnast och skyddad yrkestitel enligt PSL. Sjukgymnast föreslås förbli skyddad yrkestitel. Regeringen föreslår inte några andra ändringar i bestämmelserna om legitimation eller annan behörighet på hälso- och sjukvårdens område. En ny bestämmelse införs i tandvårdslagen (1985:125) som innebär att landstingens ansvar att erbjuda möjlighet till anställning för tandläkares specialiseringstjänstgöring i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av tandläkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet regleras. Krav på behörighet föreslås för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vidare föreslås att socialnämnden ska ansvara för att den handläggare som självständigt utför sådana arbetsuppgifter har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. Slutligen föreslår regeringen att Inspektionen för vård och omsorg ska överta vissa mindre omfattande uppgifter från . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Behörighet för personal i hälso- och sjukvården och Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag dels om att fysioterapeut blir en ny benämning för yrket sjukgymnast och en skyddad yrkestitel, dels om krav på behörighet för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. tillkännager för regeringen att regeringen ska återkomma till med ett förslag om en förlängning av utbildningstiden för tandhygienister från två till . Därmed bifaller motioner i denna del. avslår motioner om sjukgymnasternas specialisering, införande av en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse, utbildning och specialistkompetens inom den sociala barn- och ungdomsvården, legitimation och skyddad yrkestitel för ortoptister samt alternativ- och komplementärmedicin. Jämför reservationerna 1 (MP, SD, V), 2 (MP, SD), 3 (M, FP, C, KD), 4 (MP, V), 5 (V), 6 (MP) och 7 (MP). Fysioterapeut – ny skyddad yrkestitel för sjukgymnaster Regeringen konstaterar att den internationellt mest använda titeln för yrkeskåren sjukgymnaster är fysioterapeut. Gemensamma benämningar på hälso- och sjukvårdsyrkena är en omständighet som kan underlätta för patienter att ta del av vård i andra EU-länder i enlighet med patientrörlighetsdirektivets bestämmelser (2005/36/EG). Risken för förväxling i förhållande till andra yrken på hälso- och sjukvårdsområdet där ordet terapeut ingår i yrkestiteln bedömer regeringen som liten. Sammantaget anser regeringen att ett utvidgat titelskydd leder till ökad tydlighet för sjukvården och allmänheten att yrkesbenämningen fysioterapeut bättre speglar dagens utbildning och den yrkesroll de studerande förbereds för och att fysioterapeut blir skyddad yrkestitel i ett internationellt perspektiv. När det gäller en reglering av sjukgymnasternas specialistutbildning anser regeringen att man bör införa så få regleringar som möjligt när det gäller rätten att utöva ett yrke. En sådan utgångspunkt ska vägas mot att yrkesutövarna ska ha den kompetens som krävs för deras yrkesutövning. Den kontrollen kan utföras på flera sätt än genom en behörighetsreglering. Som legitimerad sjukgymnast står yrkesutövaren under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg. Regeringen konstaterar att sjukgymnaster kan specialisera sig inom den specialistordning som tagits fram inom . Regeringen bedömer att denna utbildning är av god kvalitet. Inte heller ur ett patientsäkerhetsperspektiv finns det enligt regeringen ett behov av att införa en reglerad specialistordning och skyddad specialistbeteckning för sjukgymnaster. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte bör införas en reglerad specialistordning eller skyddad specialistbeteckning för sjukgymnaster. Mot bakgrund av remissinstansernas svar konstaterar regeringen att det finns stöd för förslag att förlänga tandhygienistutbildningen. Regeringen konstaterar vidare att av studenterna utbildar sig ett tredje år, och att den ettåriga påbyggnadsutbildningen erbjuds vid ett stort antal lärosäten. Regeringen gör bedömningen att det finns goda möjligheter för de tandhygienister som önskar att gå det tredje året. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det inte finns tillräckliga skäl för en förlängning av utbildningen. Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i tandvårdslagen som reglerar landstingens ansvar att tillhandahålla platser för anställning för tandläkares specialiseringstjänstgöring i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av tandläkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet. För utförande av vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården föreslår regeringen att det ska krävas särskild behörighet vid utförandet av vissa arbetsuppgifter. Det ska i dessa sammanhang finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Syftet med att reglera behörigheten är att skapa en garanti för att arbetsuppgifter utförs av personal med viss formell kompetens. Enligt förslaget ska socialnämnden använda handläggare som har avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan, eller som har en erkänd utländsk utbildning, för utförande av uppgifter som innefattar bedömning av om utredning ska inledas utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder uppföljning av beslutade insatser. Regeringen anser att begreppet annan relevant examen på ett bättre sätt än begreppet likvärdig examen tydliggör att annan examen som kan komma i fråga utöver socionomutbildningen i första hand bör uppfylla krav på kompetens som behövs för att utföra de faktiska arbetsuppgifterna och inte på att vara så lik socionomutbildningen som möjligt. Enligt förslaget ska socialnämnden ansvara för att den handläggare som självständigt utför den typ av arbetsuppgifter det nu är fråga om har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. När det gäller kravet på behörighet att utföra vissa uppgifter i alla delar av anser regeringen att det inte är tillräckligt utrett vilka konsekvenser ett sådant krav skulle få. Legitimation och skyddad yrkestitel för ortoptister Regeringen konstaterar att de allra flesta av dem som arbetar som ortoptister har en legitimation som sjuksköterska. De står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg och omfattas i övrigt av det ansvar arbetsgivaren har för att personalen har den kompetens som krävs. Regeringen bedömer att patientsäkerheten därigenom redan är tryggad. Det är också regeringens uppfattning att dubbla legitimationer ska undvikas. Regeringen ansluter sig till den bedömning som tidigare regeringar har gjort (se prop. 1997/98:109 och 2005/06:43), nämligen att det kan vara mindre relevant att karakterisera en tilläggsfunktion som legitimationsgrundande om grundutbildningen redan är det. I betänkande Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) föreslås bl.a. att ett register ska inrättas för dem som utövar alternativa behandlingsformer och som inte är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Ett sådant register och bestämmelserna om vilka begränsningar som ska gälla för den som utövar alternativ- och komplementärmedicin ska enligt utredningen finnas i en särskild lag. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att se över relationen mellan hälso- och sjukvårdslagen och annan lagstiftning inom hälso- och sjukvårdens område respektive i fråga om yrkesmässig hygienisk verksamhet, t.ex. tatuering, och olika former av behandling utan kontroll som kan innebära en risk för patienten eller den enskilde, t.ex. ingrepp med laser och injektion av botox. I uppdraget har ingått att göra en kartläggning av förhållandet mellan dessa lagstiftningar, göra en bedömning av vilka verksamheter som omfattas respektive faller utanför respektive lagstiftning, göra en bedömning av vilka risker som detta medför för den enskilde samt bedöma behovet av tydligare reglering eller vägledning inom området. När det gäller frågan om yrkesmässig hygienisk verksamhet redovisade sitt uppdrag . uppmärksammade i en skrivelse regeringen på behovet av en rättslig reglering av skönhetsbranschen (dnr 30868/2011). Regeringen konstaterar i propositionen att yrkesmässig hygienisk verksamhet, skönhetsoperationer och alternativ- och komplementärmedicin, utgör områden som ligger hälso- och sjukvården nära, och att dessa verksamheter inte regleras av hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Det är i stället konsumenträttslagstiftningen som gäller på området. Utvecklingen av tjänster på dessa områden går enligt regeringen snabbt och allt fler hälso- och sjukvårdsliknande tjänster erbjuds. Det har framförts i flera sammanhang att konsumenträtten inte ger konsumenten ett tillräckligt skydd vid exempelvis felbehandlingar. Det finns inte något krav på att utövaren ska ha viss utbildning och det är oklart vad Inspektionen för vård och omsorgs tillsyn på området omfattar. Mot bakgrund av remissvaren på betänkande samt uppdragen till anser regeringen att utredningens förslag om alternativ- och komplementärmedicin inte bör genomföras. Regeringen avser i stället att återkomma i andra sammanhang i fråga om bl.a. förslaget om att bör få i uppdrag att utreda och föreslå vilka sjukdomar som ska omfattas av förbud för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att behandla. I motion 2013/14:So3 av (S) begärs ett tillkännagivande om att låta utreda ett förslag om ansvaret för specialistutbildning för sjukgymnaster. Motionären anför att sjukgymnasternas specialisering inte är reglerad i författning. Det är i stället som har utvecklat en specialistordning för sjukgymnaster. Införande av en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse I kommittémotion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse kan inrättas. Motionärerna anför att sjuksköterskor med specialistkompetens skulle kunna få en mycket mer självständig roll än de har. Välutbildade och erfarna sjuksköterskor skulle kunna ta över en hel del av det som läkare gör och som inte nödvändigtvis kräver en läkarexamen. I kommittémotionerna 2013/14:So2 av m.fl. (S), 2013/14:So4 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkande 5 samt motionerna 2013/14:So230 av (S) och 2013/14:So236 av (FP) begärs tillkännagivanden om att förlänga tandhygienistutbildningen till .