bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — De tittar på individen, men jag tittar på helheten och företaget på ett annat sätt. Jag har kunskap att på ett korrekt sätt genomföra de medicinska lagstadgade hälsokontrollerna. Höghöjdsarbete är en jättevanlig fråga hos oss, inte minst nu när vi bygger alla vindkraftverk. Jag har också förmåga att förstå och praktisera det krångliga juridiska regelverket mellan parterna i förhållande till arbetstagaren. Det är ofta en väldigt svår roll. I ett läge med skenande sjuktal och ett ökande antal arbetsplatsolyckor, som vi nu har fått höra presenterat, känns det för mig absurt att arbetsmedicin är den enda specialitet som staten tar sin hand ifrån. Arbetsplatsolyckorna i kräver 200 liv . Det är i stort sett samma antal som i trafiken. I trafiken har vi lagt ned miljarder på mitträcken och har en nollvision för olyckor. Men i arbetslivet vågar vi inte sätta det målet. Är det vettigt? Jag bara ställer frågan. Ersättningen till företagshälsovården ska i fortsättningen gå via arbetsgivarna. Det rör sig om 30 miljoner, 100 miljoner. Det kommer att ta tid att bygga upp det här och att få de arbetsgivare som verkligen behöver detta att söka. Det är min reflektion. Kanske hade det gått att revidera nuvarande bidrag och sätta upp tydligare regler om vad bidraget fick användas till. Om staten på nytt tänker ersätta oss direkt i företagshälsovården för vår del i rehabiliteringsarbetet tycker jag att det måste inbegripa en tidig samplanering med branschen för bästa effekt och för att minimera risken för misstolkning av bidragets användning, vilket är anledningen till att det dras in . Medicinsk service måste ingå. Jag gläder mig åt att den tydligen kommer att kvarstå. Annars slår det undan fötterna för mig som företagsläkare. Jag kan inte fungera som doktor om jag inte får tillgång till labb och röntgen på statens bekostnad. Ersättningen måste gå direkt till företagshälsovården, inte via landstingen. Det kommer icke att fungera. Olika landsting gör olika. Det blir för krångligt. Jag har full respekt; landstingen har ett mycket svårt uppdrag att klara och kan inte behöva ta i det här. Det är för små summor för att vi ska belasta landstingen med detta. Rutiner för en eventuell ersättning direkt till företagshälsovården finns uppbyggda hos . Skrota inte uppbyggda system! Och ta i det här med utbildning av specialister till arbetsmedicin! Frågor från utskottens ledamöter (S): Tack för intressanta föredragningar! Vi får här en bild av sambandet mellan fungerande rehabilitering och det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Min egen bild är att man på de arbetsplatser där man har ett systematiskt arbetsmiljöarbete också ofta har fungerande företagshälsovård. Det går alltså ofta hand i hand även organisatoriskt. Den bild vi får är också att de stora problemen inte finns där man har en fungerande företagshälsovård, utan på alla de arbetsplatser där man inte har det. Om jag förstår regeringen rätt vill man nu med de här förändringarna åstadkomma en bättre styrning av de ställen där man har en fungerande företagshälsovård. Man stryper resurserna ned till , vilket är en dramatisk minskning. Min fråga till och är: På vilket sätt kommer den här förändringen att göra att företagshälsovården blir bättre? : Jag tror att det tar att få de arbetsgivare som inte har företagshälsovård och som bäst behöver det att utnyttja det. Vem ska informera om det här? Med de skenande olyckstalen och den skenande ohälsan så har vi inte . : Vad gäller de koordinerande insatserna beror det lite grann på hur man räknar, men det handlar om 4 500–. Problemet för landets arbetsgivare är inte att de skulle sakna för att hjälpa en medarbetare tillbaka i arbete. Det är inte där skon klämmer. Skon klämmer kring det förebyggande och främjande arbetet, för det hinner man inte med i vardagen. Man har fullt upp med att producera allt vad man nu ska producera. Vi har sett det själva: Där det funkar och det går att anpassa de koordinerande insatserna gör man dem och söker bidraget. Där det funkar men det inte går att anpassa dem skiter man ändå i det. Det gör alltså varken från eller till, om jag hårdrar det. Finn (M): Herr ordförande! Jag tackar för bra och spännande information. Jag har två frågor, den första till branschorganisationen, den andra till . Jag är glad att regeringen har inlett ett samtal med bägge två för att finna vägar framåt; det är som nämnts orimligt att man har resurser som inte utnyttjas i tillräcklig omfattning. presenterade branschens förslag: att slopa den andra sjuklöneveckan för att finansiera det hela. Jag tror att det är tveksamt, för det slår nämligen i första hand mot de små företagen, framför allt de små privata företagen. Jag vill ställa en fråga till . Det visar sig också av det som berättar att man har ett strukturellt fel. Primärvården överbelastas med sådant som är arbetsplatsrelaterad sjuklighet, och problemet är ofta att de inte vill ha frågan, medan ni vill ha den. Skulle man inte kunna vända på remissflödet, så att en överbelastad primärvård remitterar till företagshälsovården? Då skulle man kunna allokera pengar till företagshälsovården i statens ramanslag till landstingen. Den andra frågan går till . Du nämnde problemet med rekrytering av nya företagsläkare. Företagsläkarrollen saknar institutionell hemvist. När lades ned gjordes det på god grund, eftersom man slutade bedriva forskning. Men vad tror och om möjligheten att ha en institutionell hemvist, till exempel inom ramen för ? Jag vet att generaldirektören för verket har sagt att han gärna tar på sig fler uppgifter. Jag förstår inte riktigt varför man i arbetsmiljölagen måste betona oberoendet. Det är likväl så att ni behöver ha statlig styrning och statligt stöd, och då måste ni ha en institutionell hemvist. Hur skulle det vara att vara en del av ? : Som svar på frågan om att få ett bättre samspel mellan övrig hälso- och sjukvård och företagshälsovården kan jag säga att vi tillsammans med och har tagit fram ett slags modell för hur det skulle funka. Det vi skulle önska är egentligen att det skulle vara en obligatorisk del i sjukskrivningsprocessen att när frågan om eventuell sjukskrivning uppkommer, varhelst det än sker inom hälso- och sjukvården, ska man ta ställning till om företagshälsovården behöver blandas in. Bakom den frågeställningen kan det ligga en risk att det blir långvarigt. Kan återgång i arbete bli ett problem? Behövs någon form av anpassning? Är arbetsförmågan svårbedömd i förhållande till nuvarande arbete? Är svaret ja på någon av de tre frågorna ska behandlande läkare rekommendera patientens arbetsgivare att hänvisa den anställde till företagshälsovården. Då vaskar vi ur det som kan ha någonting med arbetet att göra, oavsett om det orsakats av arbetet. : Någonstans måste vi och vår utbildning höra hemma – varför inte på ? Gärna för mig. Det är ungefär som med rättsmedicinarna och . Jag har också en reflektion angående frågan till . Doktorerna i primärvården är tyvärr ofta stafettläkare. Vi får dem inte att remittera till oss, så det fungerar inte. Primärvården befolkas nu av stafettläkare i väldigt stor utsträckning. Egentligen vore det nästan bättre att ge oss i uppdrag att sköta sjukvården för de anställda på arbetsplatser. Jag tror att staten skulle tjäna på det. är det tyvärr ingen som är intresserad av att satsa pengar på detta. Jag tror alltså att det är svårt att få detta med remisser från primärvården att fungera. Men det är bättre än ingenting. (MP): Jag har först frågor till statssekreterare och sedan till . Jag tycker att det är väldigt bra att vi har fått till den här hearingen . Jag instämmer vad gäller vikten av det förebyggande arbetet. Men jag blir bekymrad när jag tittar på målområde 4 inom folkhälsoarbetet. Det handlar om hälsofrämjande arbetsplatser. Detta är det stycke där regeringen har gett minst antal uppdrag till . På vilket sätt skulle de åtgärder som regeringen nu föreslår säkerställa att människor får rehabilitering? När det gäller psykisk ohälsa tycker jag att den rapport som gjort om fördelningen av arbetsuppgifter på arbetsplatser inom olika yrken är väldigt intressant. Där ser man att kvinnor har de tyngsta jobben och får belastningsskador. På vilket sätt vill statssekreteraren lyfta fram det förebyggande arbetet? Vilka konkreta åtgärder finns det nu förslag om, eftersom man inte gjort något ? Till är mina frågor: Har man anställt fler handläggare för att administrera stöd? Hur många fler tror man kommer att få tillgång till företagshälsovård med det här förslaget? : Jag tackar så mycket för de intressanta presentationer som hållits efter min. Jag har inte fått möjlighet att säga det tidigare. Vi tycker att detta är en ganska substantiell förändring. Det är en ganska substantiell satsning att gå upp i nästan i aktiva åtgärder jämfört med de små pengar vi satsar på aktiva åtgärder. Jag känner inte till de satsningar som sker inom folkhälsoarbetet, eftersom det inte hör till vår portfölj. Man kan tycka vad man vill om arbete. Vi är ganska noga med att försöka hålla våra gemensamma linjer. Jag tror att det kanske är en mindre del än det som vi satsar på preventiva åtgärder. : Tack för frågorna! När det gäller den första frågan sitter vi just nu och ser på vilka förberedelser vi behöver göra. Men i den del som vi har fått information om utifrån budgetpropositionen om nya bidrag ser vi att det här blir en del i det ordinarie arbete som den personliga handläggaren på har . Den andra frågan är naturligtvis intressant och är väl en del av kärnfrågan i dagens seminarium. Det är svårt att säga om det kommer att bli någon förändring. Det vi ser just utifrån den kunskap vi har är att de som använder företagshälsovården är de stora arbetsgivarna och de som redan har en kontakt. : Tack så jättemycket! Det är oerhört intressant att lyssna på er, måste jag säga. Jag har två frågor. Det första som väcker mitt intresse är naturligtvis det som pratade om: att den andra sjuklöneveckan skulle kunna övertas av företagshälsorna. Jag skulle verkligen vilja att kort utvecklar vad han menar med det. Den andra frågan är till . Vi ser ju nu en oerhört tydlig uppdelning i två parallella verksamheter. En del handlar om att du får hjälp från företagshälsovården när det gäller ditt arbetsliv. Men den andra delen av ditt liv är det någon annan del av sjukvården som ska ta hand om. Då undrar jag: Hur ser du på att man delar upp verksamheterna på det här sättet? Har du något förslag på hur de skulle kunna funka ihop? : Jag tror att det är två delar när vi pratar om den andra sjuklöneveckan. Den ena är att vi menar att staten skulle överta ansvaret för den andra sjuklöneveckan för de arbetsgivare som har infört en proaktiv arbetsmiljö, det vill säga arbetar systematiskt och ger sina anställda reell tillgång till företagshälsovård. Jag tror att det är viktigt att definiera de här olika punkterna så att det inte blir någon sorts pappersprodukt och man inte på ett billigt sätt köper sig fri från den andra sjuklöneveckan. Det måste vara väl definierat. Jag tror att det går att göra det. Man gör då frågan om den andra sjuklöneveckan till någonting som är lite frivilligt. Det kan vara upp till arbetsgivaren att välja antingen nuvarande system eller att gå in i ett proaktivt hälsoarbete för företaget och de anställda. I det senare fallet slipper arbetsgivaren men måste då också visa det. Den andra delen är det som Finn tangerade. Vi tror inte att företagshälsovården kan ikläda sig det arbetande folkets primärvård. Däremot tror vi att övrig hälso- och sjukvård kan vara med och så att säga spela in företagshälsovården när de bedömer att de har sämre möjligheter att hjälpa till. Det gäller de tre frågorna som jag nämnde förut. Då tror vi också att det är viktigt att man inte remitterar till företagshälsovården på sjukvårdsvis utan att man rekommenderar patientens arbetsgivare så att det går rätt väg. : I den här frågan tänker vi så att vi har ett ansvar för hela individen. Vi brukar ibland prata om det här med arbetslivspåverkande hälsa, men vi ser att företagshälsovården är ett stöd till arbetsgivaren. Ju mer kunskap alla vi aktörer har som har uppdraget att ha personer kvar i arbetslivet , och ju fler av oss som tidigt kan samarbeta, desto mer främjar vi ökad hälsa. Vi kommer att se över samarbetsformer, för vi vill naturligtvis vara ännu mer offensiva när det gäller det förebyggande arbetet. Här har ju bjudit in våra samarbetspartner just för att diskutera hur vi får ett hållbart arbetsliv för alla. Vi kommer att vilja vara mer offensiva i den här dialogen framöver. (V): Jag har en fråga till statssekreterare . Det är ju så att det blir allt fler med korta anställningar och visstidsanställningar i alla möjliga olika former. Vi vet ju att de får möjlighet till rehabilitering i mycket lägre utsträckning än de som har tillsvidareanställningar. Då undrar jag: Vad finns det i det arbete som pågår med företagshälsovården som förbättrar för korttidsanställda och försäkrar att även de ska få samma möjlighet till företagshälsovård? Som det är nu kan ju arbetsgivare lugnt avvakta om det är någon man inte är så intresserad av. Det gäller förstås även tillsvidareanställda. Min fråga är: Hur vill ni se till att korttidsanställda får samma möjligheter som andra? : Tack för frågan! Vi tycker självklart att det är viktigt att alla på arbetsmarknaden som har en arbetsgivare ska få ta del av det stöd företagshälsovården utgör – både visstidsanställda och de med långa anställningar. Vi är dock helt medvetna om att det kan vara så att de människorna får mer stöd från till exempel primärvård och andra. Där tycker vi att våra satsningar på rehabgarantin och sjukskrivningsmiljarden är viktiga. Vi vill till skillnad från er inte slopa till exempel sjukskrivningsmiljarden. Vi tror också att det är viktigt att peka på att arbetsgivaren har ett ansvar i detta. En del arbetsgivare är duktigare än andra. En del arbetsgivare tar inte sitt ansvar. Men vi tror att det är viktigt att vara försiktig med att röra arbetsgivarperioden just . Det kan vara känsligt för den korta sjukfrånvaron, så vi är ganska noga med att hålla den under lupp och titta på den, inte slopa den som det finns förslag på från oppositionens sida. (KD): Tack så mycket! Jag har en konkret fråga till företagshälsovården. Ni kan väl låta lämpliga personer svara. Vi har en ny arbetsmarknad. Många människor har flera olika arbetsgivare. Kan ni se någon effekt av detta i ert arbete på fältet? Hur påverkar det en eventuell möjlighet att man är mer frånvarande och tveksamheten om vem som har det huvudsakliga arbetsgivaransvaret? Pengarna ska ju gå från arbetsgivaren till företagshälsovården. Den kopplingen måste fungera så att det inte blir strul med uppdelningen när man väl ska få insatser från er sida. : Man kan väl säga så här om förändringen av anslagen som sker: Det vi pratar om är alltså 30 miljoner. Arbetsgivaren ska stå för hälften. Säg att kostnaden ligger någonstans mellan 9 000 och 10 000. Det är alltså 30 miljoner till 5 000. Det är 6 000 vi pratar om. Redan det är lite grann av ad hoc. Vi säger inte att det är fel, men vi tror att man skulle kunna få ut väldigt mycket mer om man satsade dem lite tidigare. Det här med att man har flera anställningar, att anställningarna är lösa eller att man har underentreprenörer skapar om möjligt ännu fler ad-hoc-lösningar. Vill man med små medel från statens sida få en effekt bör man satsa – innan någonting har hänt. (FP): Tack så mycket för intressanta föredragningar! Min fråga går till . Mycket av det arbete som görs för att förebygga ohälsa sker ju på en arbetsplats. kommer en satsning på ökat stöd till aktiva åtgärder, inte minst stöd till arbetsgivare. Ni på kommer att jobba för att skapa en dialog med arbetsgivare och på arbetsplatser. Min fråga är: Bedömer ni att det här kan vara ett sätt att underlätta möjligheten att även få arbetsgivare att uppmärksamma hur de ska jobba med dem som har kort anställning och utveckla system för att förebygga sjukfrånvaro för både korttidsanställda och dem som jobbar längre? : är det ju så att vi på arbetar väldigt mycket i det förebyggande arbetet. Kopplat just till arbetsgivare har vi särskilt utsedda personer som jobbar i samverkansöverenskommelser med arbetsgivare. Vi har över 500 överenskommelser med arbetsgivare som vi träffar. Också här diskuterar vi naturligtvis. Vi vill väcka dialogen för de här arbetsgivarna så att de får upp ögonen för vad de har för skyldigheter enligt lag. Här pratar vi både om att förebygga – vad arbetsgivaren kan göra när det gäller instrument som anpassning, arbetstider – och om vad arbetsgivaren kan göra när en anställd blir sjukskriven, både på kort sikt och när det blir en lång sjukskrivning. Vi kommer att fortsätta vårt arbete att hålla ett större fokus på arbetsgivarna för att de ska kunna få stöd och för att koppla det till den utveckling vi ser i samhället. (S): Vi har fått höra att regeringen ska dra ned företagshälsovården till 30 miljoner. Man har betalat ut 123 miljoner, så min fråga till är: Hur ska företagshälsovården nu fortsätta vara en oberoende expertresurs eftersom man i hög grad kommer att vara beroende av det här? Fråga två: gjorde ett tillkännagivande om rätten till rehabilitering innan man blir utförsäkrad. Om nu den del som ska jobba med rehabilitering och förebyggande försvinner, hur ska man säkerställa att tillkännagivande inte undandras? : Tack för frågan! Jag vill också säga att vi är på väg mot 100 miljoner. Skälet till att det ser ut som det gör är att det kommer att ta lite tid. Satsningen ligger på till aktiva åtgärder på den här sidan. Jag är inte så orolig för oberoendet. Skälet är att jag vet att det finns en otroligt stark kultur i företagshälsovården att både stödja och kunna säga de obehagliga, jobbiga sakerna, som var inne på. Jag vet också att det finns en stark läkaretik att värna den som är sjukskriven. Jag tror att det kommer att vara helt centralt i det här arbetet. (M): Tack för det! Jättebra information, måste jag säga. Trots att det inte finns företagshälsovård överallt i – jag vet bland annat från mitt län att det i en stor stad som långa tider inte fanns riktig företagshälsovård ens för kommunens personal, och kommunen är ju en stor arbetsgivare – kan vi konstatera att ohälsotalet , , har blivit fantastiskt mycket lägre i . Jag tror att det är viktigt att vi konstaterar att det inte står och faller med företagshälsovården, även om den gör en jättebra insats. Jag har en fråga, kanske till statssekreterare och även till . Det är ju arbetsgivarens ansvar, och man säger nu att man ska ställa om till aktiva insatser, att det är det som är meningen. Då undrar jag om kommer att få tydligare uppgifter framöver att så att säga vara med i det här arbetet. Jag vet att det inte är , men man kan ändå fundera över det här med kunskapsspridning och det förebyggande arbetet. Det är det viktigaste i arbetsmiljölagen, som ju styr den här verksamheten. Kan man då tänka sig att ge tydligare uppgifter där? Jag tycker att vi måste nyansera bilden lite grann, för det ser faktiskt bättre ut än det låter . : Tack för en intressant fråga! Om vi börjar med så jobbar vi just nu med förordningen. Det är mycket möjligt att vi kommer att titta närmare på den här saken. Sedan ska man vara på det klara med att det finns en ganska tydlig reglering, som vi fick se i presentation, av vad uppdraget egentligen är. Jag tycker att det är en bra bas att stå på. Sedan finns det också pengar för kunskapsspridning som ska ges till och även till andra aktörer som kan bli aktuella, just för att nå arbetsgivarna och få dem att faktiskt söka pengar till att köpa den här tjänsten av företagshälsovården för att få i gång aktiviteten och få ett mer preventivt arbete ute på arbetsmarknaden. Jag tror att det är där de stora insatserna kan göras och faktiskt görs också – det är mycket som vi inte ser. Det är själva inriktningen. : Tack för frågan! är det så att vi samverkar med . Vi tycker att det är väldigt viktigt just att samverka med i de här frågorna eftersom vi ser att vi kan komplettera varandra. Vad det gäller information och kunskapsspridning har vi och ett gemensamt regeringsuppdrag att informera om vikten av förebyggande insatser, så vi jobbar just nu med den frågan. Ordföranden: för det! Då går det avslutande ordet till arbetsmarknadsutskottets ordförande . (M): Tack för det! Det är aldrig lätt att sammanfatta en diskussion av den här karaktären. Det är mycket lättare att inleda, för då kan man ju säga precis vad som helst utan att behöva förhålla sig till det som är sagt. Att komma överens är inte heller alltid lätt. Vi har ju lite olika ingångar till det här, och vi ser på saken ur flera perspektiv. Jag tror att vi i alla fall har diskuterat det som var innebörden , nämligen företagshälsovårdens roll. Vi vet att sjukskrivningarna fortsätter att minska, men trots detta finns det fortfarande människor som blir sjuka eftersom de inte har ett arbete och människor som blir sjuka eftersom de har ett arbete. Den stora uppgiften är naturligtvis att hjälpa arbetsgivaren att fortsatt hjälpa den som är sjukskriven att återkomma till arbetet , eftersom det är något som alla tjänar på. Vi vill också tacka er för att ni kom hit, tog er tid och trotsade både tågproblem och väder för att delta i ett seminarium som jag tror är värt att följa upp för att se vad som händer . Precis som statssekreteraren sade: I rätt läge, när det handlar om omställning, nya möjligheter och andra saker att förhålla sig till, kan det vara bra att diskutera det här. Vad jag har förstått har man en fortsatt nära dialog med departementet. Vi är fortsatt överens om att två saker, samverkan och tidiga insatser, är det som är viktigt för ett fortsatt gott och hälsosamt arbetsliv. Stort tack, både till ledamöter och till föredragande! Ha en fortsatt bra dag! Vi debatterar nu socialförsäkringsutskottets betänkande om sjukförsäkring. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 7, 12, 14, 22 och 23.Detta är också den sista budgetdebatten som vi har under den här mandatperioden. Jag roade mig med att gå tillbaka till den första debatten som vi hade 2010 för att se hur diskussionerna gick då. Vi hade haft en ganska hård debatt under den tidigare mandatperioden. Vi var väldigt oense om sjukförsäkringen. I slutskedet av valrörelsen var uppmärksamheten på sjukförsäkringen stor. Det stod klart att det var många - även bland borgerliga sympatisörer - som ville ha en förändrad sjukförsäkring eftersom de tyckte att den var för hård.Jag inledde därför debatten 2010 med att sträcka ut en hand och säga: Vi ser nu att ni också inser att det finns stora problem. Låt oss då hoppas att vi kan hitta gemensamma lösningar - kortsiktigt i med de akuta problemen, långsiktigt i Socialförsäkringsutredningen.Tyvärr fanns inte viljan - eller mandatet, jag vet inte - att göra några större förändringar i sjukförsäkringen. Det var viktigare att hålla tillbaka kostnaderna än att göra aktiva insatser. Så utförsäkringarna fortsatte att öka.I stället inleddes mandatperioden med ganska tuffa diskussioner mellan oss om nollklassade och utförsäkrade. Vi från de rödgröna partierna tog initiativ till att se till att personer som nollklassats åtminstone fick någon ersättning. Det utskottsinitiativet fick vi stöd för. Därför kunde vi se till att tvinga regeringen att genomföra detta.Vi tog ett utskottsinitiativ om att förändra arbetsförmågeprövningen vid . Innan hade man nästan en absurd fiktiv prövning där personer skulle prövas mot en hitta-på-arbetsmarknad. Där lyckades vi också tvinga fram förändringar genom en extrainkallad riksdag och ett statsråd som ytterst motvilligt lade fram en proposition. Det blev ändå en förändring så att prövningen blev något bättre.Jag kan också konstatera att väldigt många av våra förslag inte gick igenom.