bet · H001KU15 · 2013-03-12 00:00:00 — beslutade att ge tillfälle att yttra sig över Europeiska kommissionens rapport (2012) 375 Årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten. har beslutat att yttra sig över kommissionens rapport i de delar som rör finansutskottets beredningsområde. Kommissionens rapport är den sjunde årsrapporten om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten. Rapporten handlar främst om den politiska dialogen mellan nationella parlament och kommissionen, där den politiska dialogen utgör en fortlöpande diskussion om kommissionens arbetsprogram och EU:s politiska prioriteringar. Dialogen sker genom skriftliga utbyten av synpunkter om specifika kommissionsdokument och om en rad olika policyfrågor i Cosac, gemensamma parlamentariska möten, interparlamentariska utskottsmöten och gemensamma utskottssammanträden samt bilaterala kontakter på administrativ eller politisk nivå. Rapporten är uppdelad i fyra huvudsakliga avsnitt som behandlar uppbyggnaden av en gemensam förståelse för svårigheterna, yttrande från de nationella parlamenten, kontakter och besök samt framtidsutsikter och politiska utmaningar. För finansutskottets del är det framför allt avsnittet om framtidsutsikter och gemensamma politiska utmaningar som berör finansutskottets beredningsområde. Gemensam förståelse för svårigheter I syfte att komma fram till en gemensam syn på viktiga EU-frågor och utmaningar för EU behövs enligt rapporten ett strukturerat meningsutbyte utöver det som redan sker . Förslag på hur dialogen skulle kunna utvecklas har bl.a. framförts på Cosacmöten. Där har man bl.a. diskuterat tidpunkt för avlämnande av kommissionens arbetsprogram. I diskussionerna kom man fram till att kommissionen , under årets senare hälft, bör lägga fram sitt arbetsprogram för samt ha en allmän politisk debatt som ska kunna bidra till den strategiska planeringsprocessen. Yttranden från de nationella parlamenten, kontakter och besök I rapporten redogörs för utvecklingen av skriftliga yttranden mellan nationella parlament och kommissionen. Enligt rapporten har de stadigt ökat , då formen skriftliga yttranden infördes. Sammanlagt inkom 622 yttranden varav de flesta innehöll konkreta synpunkter på och frågor om innehållet i kommissionens förslag och initiativ. Endast en liten andel av yttrandena (64 stycken) utgjorde motiverade yttranden i något subsidiaritetsärende. De flesta av de 622 yttrandena behandlade lagstiftningsdokument. Utöver skriftliga yttranden har även ett stort antal personliga kontakter och möten på både politisk och tjänstemannanivå ägt rum. Enligt kommissionen har den politiska dialogen bidragit till att göra EU:s beslutsprocesser öppnare. Den bedöms även ha fört EU-politiken närmare den offentliga debatten i medlemsstaterna och därmed ökat den allmänna medvetenheten om vissa av de viktigaste europeiska politiska frågorna. Framtidsutsikter och gemensamma politiska utmaningar Enligt kommissionen kommer sannolikt den ekonomiska styrningen och nästa fleråriga budgetram att också i fortsättningen vara två av de viktigaste utmaningarna för den gemensamma politiken. Att ta itu med följderna av den ekonomiska krisen, främja tillväxt och nya arbetstillfällen och att ytterligare stärka den europeiska ekonomiska styrningen kommer enligt rapporten att stå högt upp på EU:s politiska dagordning. Av rapporten framgår också att det finns ett stort intresse både från de nationella parlamentens sida och från kommissionens sida för ett intensivare utbyte av åsikter. De ekonomiska och finansiella kriserna och statsskuldkriserna har enligt rapporten visat på varför det är nödvändigt med en närmare samordning mellan medlemsstaterna. Enligt kommissionen måste nationella berörda parter vara helt på det klara med sammanhangen på EU-nivå och i euroområdet om de ska kunna fatta välgrundade beslut om den ekonomiska politiken. Enligt kommissionen var införandet av den europeiska ett viktigt steg framåt i detta avseende. Kommissionen anser vidare att de nationella parlamentens roll i att förklara svåra politiska beslut som får effekter utanför det egna landets gränser är viktig, som en stark känsla av nationellt egenansvar är nödvändigt för att skapa de politiska förutsättningarna för att lyckas med reformer. Mot den bakgrunden framhåller kommissionen i rapporten att den är fast besluten att stärka den politiska dialogen med de nationella parlamenten, särskilt när det gäller ekonomisk styrning. I rapporten beskriver kommissionen två tillfällen under den europeiska planeringsterminen då en intensifierad dialog med de nationella parlamenten kan ge ett mervärde. Det första tillfället är efter det att kommissionen offentliggjort sin årliga tillväxtöversikt och det andra så snart kommissionen har lagt fram och godkänt de landsspecifika riktlinjerna på grundval av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- och konvergensprogram. I dessa skeden är kommissionen redo och villig att diskutera både övergripande och landsspecifika frågor som rör ekonomisk styrning med de nationella parlamenten och att lämna ytterligare förtydliganden. Av rapporten framgår också att det utöver frågan om ekonomisk styrning finns ett behov av nära och ändamålsenlig kommunikation mellan kommissionen och de nationella parlamenten om utformningen av nästa fleråriga budgetram och därmed om den framtida omfattningen och effekterna av EU:s politik. Av rapporten framgår vidare att kommissionen är fast besluten att uppmuntra initiativ som bidrar till att stärka den demokratiska kontrollen av EU:s politiska processer och öka det nationella egenansvaret för våra gemensamma politiska ställningstaganden. Detta mot bakgrund av att beslutsfattandet på EU-nivå bli alltmer komplext och allmänhetens stöd är nödvändigt inför de genomgripande och ofta svåra reformer som väntar. kommunikation med kommissionen på finansutskottets beredningsområden kommunikation med kommissionen sker bl.a. genom de prövnings- och granskningsutlåtanden som utskottet gör och de svar som utskottet får av kommissionen, genom interparlamentariska möten och genom den europeiska planeringsterminen. Granskning av EU-dokument och subsidiaritetsprövning Genom att skriva granskningsutlåtanden om alla grön- och vitböcker samt om vissa andra strategiska EU-dokument som överlämnas till kommunicerar finansutskottet med kommissionen om arbetet inom EU. har utskottet lämnat 8 granskningsutlåtanden, varav 4 under /11 samt 4 /12. Kommissionen har svarat på samtliga utlåtanden. Syftet med granskningsutlåtandena är att skapa debatt och redovisa opinionen inom i en viss fråga för dess behandling. Det ger också regeringen möjlighet att på ett tidigt stadium i EU:s beslutsprocess stämma av om dess ståndpunkter i EU-samarbetet har förankring i . Även genom utskottets prövning av kommissionens utkast till lagstiftningsakters förenlighet med subsidiaritetsprincipen i protokollsutdrag eller prövningsutlåtanden kommunicerar finansutskottet med kommissionen om arbetet inom EU. Under innevarande mandatperiod har finansutskottet gjort 43 subsidiaritetsprövningar, varav 15 under /11, 26 /12 samt 2 . I 11 av fallen ledde prövningarna till att utskottet beslutade att föreslå att avlämna motiverade yttranden till om att förslagen strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionen har svarat på 8 av de 11 motiverade yttrandena. Genom information och överläggningar med regeringen får utskottet viktig information om bl.a. arbetet inom EU inom sitt ansvarsområde. har finansutskottet haft 17 överläggningar med regeringen om bl.a. förstärkt ekonomisk styrning, EU:s långtidsbudget, EU:s budget och bankunionen. har också vid ett flertal tillfällen fått information i form av interna utfrågningar med regeringen om t.ex. aktuella EU-frågor, EU:s budget samt om det svenska nationella reformprogrammet och det svenska konvergensprogrammet. Kommunikation med kommissionen genom interparlamentariska möten Ledamöter från finansutskottet har också aktivt deltagit vid flera olika interparlamentariska möten, bl.a. i en interparlamentarisk konferens vid utskotten i och , vid en parlamentarisk konferens med budgetutskotten i , vid det polska ordförandeskapets interparlamentariska möte för finansutskottens ordföranden i samt vid en högnivåkonferens i om den fleråriga budgetramen 20142020 (MFF), som var ett samarrangemang mellan det polska ordförandeskapet, kommissionen och . Öppna utfrågningar m.m. med kommissionärer har även arrangerat öppna utfrågningar med personer från . hölls en öppen utfrågning med EU-kommissionär , finansmarknadsminister och riksbankschef om ramverket för hantering av banker i kris. hölls en öppen utfrågning med titeln i och EU den europeiska terminen med EU-kommissionär och statssekreterare . ordnade vidare ett lunchmöte med den polske kommissionären när han besökte finansutskottet med avseende på MFF (EU:s långtidsbudget 20142020). Europeiska kommissionens arbetsprogram hänvisas till utrikesutskottet, och finansutskottet bereds tillfälle att lämna yttrande. Kommissionens arbetsprogram KOM(2012) 629 kom , och finansutskottet har beretts tillfälle att yttra sig. Ärendet kommer att justeras i finansutskottet (2012/13:FiU8y). Den långa europeiska planeringsterminen tar sin början med att kommissionen antar den årliga tillväxtöversikten som bl.a. innehåller prioriteringar för för bl.a. en ökad tillväxt. Den innehåller även en bedömning av hur medlemsländer beaktat tidigare riktlinjer som angivits. Mot bakgrund av rapporten antar riktlinjer för medlemsländernas politik. Utifrån dessa riktlinjer utarbetar medlemsländerna nationella reformprogram samt stabilitets- eller konvergensprogram. nationella reformprogram baserades t.ex. på de åtgärder som aviserades i budgetpropositionen 2012 och ekonomiska vårproposition. Regeringen informerade också finansutskottet om programmet. Efter det att kommissionen gjort en bedömning av de nationella förslagen ger landsspecifika rekommendationer till medlemsländerna inför arbetet med nästa års budgetar. Sedan planeringsterminen infördes redovisar regeringen sin syn på de landsspecifika rekommendationerna, som kommissionen meddelat, i budgetpropositionen. I samband med finansutskottets beredning av regeringens budgetproposition beaktar också utskottet de landsspecifika rekommendationerna. har också informerats av regeringen om de landsspecifika rekommendationerna. har även hållit en öppen utfrågning med titeln i och EU den europeiska terminen med EU-kommissionär . vill inledningsvis understryka vikten av den dialog som sker mellan nationella parlament och kommissionen genom bl.a. granskningsutlåtanden och subsidiaritetsprövning. Dessa ger nationella parlament möjlighet att kommunicera direkt med EU:s institutioner genom att lämna synpunkter på förslag i grön- och vitböcker samt pröva om kommissionens förslag till lagstiftningsakter är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Genom granskningsutlåtanden och subsidiaritetsprövningar har EU:s medlemsländer fått ansvaret att granska och utvärdera förslag från kommissionen. Denna möjlighet har tagit fasta på genom att skriva utlåtanden om alla grön- och vitböcker. har även subsidiaritetsprövat samtliga lagstiftningsförslag från kommissionen, där ett flertal av prövningarna lett till att har lämnat ett motiverat yttrande. kan notera att har ett jämförelsevis högt antal och en hög andel av det totala antalet motiverade yttranden från medlemsländerna, särskilt vad gäller yttranden från finansutskotten i unionen. vill vidare erinra om att i yttrande 2012/13:FiU2y Uppföljningen av subsidiaritetskontroll önskade finansutskottet att i den fortsatta beredningen av uppföljningen samlar in information om andra länders subsidiaritetsprövningar. I samband med detta ansåg finansutskottet att bör undersöka om andra parlament använder andra kriterier eller rutiner än för sina subsidiaritetsprövningar, och om skillnader i dessa avseenden kan förklara förhållandevis höga andel av alla motiverade yttranden inom EU. Svaren från kommissionen på utlåtandena av grön- och vitböckerna samt de motiverade yttrandena är enligt finansutskottet en viktig del i kommunikationen mellan kommissionen och de nationella parlamenten. I syfte att förstärka den demokratiska förankringen av den politiska processen inom EU avser kommissionen att fördjupa dialogen med de nationella parlamenten inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Enligt kommissionen föreslås det ske , dels inledningsvis i samband med att kommissionen presenterar tillväxtrapporten, dels i samband med att kommissionen presenterar de landsspecifika rekommendationerna. Enligt finansutskottet är det viktigt att det finns en nationell demokratisk process inför besluten i EU, vilket bl.a. subsidiaritetsprövningen är ett exempel på. anser också att det är viktigt att det finns möjligheter till debatt och dialog för att diskutera viktiga frågor och välkomnar därför kommissionens aviserade förslag om en förstärkt dialog mellan kommissionen och de nationella parlamenten. Mot bakgrund av kommissionens förslag om att den fördjupade dialogen ska ske i samband med att kommissionen presenterar de landsspecifika rekommendationerna vill finansutskottet understryka att de landsspecifika rekommendationerna är en uppmaning till en lämplig handling och att de inte är bindande. Vad som är en lämplig handling är ett politiskt vägval och det är parlamenten i varje medlemsstat som beslutar om utformningen av den nationella ekonomiska politiken. I är det som avgör detta. Det är upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. För del beaktas rekommendationerna i inom ramen för den nationella budgetprocessen. I de fall de nationella parlamenten önskar fördjupa dialogen om de rekommenderade landsspecifika rekommendationerna anser finansutskottet att det bör ske på initiativ av medlemslandet, t.ex. genom att det nationella parlamentet ordnar öppna utfrågningar med personer från kommissionen. Enligt finansutskottet är det viktigt att den nationella budgetprocessen inom varje medlemsland respekteras inom ramen för de förpliktelser som följer av fördragen och de behov som samarbetet inom den europeiska unionen kräver. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (M) och (S). Förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten beslutade att ge bl.a. justitieutskottet tillfälle att yttra sig över om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (KOM(2012) 375) i de delar den berör justitieutskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över de delar av årsrapporten som berör utskottets beredningsområde. Utskottet uppmanar kommissionen att presentera det lagstiftningsförslag om den demokratiska kontrollen av Europol på grundval av artikel 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som kommissionen åtagit sig att anta. hänvisar i sin årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten (KOM(2012) 375) bl.a. till att förberedelserna för det kommande lagstiftningsförslaget om den demokratiska kontrollen av Europol på grundval av artikel 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) kommer att intensifieras . Kommissionen nämner i detta sammanhang bl.a. det högnivåmöte som hölls mellan kommissionen, de nationella parlamenten och . ser positivt på kommissionens vilja att inkludera de nationella parlamenten i de förberedande diskussionerna inför det kommande lagförslaget och om olika samarbetsformer för den parlamentariska kontrollen av Europol. Sedan kommissionen presenterade sitt meddelande om förfarandena för kontrollen av Europol har företrädare för justitieutskottet därför deltagit vid ett flertal möten ägnade åt detta tema, senast vid högnivåmötet . Enligt bilagan till kommissionens arbetsprogram (KOM(2011) 777) skulle ett lagstiftningsförslag baserat på artikel 88 antas . Utskottet noterar dock att antagandet av ett förslag har skjutits upp och att kommissionen vid utgången av 2012 fortfarande inte har presenterat något förslag om den demokratiska kontrollen av Europol med grund i artikel 88 i EUF-fördraget. har genom kontakter med kommissionen fått uppgifter om att interna förberedelser tagit än förutspått men att man har för avsikt att anta ett förslag . Utskottet uppmanar kommissionen att hålla fast vid denna målsättning för att undvika ytterligare förseningar. När det gäller det kommande förslagets innehåll vill utskottet avvakta med mer ingående synpunkter till dess ett konkret förslag har presenterats. Utskottet vill dock redan nu påminna om de övergripande synpunkter utskottet har uttryckt i tidigare sammanhang, exempelvis i sitt utlåtande om kommissionens meddelande om förfarandena för den kontroll av Europols verksamhet som utför under medverkan av de nationella parlamenten, KOM(2010) 776 (utl. 2010/11:JuU21). Utskottet anser att det är viktigt att det finns en parlamentarisk övervakning av verksamhet som är inriktad mot brottsbekämpning. Detta gäller såväl Europol som Eurojust. En sådan övervakning är särskilt viktig eftersom denna typ av verksamhet ofta inkräktar på medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. skyddet för den personliga integriteten. Enligt utskottet är det viktigt med en parlamentarisk kontroll av att balansen mellan åtgärder för att skydda medborgarna och åtgärder till skydd för den enskildes rättigheter upprätthålls. När det gäller formerna för den parlamentariska kontrollen bör den vara enkel, snabb och konkret, och det bör inte inrättas några nya myndigheter för detta ändamål. Kontrollen bör i huvudsak vara inriktad på att följa upp resultat och strategier, snarare än att vara inriktad på kontroll av enskilda beslut. Utskottet stöder kommissionens förslag att inrätta ett gemensamt interparlamentariskt forum för detta ändamål. Det är dock viktigt att vart och ett av de nationella parlamenten och deltar på lika villkor och att organet är just gemensamt. I likhet med kommissionen anser utskottet att det i en framtida förordning är viktigt att sörja för en lämplig åtskillnad mellan lagstiftande och verkställighet, varför det inte är lämpligt att utser ledamöter i . Utskottet anser vidare, för att undvika att utnämningen blir en politisk process, att Europols direktör bör utses av dess styrelse och inte av rådet eller av . Avslutningsvis förutsätter utskottet att kommissionen i sitt arbete med att ta fram ett lagstiftningsförslag beaktar de slutsatser som framkommer av utvärderingen av nu gällande rådsbeslut om Europol och att förslaget åtföljs av en konsekvensanalys och tydlig formulering med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), Arhe Hamednaca (S), (KD), (SD), (V), (M), (S), (MP) och (FP). I utlåtande KU15 redovisar utskottet sina synpunkter på och ställningstaganden till den rapport som har lämnat rörande förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten. Rapporten från kommissionen handlar om medlemsstaternas viktigare yttranden utifrån det så kallade Barrosoinitiativet, som kom för . Det handlade om hur den politiska dialogen mellan de nationella parlamenten, kommissionen och EU:s institutioner ska kunna öka och förbättras.Det finns anledning att påminna om - alla kanske inte har hört det - utifrån vilka konstitutionella förutsättningar vi kan föra en politisk dialog från det här huset och ut i . I regeringsformen, det vill säga en av våra grundlagar, regleras det att det är regeringen som har huvudansvaret för att företräda utanför gränser. Vi har en ordning som gör det möjligt för att fatta beslut om utskottens utlåtanden exempelvis över grön- och vitböcker och andra EU-dokument, men de beslut som fattar över utskottets utlåtanden saknar konstitutionell bindning. Det kan vara viktigt att veta. Regeringen kan under ett parlamentariskt ansvar företräda en annan uppfattning vid till exempel ett rådsmöte än den uppfattning som kommer till uttryck i ett kammarbeslut i anledning av ett utskottsutlåtande.När det gäller möjligheter till direktkommunikation med bland annat kommissionen är det egentligen endast utifrån en utgångspunkt, nämligen det vi pratade om i förra ärendet, subsidiaritetsmekanismen. Det är den enda konstitutionella förutsättningen för att ha kommunikation utanför landets gränser utifrån vad som regleras i riksdagsordningen. Jag kände att det kunde vara viktigt att veta för den som inte kände till det att det här är de konstitutionella förutsättningarna.I utlåtandet lyfter vi fram några saker, herr talman, som jag skulle vilja poängtera. Först och främst vikten av en nationell demokratisk process, och det ställer jag bakom för egen del. Det är lite grann det som vi pratade om . Demokratin kan inte bara vara ett skyltfönster, utan det måste också finnas ett innehåll. Därför är det viktigt att vi har en demokratisk process i respektive land inför besluten i EU. Man kan av rent principiella skäl ha den uppfattningen att det är viktigt att människors tillit och förtroende finns för de beslut som fattas inom ramen för samarbetet inom unionen. Jag är av erfarenhet övertygad om att ju bättre besluten är förankrade, desto bättre blir de även i sak. Vi kan rimligen inte säga att vi är de enda som har begripit det och därmed de enda som kan komma fram till bra beslut. Om vi har en process där många är medverkande bör det rimligen leda till bättre beslut.Detta är en av de stora utmaningarna i som sådant. Utan medborgarnas stöd kommer att förlora i legitimitet och erodera.Lars Elinderson gjorde några reflexioner över det som sker på . Ta det till er och fundera lite på hur det kan bli när människor upplever att besluten fattas långt ifrån deras egen vardag. Jag tror att det är viktigt att människor känner att besluten inte försvinner från deras vardag. Vissa beslut måste naturligtvis tas gemensamt för att de ska få någon verkan. Vissa åtgärder måste vidtas gemensamt därför att det inte finns några nationsgränser som stänger in miljöproblem och liknande. Men det viktiga är förhållningssätt och attityder. Det är viktigt att EU:s institutioner inte agerar utifrån att målet skulle vara att ge EU mer makt än vad som ligger i medlemsstaternas och deras medborgares intressen. Utgångspunkten måste i stället, herr talman, vara att kompetensfördelning bygger på respekt för varje medlemslands specifika förutsättningar och konstitutionella traditioner.Jag skulle vilja fästa kammarens uppmärksamhet på några ställningstaganden och markeringar som görs i utlåtandet. Vi markerar att kommissionen naturligtvis kan ge rekommendationer till enskilda länder exempelvis om den ekonomiska politiken. Ekonomisk politik är någonting vi diskuterade i samband med den så kallade finanspakten. Kommissionen kan alltså ge rekommendationer, men det är då viktigt att de just är rekommendationer, ett uttryck för kommissionens uppfattning men inte bindande för medlemsstaterna. Det är viktigt.I är det den här församlingen som ytterst beslutar om utformningen av den svenska ekonomiska politiken. De politiska avvägandena och vägvalen gör vi på egen hand.Medborgerliga fri- och rättigheter med bland annat skyddet för den personliga integriteten är, hävdar jag, en av hörnstenarna i vårt svenska samhällsbygge. Därför är det viktigt att vi har uppmärksamheten riktad på den målkonflikt som kan uppstå när det i sig kan vara önskvärt med en åtgärd till skydd för samhället och medborgarna men vara ett hot mot eller tveksamt för den personliga integriteten. Målkonflikter är till för att lösas, men för att kunna lösas måste de upptäckas.