bet · H101UU2 · 2013-12-04 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheter att bidra till att FN:s millenniemål uppfylls. 2013/14:U287 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska slå vakt om det svenska enprocentsmålet och att biståndsanslaget ska användas till fattigdomsbekämpning. 2013/14:U290 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera SRHR-frågor inom det svenska biståndet. 2013/14:U297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-perspektiv i utvecklingssamarbetet. 2013/14:U298 av m.fl. (S): avslår regeringens föreslagna kapitaltillskott till på ; dessa medel ska kvarstå i anslaget 1:1 och disponeras i enlighet med vad motionen föreslår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimat och gröna jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt demokratistöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om humanitärt bistånd till flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrning och kvalitetssäkring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag till FN-organ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om långsiktiga åtaganden och fortsatt bilateralt samarbete med . 2013/14:U303 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.3 Mål för internationell utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.5.2 Livsmedelsförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.6 Utbildning och forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.7 Hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.8 Vatten och sanitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.9 God och demokratisk samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.9.1 Trygghetssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.9.2 Kapitalflykt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.10 Demokrati och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.14 Det civila samhällets utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.15 EU:s utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.16 Multilateralt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.17 En procent av BNI till utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.18 Resultat, effektivitet och uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.19 Se över organisation, roller och hantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.20 Framtiden – en utvecklingsagenda . 2013/14:U309 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkor för bistånd till . 2013/14:U311 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka biståndet till de västsahariska flyktinglägren. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på olika sätt ska stödja civilsamhällets organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja deltagande demokrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på forskning och andra åtgärder för att effektivisera och ersätta resursanvändningen på hemmaplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att finansiera klimatåtgärder med nya medel, utöver beslut om av BNI till bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öppet och tydligt redovisa vilka nya klimatinsatser som görs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att aktivt verka för internationell idéutveckling och dialog för att få till stånd innovativa finansieringsmekanismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka det bilaterala stödet och inom EU och andra forum verka för en ökning av det multilaterala stödet till utveckling av ekologiskt jordbruk, i synnerhet det småskaliga jordbruket i söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka satsningar med betydande negativa konsekvenser för biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge stöd till uppbyggnad av nationella institutioner och den ideella miljörörelsen för att värna biologisk mångfald i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ställa om våra egna städer till resurssnåla och hållbara. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att svenska företag inte bidrar till s.k. landgrabbing. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta att avsätta av BNI till internationellt bistånd och trycka på det stora antal länder som inte levt upp till FN:s mål om i bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta ett tydligt och transparent system som visar hur avräkningarna bidrar till fattigdomsbekämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör särredovisa vad som är bistånd och vad som är internationella åtaganden för klimatfinansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utgå från fattiga människors verklighet och stödja uppbyggnaden av samarbetsländernas demokratiska system och förvaltning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för en förenklad och samordnad hantering av planering och resultatredovisning och ta ömsesidigt ansvar för biståndets kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upprätta kulturens roll i svenskt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla dialogen med Briksländerna och andra utvecklingsaktörer, såsom de stora privata fonderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvidga informationsanslaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka andelen av biståndet som går till kommunala och regionala partnerskap. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd : Internationellt utvecklingssamarbete1[ Förslaget om anslag har lagts fram av .] Utvärdering av internationellt bistånd Särskilt stöd till UNHCR Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd : Internationellt utvecklingssamarbete1[ Förslaget om anslag har lagts fram av .] Utvärdering av internationellt bistånd Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkterna 3 och 25 Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7 m.fl. (SD) m.fl. (V) m.fl. (S) m.fl. (MP) 75 i denna del m.fl. (SD) m.fl. (V) 1 i denna del m.fl. (SD) m.fl. (MP) Anslag och anslagsvillkor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.fl. (V) m.fl. (V) m.fl. (V) 5, 7, 9 och 10 m.fl. (MP) m.fl. (MP) m.fl. (V) m.fl. (SD) m.fl. (V) 1 i denna del m.fl. (V) 2, 6, 7, 9–11, 15 och 21 m.fl. (SD) 1, 2, 6, 8–11, 13, 14 och 16 m.fl. (MP) 2, 6 och 9 m.fl. (S) 2–4, 6 och 7 m.fl. (S) 9–13, 15 och 18 m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (MP) 1, 2, 20, 21, 30, 42, 43, 78, 84 och 85 Bemyndigande om kapitaltillskott till m.fl. (V) m.fl. (S) Amineh Kakabaveh m.fl. (V) och (båda S) m.fl. (FP) 3 och 5–7 m.fl. (S) Finn och (båda M) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) Reservation 4, punkt 3 (SD) Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd –9 450 657 Utvärdering av internationellt bistånd Särskilt stöd till UNHCR – 8 632 657 För att inte glömma bort det i slutet börjar jag med att yrka bifall till två av de reservationer som Socialdemokraterna har i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 11 om kapital- och skatteflykt och reservation 16 om styrning, uppföljning och utvärdering. Vi står givetvis bakom övriga socialdemokratiska reservationer också men avstår från att yrka på dem för att spara lite tid i den kommande voteringen. I övriga punkter står vi bakom utskottets förslag till beslut.Herr talman! Jag vill särskilt lyfta upp det första förslaget till beslut i betänkandet som vi står bakom. Det handlar om målet för utgiftsområde 7, alltså målet för biståndspolitiken.Regeringen föreslog i budgetpropositionen ett nytt biståndspolitiskt mål.Det kan vara värt att påminna om att det tidigare målet formulerades så här: Målet för internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor.Regeringen föreslog i budgetpropositionen följande målformulering: förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck.Man lade till begreppet förtryck utan att göra närmare definitioner eller avgränsningar av hur det skulle tolkas. Skulle det svenska biståndet gå till människor som lever i både fattigdom och förtryck, eller räckte det att vara fattig eller förtryckt? Det här skapade olyckliga oklarheter.I målformuleringen som regeringen föreslog togs dessutom perspektivet att fattiga människor själva ska kunna förbättra sina levnadsvillkor bort.Sammantaget blev målformuleringen olycklig, otydlig och oanvändbar.Det mål som gäller slogs fast av i samband med betänkandet om politiken för global utveckling . Beslutet föregicks av en omfattande beredning som involverade en lång rad organisationer och personer. Det biståndsmål som den processen till slut mynnade ut i var väl och brett förankrat.Målet för det internationella utvecklingssamarbetet, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, har gällt sedan dess.År 2008 delades utgiftsområdet upp i två delområden med olika mål. Vi anser att det är bra att man nu återgår till att ha ett och samma mål för hela utgiftsområdet.Däremot har vi socialdemokrater allvarliga invändningar mot den målformulering som regeringen föreslagit och framför allt mot den närmast totala avsaknaden av process för att arbeta fram ett förslag till nytt mål.Det nya mål som föreslagits av regeringen i budgetpropositionen har inte varit föremål för någon djupare beredning. Vi menar att det är olyckligt att regeringen väljer att hantera det svenska utvecklingssamarbetet på ett så lättvindigt sätt.Förslaget till mål som regeringen lagt fram har som sagt inte varit föremål för en ordentlig beredning och inte heller föregåtts av diskussioner med partier eller med biståndsaktörer. Det som tidigare hanterats som ett riksdagsbeslut i särskild ordning förväntades nu passera igenom i samband med detta budgetbeslut.Tack vare konstruktiva diskussioner i utrikesutskottet har vi i detta betänkande kunnat enas om en bättre målformulering, dock utan att göra anspråk på att den är vare sig perfekt eller slutgiltig.Det är en målformulering som till skillnad från regeringens förslag beskriver vikten av att det svenska utvecklingssamarbetet alltjämt ser fattiga människor som aktiva aktörer för sin egen utveckling och inte som passiva mottagare av svenskt bistånd.Självfallet hade det varit önskvärt att regeringen, för att säkerställa såväl förankring som kvalitetssäkring, hade arbetat fram den nya målformuleringen i en annan anda. Tyvärr har vi med denna regering sett hur biståndspolitiken bedrivs i slutna processer, ofta med mindre goda resultat som följd.Det förslag till biståndsmål som utrikesutskottets nu lägger fram till i betänkandet lyder: att skapa förutsättningar för förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck.Människors egna aktiva ansvar och handlingar är åter med i målformuleringen.Jag yrkar bifall till detta och tackar för ett gott och konstruktivt arbete i utskottet.Herr talman! Det svenska utvecklingssamarbetet har god kvalitet och ger resultat. behöver biståndet utvecklas och förbättras ytterligare. Styrningen måste förbättras. Den ska vara tydlig, och rätt saker ska mätas och utvärderas.Jakt på kortsiktiga resultat och lätt mätbara insatser får inte äga rum på bekostnad av långsiktiga arbetssätt. Öppenhet och transparens måste i högre grad än prägla beslutsprocesserna, utvecklingsdebatten och reformarbetet inom det internationella utvecklingssamarbetet.En samlad översyn bör göras av det svenska utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning. Där bör analyseras hur och Sidas roller ser ut efter de genomförda förändringarna. Frågan är om dagens rollfördelning är organiserad på ett optimalt sätt, om olika kompetenser har gått förlorade till följd av förändringar och om dessa i så fall behöver byggas upp på nytt.I översynen bör det skapas klarhet i vilka krav som ställs på olika aktörer, vilka resultat som förväntas och hur dessa ska redovisas. Kraven ska vara höga på ordning och reda samt resultat i den internationella utvecklingsverksamheten. Samma höga krav och mål ska gälla för alla aktörer, exempelvis , Sida, folkrörelser och näringsliv. får inte byråkratiseringen av utvecklingssamarbetet fortsätta att växa så att den hämmar verksamheten eller hindrar nytänkande.Vilken kompetensförsörjning som krävs för att möjliggöra ett utvecklingssamarbete med hög kvalitet är en viktig fråga som bör ingå i översynen.Genom hög kompetens i utvecklingsfrågor, analys och idéutveckling kan också i fortsättningen spela en viktig roll i utvecklingspolitiken och bedriva en verksamhet i världsklass.Arbetet med landkoncentration behöver ses över. Det handlar till exempel om hur länder kan fasas ut ur bilateralt utvecklingssamarbete utan att relationer och kunskap går förlorade, hur en landkoncentration kan få genomslag och hur andra arbetsformer, som multilateralt utvecklingssamarbete och samordning med andra givare, kan spela in.I översynen av utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning bör ingå att belysa vilka förändringar som har genomförts och vilka effekterna har blivit som perspektiv från omvärldsförändringar och internationella reformprocesser beaktas.Översynen bör göras i en öppen process och leda till att förslag läggs fram om hur man ska få till stånd en väl fungerande och ändamålsenlig organisation och rollfördelning.För varje biståndskrona som betalas världen över, inte bara av utan av alla länder som lägger pengar på bistånd, försvinner tyvärr fler kronor i kapital- och skatteflykt. Vissa uppgifter tyder på att det rent av är tio gånger så mycket. Det är medel som utvecklingsländerna behöver använda till fattigdomsbekämpning och samhällsservice för sina medborgare.Inom exempelvis FN, och EU pågår olika arbeten för att motverka detta. Ett exempel är krav på land-till-land-rapportering som ett verktyg mot skatteflykt och korruption, vilket bör utökas till fler sektorer och företag.Ökad öppenhet gör det lättare att följa upp företagens verksamhet och leder till skärpt förhållningssätt. Det är självfallet något som jag som socialdemokrat välkomnar.Likaså måste kraft läggas på att motverka skatteparadis. Automatiskt informationsutbyte är ett viktigt verktyg i det arbetet. har förutsättningar att vara ett föregångsland för skatteuppbörd och skatteförvaltning och bör därför vara pådrivande i det internationella arbetet med beskattning.Men som jag har förstått det är den nuvarande regeringen inte intresserad av att driva de här frågorna utan har tvärtom till och med varit avvisande till förslag när det gäller informationsutbyte för att försvåra skatteflykt.Ett av de argument regeringen har är att det i de fattiga länder som drabbas av skatteflykt ändå inte finns några skattemyndigheter som kan ta hand om informationen och använda den. Ja, det är faktiskt så det utrycks av regeringen i ett PM med förhandlingsinstruktioner om dessa frågor.Att bekämpa korruption liksom skatteparadis och skatteflykt är viktiga komponenter för att kunna stärka politiska och ekonomiska institutioner. ska också sträva efter nolltolerans mot korruption i utvecklingssamarbetet.Ett viktigt verktyg i det arbetet är att skapa ett inhemskt tryck mot korruption genom fri press, ett fungerande och oberoende rättsväsen samt ett starkt civilt samhälle i de länder vi samarbetar med.Socialdemokraterna, och vill att verkar för skärpta internationella regelverk för att motverka kapital- och skatteflykt. Det är genom ett aktivt kapacitetsstärkande arbete gällande skatteuppbörd och skatteförvaltning vi kan nå det. Skatteparadis ska motverkas oavsett vem eller vilket land som drabbas. Jag vill börja med att hälsa nya biståndsministern välkommen till sin första biståndsbudgetdebatt. Vi andra har varit med ett antal gånger redan, och vi är ett rätt pratglatt gäng.Det har hänt en del sedan vi diskuterade biståndsbudgeten . Inte minst har vi en ny biståndsminister efter att hela havet har stormat som gått eller under som gått.Vi i oppositionen har väntat och väntat på den utlovade biståndspolitiska plattformen. Frivilligorganisationerna har väntat på den. Myndigheterna har väntat på den. Ingen har riktigt vetat vartåt vinden blåser förutom att den ibland varit av orkanstyrka. Vi anser att den nya plattformen borde presenteras för som en proposition i stället för som skrivelse.Förankringen i har i det stora hela varit obefintlig när det gäller plattformen, och politiken har präglats av ryckighet. Fyrverkeribistånd brukar vi kalla det i . Och har vi plötsligt utan förankring fått ett nytt övergripande mål för biståndspolitiken, som precis talade om. Som han också sade har vi i god samarbetsanda lyckats få till en bättre skrivning.Kritik mot biståndet har förts fram från olika håll, inte minst i reportageserier i tidningarna och av tankesmedjan . Kritiken har riktat sig mot folkrörelser, Sida, FN, Sadev, UD, generaldirektörer och ministern själv. Ingen har gått säker för kritik, här i vill säga. När man befinner sig utanför landets gränser är det i stället idel lovord av det svenska biståndet, precis som tidigare.I biståndspolitiken har det ena dagen varit ett besked och ett annat. Jag hoppas att vår nya minister tar det lite lugnare och låter alla våra mycket kompetenta medarbetare på såväl UD och Sida som i folkrörelserna få fortsätta att göra ett bra och viktigt jobb även och att de får arbetsro. Jag säger inte att all förändring är dålig eller onödig, däremot att den behöver vara förstådd, förankrad och kännas genomtänkt.Herr talman! Jag är hemkommen från , som är ett av de länder som regeringen i och med årets budget bestämt sig för att fasa ut. Jag håller inte med regeringen om det valet, särskilt inte eftersom bara var ett land som regeringen valde att ha ett långsiktigt bistånd till på grund av fattigdomsproblematik.Det är sant att det hänt mycket i och att det byggs så att det knakar. Landet är dock fortfarande fattigt. Inte minst är det så att det ökade välståndet inte når alla.När det gäller demokratibygge har fortfarande mycket att lära, liksom när det gäller miljö och respekt för urfolkens mark.Just nu pågår en konflikt om en motorväg som ska passera på ett dubbelt skyddat område: nationalpark och urfolks mark. Regeringen vill trots det bygga den vilket lett till stor besvikelse bland flera urfolksgrupper som förväntade sig något annat av presidenten, inte minst med tanke på att den nya konstitutionen garanterar naturens egna rättigheter. Inför valet har de i stället valt att gå ihop i en allians med mina partikolleger i De gröna. En förhoppning är att driva igenom en annan lokalisering av vägen.I träffade jag förutom samarbetspart Partido också UNDP och på ett möte på ambassaden. Och som vanligt när jag kommer i kontakt med svenskt bistånd känner jag mig väldigt glad och stolt över att allt gott vi åstadkommer i världen. Jag känner också en väldig frustration när jag vet att vi håller på att lämna länder eller avsluta projekt när vi nått halvvägs i arbetet - innan vi nått i mål.Det är vad som sker i , och det är vad som höll på att hända också i och men som vi med mångas gemensamma krafter och mycket påtryckningar lyckades stoppa. Än är det inte för sent för regeringen att ångra sig när det gäller . Ambassaden har påbörjat utfasningen, men varför inte ta ett steg tillbaka redan när det är dags för vårbudgeten?Saken är den att goda resultat nu börjar noteras i efter att biståndsarbete har bedrivits för att främja freds- och försoningsprocesser, demokrati och mänskliga rättigheter och inte minst kvinnors rättigheter. har spelat och spelar fortfarande en viktig roll inte minst i och Guatemala.Att lämna länder där varken fred, försoning, demokrati eller mänskliga rättigheter är säkerställda och där stor fattigdom dessutom råder i delar av befolkningen vore att ge upp på halva vägen. Att inte säkra en kontinuitet i det påbörjade arbetet är lite som att kasta pengarna i sjön.Herr talman! och övriga 23 länder i klimatkonventionens grupp av 2-länder har förbundit sig att göra två saker: att minska sina egna utsläpp till hållbara nivåer och att utöver biståndet finansiera utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder i fattiga länder till ett belopp om . Inget land har levt upp till något av löftena.Klimatinvesteringar bör enligt göras utan krav på kompensation i form av mer eller mindre fiktiva utsläppsrätter. Enligt ska finansieringen bestå av nya medel. För del innebär det att resurser bör avsättas utöver biståndsramen på av bni.Men inte heller i årets budgetproposition avsätter regeringen nya och additionella medel för klimatfinansiering, som det är omöjligt att få en samlad bild av vilka klimatinsatser som planeras inom biståndsramen.Miljöpartiet menar att allt bistånd ska vara miljö- och klimatsäkrat. Vi säger självklart inte nej till särskilda klimatrelaterade satsningar med finansiering också från biståndsramen, men vi vill att ska vara ett föredöme och särredovisa vad som är klimatrelaterat bistånd och vad som är klimatskadestånd, det vill säga återbetalning av den klimatskuld vi har.För att nå upp till de summor som utlovats för att finansiera utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder i fattiga länder måste vi utveckla finansieringskällor utanför statsbudgeten. vill att de intäkter som tillförs statsbudgeten genom auktionering inom EU:s handel med utsläppsrätter används till internationella klimatinsatser.Utöver det vill vi tillföra genom att skapa ett nytt anslag för klimatsatsning i utvecklingsländer under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Klimatfinansieringen ska alltså inte, som , tas från biståndet.Herr talman! Alltför få länder lever upp till målet att ge till bistånd. I spåren av den finansiella krisen har många länder uppenbara problem att bibehålla det bistånd de redan har och som dessutom ligger under 0,7. Det blir allt viktigare att mobilisera resurser till de fattigaste länderna, som är de som drabbas hårdast av nedgången i den globala ekonomin.Det behövs ökade ekonomiska resurser för att kunna nå millenniemålen. En skatt på finansiella transaktioner har förts fram som en alternativ mekanism för att finansiera utveckling, och efter finanskrisen har frågan vunnit ökat politiskt stöd. En skatt på finansiella transaktioner kan bidra såväl till finansiell stabilitet som till att generera resurser för utvecklingssamarbete och klimatarbete.