bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att ett antal motionsyrkanden handlar om behovet av en färdplan för läraryrket, att man behöver vända utvecklingen av läraryrket, att det behövs fler karriärtjänster, systematisk kompetensutveckling och att skolan ska vara en lärande organisation. Utskottet vill med anledning av detta framhålla att utskottet instämmer i regeringens utgångspunkt att eleverna ska mötas av legitimerade och behöriga lärare i klassrummet. Att fler lärare har djup ämneskompetens och ämnesdidaktisk kompetens är viktigt för att höja kvaliteten i skolan. Från krävs legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning, ansvara fullt ut för undervisningen, självständigt besluta om betyg och kunna anställas utan tidsbegränsning för den lärare eller förskollärare som har avlagt examen och ingått avtal om anställning efter (se prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171 och prop. 2011/12:144, bet. 2011/12:UbU20 och rskr. 2011/12:277). För den lärare eller förskollärare som har avlagt examen och ingått avtal om anställning före gäller kravet på legitimation och behörighet från . En lärare som fått legitimation kan senare komplettera den med nya behörigheter efter universitets- eller högskolestudier. Lärarlyftet II är en satsning i huvudsak inriktad på att lärare med examen ska kunna komplettera sin utbildning för att bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen pågår och, enligt tidigare beslut, (U2011/5531/S). I budgetpropositionen beräknades och . Utskottet kan konstatera att en del huvudmän avvaktar med att låta lärare ta del av Lärarlyftet II eftersom de först vill veta vilken behörighet lärarna får angiven på legitimationen. införs det övergångsregler om behörighet, bl.a. för att lärare med gedigen erfarenhet av undervisning ska kunna få sin yrkeserfarenhet tillgodoräknad och validerad (se prop. 2012/13:187, bet. 2013/14:UbU6, rskr. 2013/14:27). Detta medför ökade kostnader för legitimering av lärare och minskat behov av behörighetsgivande fortbildning. Regeringen föreslår därför att det avsätts ett något lägre belopp än vad som har aviserats, nämligen . Utskottet noterar särskilt att satsningen ska förlängas . När det gäller yrkanden om vikten av att utveckla det pedagogiska ledarskapet anser utskottet att även rektorerna är ett viktigt stöd för lärarna och en viktig faktor för skolans resultat. Utskottet menar att ett väl fungerande ledarskap i skolan är centralt för att åstadkomma ökad måluppfyllelse. Utskottet vill därför lyfta fram att skolhuvudmännen är skyldiga att se till att nyanställda rektorer går en särskild befattningsutbildning, rektorsutbildningen, eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen är även öppen för förskolechefer eller andra i ledande befattning. pågår Rektorslyftet som är en fortbildning särskilt inriktad på det pedagogiska ledarskapet om 7,5 högskolepoäng på avancerad nivå. Mot bakgrund av utbildningsbehovet anser regeringen att det är angeläget att fortbildningen fortsätter och att den därför bör förlängas . Utskottet kan konstatera att de rektorer som har deltagit i satsningen har varit mycket nöjda (se årsredovisning ). I enlighet med tidigare avisering i budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätts för satsningen 2014. Regeringen avser även att tillsätta en utredning i syfte att analysera rektorernas arbetssituation och hur rektorernas ansvar och befogenheter samt pedagogiska ledarskap kan stärkas. Regeringen föreslår att avsätts för ändamålet. Utskottet noterar att satsningarna sker under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Förskolans personal spelar en viktig roll när det gäller barns utveckling och lärande. Genom skollagen och en reviderad läroplan med ett förstärkt pedagogiskt uppdrag för förskolan har ambitionen för barns lärande höjts. finns det en förskollärarlegitimation som innebär att endast den som har förskollärarlegitimation fr.o.m. ska få anställas utan tidsbegränsning som förskollärare eller fr.o.m. för den som har fått sin examen och anställning före reformens ikraftträdande . Förskolelyftet fortsätter med en satsning på fortbildning av förskollärare och förskolechefer (/6674/S). Tanken är att fortbildningen ska öka förskolepersonalens kunskap på områden där kraven skärpts i läroplanen. Regeringen beräknar totalt ca för fortbildning som avser barn i behov av särskilt stöd samt uppföljning och utvärdering. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt flerspråkighet och interkulturalitet för all pedagogisk personal i förskolan. Utskottet vill också nämna att det finns forskarskolor där förskollärare kan bedriva forskning inom sitt yrkesområde. När det gäller frågan om att det behöver utbildas fler förskollärare samt personalrekryteringen till förskolan hänvisar utskottet till vad som anförs under anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub502 (S) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Ub567 (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Ub568 (S) yrkandena 2, 3 och 6 och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 4. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 1:11 Bidrag till vissa studier Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för . Specialpedagogiska skolmyndigheten har fått in ansökningar om bidrag som sammanlagt överstiger de tillgängliga medlen inom anslaget. Att alla medel ändå inte förbrukats beror enligt myndigheten främst på att den eftersträvat striktare krav vid ansökan och bedömning. Detta har i sin tur resulterat i att utbildningsanordnarna har ställt in ett antal kurser. Regeringen föreslår att 2014 överförs till anslaget från anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet eftersom antalet personer som studerar inom särskild utbildning för vuxna har ökat markant. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Satsning på grund- och gymnasieskolan (nytt anslag) Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ett nytt anslag. Jämför särskilt yttrande 3 (SD). I kommittémotion 2013/14:Ub517 av m.fl. (SD) i denna del begärs att det införs ett nytt anslag 99:5 Satsning på grund- och gymnasieskolan. Anslaget ska enligt motionärerna tillföras till följande ändamål: – matreform +50 miljoner kronor – fler vuxna i skolan +50 miljoner kronor – studievägledning +50 miljoner kronor – antimobbningssatsning +50 miljoner kronor – satsning på barn med särskilda behov +50 miljoner kronor – kunskapssatsning på svenska språket +25 miljoner kronor. I kommittémotion 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs att det ska genomföras en antimobbningssatsning i den svenska skolan. Enligt motionärerna är det av största vikt att mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. I yrkande 6 begärs att det ska genomföras en satsning på fler vuxna i skolan, framför allt i form av fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. I yrkande 8 anser motionärerna att det ska genomföras en satsning på barn med särskilda behov. Genom en ökad satsning på barn med särskilda behov och en återgång till en kunskapsinriktad skola förbättras enligt motionärerna möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. I yrkande 14 föreslås att skolorna generellt bör förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Motionärerna framhåller vikten av goda språkkunskaper för att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället och svenska som samtalsspråk under skoltid, med undantag för språklektioner och skolor för nationella minoriteter. I yrkande 19 begärs att det ska genomföras en matreform i den svenska då en grundförutsättning för kunskapsinhämtning är näringsrik mat. I yrkande 20 begärs att det ska genomföras en satsning på studievägledning i den svenska skolan. Motionärernas målsättning är en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. När det gäller förslaget om ett nytt anslag kallat 5:4 Satsning på grund- och gymnasieskolan hänvisar utskottet till att utskottet behandlar och avstyrker motionsyrkanden om bl.a. elever som inte når målen i skolan, modersmålsundervisning, skolmåltider, elevhälsa och studie- och yrkesvägledning inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub473 (SD) yrkandena 5, 6, 8, 14, 19 och 20 och 2013/14:Ub517 (SD) i denna del. I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag för inom området vuxenutbildning (anslagen 1:12–1:15) och motioner i anslutning till dessa förslag. Vuxenutbildning omfattar vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), tidigare benämnd vuxenutbildning för utvecklingsstörda, utbildning i svenska för invandrare (sfi), tidigare benämnd svenskundervisning för invandrare, , vissa kompletterande utbildningar och folkbildningen. Av dessa utgör skolformerna komvux, särvux och sfi kommunernas vuxenutbildning. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Först återges några uppgifter (nyckeltal) om verksamheternas omfattning och kostnader. Sedan redovisas utfallet för de indikatorer som regeringen använder för att bedöma måluppfyllelsen. Därefter behandlas anslag och bemyndiganden för vuxenutbildning. Verksamheternas omfattning och kostnader vuxenutbildning (komvux) Antal lärare (heltid) I komvux tjänstgjorde totalt 5 200 lärare eller 2 600 omräknat till heltidstjänster. Jämfört med har det totala antalet tjänstgörande lärare minskat . Omräknat till heltidstjänster var av de tjänstgörande lärarna kvinnor och män. Kommunernas totala kostnad för komvux beräknas 2012 ha uppgått till . Det innebär att kostnaden för komvux har minskat med ca , eller , jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till . Kostnaderna per heltidsstuderande har därmed ökat jämfört med föregående år. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Antal lärare (heltid) Antalet tjänstgörande lärare i särvux var, omräknat till heltidstjänster, 260. Av de tjänstgörande lärarna (omräknat till heltidstjänster) var kvinnor och män. Kommunernas kostnad för särvux 2012 beräknas ha uppgått till , vilket är en ökning med jämfört med . Kostnaden per elev har ökat med och uppgick till . Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Antal lärare (heltid) I sfi tjänstgjorde ca 2 800 lärare , vilket motsvarade knappt 2 200 heltidstjänster. Jämfört med är antalet oförändrat. Kommunernas kostnad för sfi beräknas ha uppgått till 2012, en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per kursdeltagare var , vilket innebär en ökning med jämfört med då kostnaden per kursdeltagare var . Myndigheten för betalade totalt ut 2012 i statlig finansiering, varav för utbildningar inom och för kvarvarande kvalificerad yrkesutbildning (angående kompletterande utbildningar, se nedan). Av dessa medel betalade Myndigheten för ut för pedagogiska hjälpmedel till studerande med funktionsnedsättning. Det ska jämföras med 2011 då betalades ut. Totalt lämnades ersättning för drygt 21 600 årsplatser, vilket är en minskning med 4 200 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var 2–2,långa. Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i och kvalificerad yrkesutbildning var , vilket är en ökning med jämfört med (löpande priser). Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till , vilket är i nivå med utbetalade statsbidrag 2011. Till detta kommer kostnader för studiestöd. Utbildningarna omfattade totalt 3 077 årselevplatser. Målet för den samlade vuxenutbildningen är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. För den enskilde som går en yrkesutbildning är det ofta viktigt att utbildningen leder till arbete. Utgångspunkten för vuxenutbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller att de som fått minst utbildning ska prioriteras. När det gäller den eftergymnasiala yrkesutbildningen är målet att utbildningarna inom ska svara mot behovet av arbetskraft med eftergymnasial utbildning i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället. Kompletterande utbildningar ska tillgodose olika utbildningsbehov utanför det offentliga utbildningssystemet. Måluppfyllelsen för verksamhetsområdena följs med hjälp av de indikatorer som redovisas nedan. Redovisningen avser främst resultat och . vuxenutbildning (komvux) Indikator: Antal heltidsstuderande Totalt fanns det ca 189 600 elever i komvux , en minskning jämfört med föregående år. Det motsvarar av befolkningen i åldern 20–, att jämföra med 2011 då denna andel var . Indikator: Andel kursdeltagare som slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andelen som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2012 hade avslutat sin kurs, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt kursen uppgick , vilket är i stort sett samma andel som föregående år. Andelen avbrott skilde sig mycket mellan olika kurser (i engelska jämfört i svenska som andraspråk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt kursen 2012, en något högre andel än 2011. Totalt slutförde kursen 2012, medan fortsatte . Indikator: Andel kursdeltagare som uppnått lägst betyget Godkänd Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2012 fick kursbetyg enligt ämnesplanerna som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2012 fick kursbetyg enligt kursplanerna som gäller för kurser som påbörjats före fick lägst betyget Godkänd. Ingen betygsstatistik publiceras när det gäller komvux på grundläggande nivå. Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Indikator: Antal elever Totalt studerade drygt 4 570 elever i särvux , vilket var 63 elever färre än föregående år. Trenden med ett minskande antal elever i särvux kvarstår således. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Indikator: Antal elever Antalet elever i sfi har ökat kraftigt . uppgick elevantalet till 107 800, vilket är det högsta antalet elever i sfi någonsin och en ökning jämfört med föregående år. Eleverna var fler än 2008. Antalet elever har mer än fördubblats . Totalt var 40 100 elever nybörjare i sfi. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi drygt 141 900. Andelen kvinnor var och andelen män . Indikator: Andel kursdeltagare som slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare i sfi 2012 avslutade en kurs med lägst betyget Godkänd. Av kursdeltagarna avbröt studierna och antogs fortsätta utbildningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Elever med längre utbildningsbakgrund avbröt studierna i högre grad än de med färre antal år i utbildning. Flest avbrott stod de elever som studerande på studieväg 3, kurs C för. Där avbröt av eleverna sina studier. Indikator: Andel deltagare som uppnått lägst betyget Godkänd på nationella slutprov samlas resultaten på nationella slutprov i sfi in för samtliga elever. Av eleverna som genomförde prov gjorde vissa det enligt den kursplan som gäller för kurser som påbörjats före och vissa enligt den kursplan som tillämpas fr.o.m. . Det prov som flest elever klarade var provet i kurs B. Totalt var det av kursdeltagarna som fick lägst betyget Godkänd och som fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg på B-provet. Andelen elever med lägst betyget G respektive E var lägst när det gäller provet i kurs D, respektive . I kurs C fick lägst betyget Godkänd respektive lägst betyget E. Kvinnor hade totalt sett bättre resultat än män. Männen hade dock något bättre resultat på de prov som genomfördes i kurser enligt den kursplan som tillämpas fr.o.m. . Indikator: Andel lärare i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning Andelen lärare i komvux (omräknat till heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var , vilket är en ökning jämfört med . Av lärarna i komvux anställda i kommun eller landsting hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. För dem som var anställda av annan utbildningsanordnare saknas uppgifter . Av lärarna i särvux hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en minskning jämfört med men en ökning jämfört med . Andelen lärare i sfi (omräknat till heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare. Av alla lärare i sfi hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en ökning jämfört med . Indikator: Andel examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Av de examinerade 2011 hade , närmare nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är samma nivå som föregående år. var arbetssökande eller i arbetsmarknadspolitisk åtgärd medan studerade och hade annan sysselsättning. Det motsvarar föregående årskulls resultat. Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet1[ Denna indikator är ny och införs för att man på ett bättre sätt ska kunna bedöma måluppfyllelsen när det gäller relevant arbete utifrån genomgången utbildning.] Av de examinerade 2011 som året därefter var i arbete eller som startat eget företag angav att de har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en ökning med jämfört med de examinerade 2010. anger att arbetet inte stämmer överens med utbildningen. Examinerade från Pedagogik och undervisning (), Data/it () och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete () uppvisar en hög grad av överensstämmelse när det gäller arbete inom utbildningsområdet, medan utbildningar inom Hotell, restaurang och turism () samt Teknik och tillverkning () i lägre grad ledde till arbete inom utbildningsområdet. Anslag och bemyndiganden gällande vuxenutbildning Regeringen föreslår fyra anslag om för vuxenutbildning . Det största anslaget är 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning, som utgör av de föreslagna medlen. Socialdemokraterna, föreslår ett högre belopp för detta anslag. föreslår ytterligare medel till förvaltningsanslaget 1:12 Myndigheten för . Socialdemokraterna och har avsatt medel för en ökning av anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd. Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för anslaget 1:13 Utveckling av vuxenutbildning m.m. eller förslaget till beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Utskottets förslag i korthet anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för för i beslutet om anslagen inom utgiftsområde 16. Därmed bifalls propositionen och motionerna avslås. Jämför särskilt yttrande 2 (MP). Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för för . Det finns enligt regeringen en fortsatt stor efterfrågan på yrkesutbildning från såväl utbildningsanordnare som studerande. Det är angeläget att utbildningarna håller en hög kvalitet och svarar mot de behov av kompetens som arbetslivet har. Jämfört med 2013 ökar anslaget med (3,) till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 1 i denna del begärs att ytterligare ska tillföras anslaget utöver regeringens förslag . Motionärerna menar att många som studerar på en vuxenutbildning på grundskolenivå redan har en akademisk examen från sitt hemland. Detta förhållande är ett resursslöseri, både för samhället och för den enskilda individen. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att Universitets- och högskolerådet får i uppdrag att validera utländska betyg och erfarenheter. För att Universitets- och högskolerådet ska få förutsättningar att utföra detta uppdrag bör medel tillföras rådets verksamhet. I motion 2013/14:Ub226 av och (båda MP) framhålls vikten av att utländska grundskolebetyg ska kunna valideras på ett rättssäkert och likvärdigt sätt. Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma att anslaget 1:12 Myndigheten för uteslutande används för myndighetens förvaltningskostnader. Utskottet anser att den ordningen ska bestå. Det är enligt utskottets uppfattning av stor betydelse att de erfarenheter, kunskaper och formella kvalifikationer som människor har tillägnat sig genom utländsk utbildning kan tas till vara i utbildningssystemet och på arbetsmarknaden. För att detta ska fungera effektivt krävs goda möjligheter till bedömning av utländsk utbildning och utländska betyg. För att skapa en mer sammanhängande valideringskedja och underlätta för personer med utländsk utbildning har bedömningen av utländska utbildningar på olika nivåer samlats vid den nya myndigheten och högskolerådet (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 172). När det sedan gäller frågan om att ge medel till Universitets- och högskolerådet för att rådet ska ges i uppdrag att validera utländska betyg och erfarenheter vill utskottet anföra följande. Av rådets instruktion framgår att myndigheten ansvarar för bedömningen av utländska utbildningar på gymnasial och eftergymnasial nivå (4 § förordningen [2012:811] med instruktion för Universitets- och högskolerådet). Det innebär att rådet gör bedömningar av utländska gymnasiebetyg, avslutade utländska utbildningar inom högre utbildning och eftergymnasial utbildning som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434). I samband med utskottets behandling av propositionen Nya myndigheter inom utbildningsområdet m.m. (prop. 2011/12:133, bet. 2011/12:UbU22, rskr. 2011/12:278), som föregick inrättandet av Universitets- och högskolerådet, uttalade utskottet att det när det gäller hur bl.a. bedömningen av utländsk utbildning ska hanteras bör vara regeringen som har till uppgift att avgöra detta (bet. 2011/12:UbU22 s. 15). Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och ser således inget behov av att ändra i Universitets- och högskolerådets uppdrag vad gäller bedömningen av utländsk utbildning med anledning av den aktuella motionen. Utskottet vill också påminna om att regeringen tidigare uttalat att man avser att kontinuerligt följa anslagsbehovet för bl.a. Universitets- och högskolerådet (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 209). Utskottet förutsätter således att regeringen har beredskap att hantera ett eventuellt ökat resursbehov om det skulle visa sig att medlen är otillräckliga för att täcka kostnaderna för denna verksamhet. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna 2013/14:Ub226 (MP) och 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1 i denna del.