bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — till kunskapsspridning i ämnet. För att möjliggöra de angelägna satsningar som kortfattat beskrivits ovan behöver ramen för utgiftsområde 18 utvidgas i enlighet med förslaget i partimotion 2013/14:Fi319. Jag anser att detta förslag bör Regeringsförslaget och förslagen i övriga partimo- tioner bör således avslås. 3.Ramen för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning, byggande samt konsumentpolitik (V) (V) anför: behöver en ny bostadspolitik. Alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en trygg boendemiljö. behöver också en bra konsumentpolitik. Konsumenterna ska kunna vara trygga och inte utlämnade till marknadskrafterna. lägger i ett antal motioner fram förslag som syftar till en omläggning av politiken på dessa områden i en hållbar riktning. I vår budgetmotion finns förslag som möjliggör anslagsförstärkningar inom utgiftsområde 18, men även flera av våra förslag som påverkar inkomstberäkningen är inriktade på bostadspolitiska satsningar. Det råder akut bostadsbrist i stora delar av . Särskilt allvar- lig är bristen på hyresrätter. Den slår hårt mot människor med begränsade ekonomiska förutsättningar och innebär bl.a. att ungdomar har svårt att skaffa sig en egen bostad, att invandrare inte kan etablera sig i det svenska samhället, att studenter inte kan påbörja sin utbildning och att arbetslösa inte kan flytta till orter som erbjuder arbetstillfällen. En totalt passiv statlig bostadspolitik behöver ersättas med en politik som är inrik- tad på att bygga bort bostadsbristen. föreslår att det sätts upp ett mål om att det ska byggas 40 000 bostäder, varav en majo- ritet ska vara hyresrätter. För att snabbt få till stånd en ökad nyproduktion krävs det statliga insat- ser. föreslår därför att det inrättas ett investeringsstöd för att stimulera bostadsbyggande med inriktning mot hyresrätter med rimliga hyror, låg energiförbrukning och bästa möjliga miljöhänsyn. Även koopera- tiva hyresrätter ska omfattas av stödet. Stödet ska riktas mot tillväxtorter och orter där bristen på ändamålsenliga och efterfrågade bostäder är sär- skilt stor. CIVILUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 9 I budgetförslag avsätts ett anslag på för detta ändamål . Därefter bör anslaget höjas till 2015 och till 2016. De omfattande problemen på bostadsmarknaden gäller emellertid inte bara den otillräckliga nyproduktionen. Även upprustningen av det befint- liga bostadsbeståndet är kraftigt eftersatt i framför allt miljonprogrammets bostadsområden. Det finns ett stort behov av att rusta upp detta bestånd till moderna, funktionella bostäder med god tillgänglighet och låg energi- förbrukning. föreslår därför att det införs ett upprustningspro- gram för flerbostadshus. I vår budgetmotion avsätts för detta ändamål 2014 och därefter . Detta stöd ska utgå i form av skattekreditering och påverkar därför inte utgiftsområde 18. Inom utgiftsområdet föreslår vi emellertid att det inrättas ett särskilt anslag på för installation av hiss i befintliga bostads- hus. Stödet ska förutom hissinstallation täcka in sådana tillgänglighetsska- pande åtgärder som har betydelse för tillgängligheten i fastigheten i övrigt. anser vidare att det nuvarande ROT-avdraget för villor och bostadsrätter bör tidsbestämmas till utgången av 2016 och inriktas på klimatanpassningsåtgärder. Den maximala skattereduktionen bör bestäm- mas till . På det konsumentpolitiska området är bristen på en god konsumentväg- ledning ett av de stora problemen. förslag om utgiftsom- råde 18 innebär en anslagsökning på till Konsumentver- ket som ger möjlighet till en nödvändig satsning på den kommunala konsumentvägledningen. De tillkommande medlen ska användas för ett sti- mulansbidrag riktat till kommunerna. I ett första steg ska se till att det finns tillgång till konsumentvägledning i de största kommu- nerna. De ovan beskrivna satsningarna innebär att ramen för utgiftsområde 18 bör utvidgas med , och . Därutöver innebär Vänster- partiets förslag att medel reserveras för upprustning av flerbostadshus inom den del av statsbudgeten som inte bereds av civilutskottet. Jag anser sammanfattningsvis att bör ställa sig bakom försla- get i partimotion 2013/14:Fi254 om ram för utgiftsområde 18 –2016 samt övriga budgetförslag med bostadspoli- tisk inriktning. Motsvarande förslag i budgetpropositionen och i övriga partimotioner bör avslås. yttrande 2013/14:SfU1y Ramar för utgiftsområdena 8 och 10–12 beslutade att bereda övriga utskott till- fälle att yttra sig över proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen om den ekonomiska politiken och förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor m.m. samt de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. De delar av propositionen som utskottet yttrar sig över är regeringens förslag till dels fördelning av utgifterna och preliminär fördelning av utgifterna –2017 inom utgiftsområdena 8, 10, 11 och 12, dels beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens bud- get, dels beräkning av budgetens inkomster i de delar som avser utskottets beredningsområde samt lagförslagen 3.3, 3.18, 3.19 och 3.21. Utskottet yttrar sig vidare över motsvarande delar i partimotionerna 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkandena 3, 4, 9 och 10, 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 4, 5 och 7, 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4 och 5 samt 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 3, 4, 5 och 14. Utskottet yttrar sig även över kommittémotion 2013/14:A288 (S) yrkande 17, motion 2013/14:Fi317 (S), partimotion 2013/14:A398 (MP) yrkande 4 samt partimotion 2013/14:A399 (SD) yrkande 11. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens proposition i nu berörda delar och avstyrker samtliga motioner. I ärendet finns fyra avvi- kande meningar (S, MP, SD och V). SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 10 Regeringen föreslår en utgiftsram på . Den preliminära fördelningen av utgifterna inom utgiftsområde 8 – 2017 beräknas till 9 549, 9 416 och . Utgifterna inom utgiftsområde 8 Migration beräknas bli högre 2013 än 2012 på grund av ett ökat antal asylsökande. Antalet nya asylsökande i var det högsta sedan , och antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden. Situa- tionen i och dess närområde, samt fortsatt svåra förhållanden i t.ex. , och , driver många människor på flykt. Det har också börjat ske mer omfattande sekundära förflyttningar inom till följd av den ekonomiska krisen. Utgifterna för asylmottagningen beräknas följaktligen stiga kraftigt . För utgiftsområde 8 Mig- ration beräknas utgifterna öka från 2012 till 2017. Antalet asylsökande 2014 och framåt bedöms bli 7 000 fler i förhållande till vad som prognostiserades i samband med budgetpropositio- nen . Regeringen föreslår därför en ökning av anslaget Migrations- verket. På så sätt kan handläggningstiderna för asylärenden begränsas, vilket möjliggör minskade anslag för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande jämfört med nuvarande dimensionering. har fått utvidgade möjligheter att anvisa asylsökande ensamkommande barn till en kommun som inte har en överenskommelse med verket om mottagande. Regeringen har med anledning av reformen för avsikt att se över ersätt- ningarna till kommuner med inriktning mot en ökad schablonisering varför anslaget kan minskas. Förslag om att etableringsplanens start ska flyttas fram för personer boende i anläggningsboende medför att dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. utgår så länge personen är inskriven i mottagande. Som en följd av detta föreslås att anslaget Ersättningar och bostadskostnader ökas. En ny fond inom asyl-, integrations- och migrationsområdet inrättas för perio- den –2020, inom ramen för EU:s fleråriga budgetram. Regeringen beräknar därför en ökning av anslaget Från EU-budgeten finansierade insat- ser för asylsökande och flyktingar. 2013/14:FiU1 BILAGA 10 SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE I partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 föreslås – i förhållande till regeringens förslag – en minskning av utgiftsramen med och –2017 en minskning med 7 397, 7 290 och . Ambitionen är att minska asyl- och anhöriginvandringen med totalt och att därmed kraftigt minska samhällskostnaderna. I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 föreslås – i förhållande till regeringens förslag – en ökning av utgiftsra- men med och en ökning med 630 och . Motionärerna föreslår en höjning av dagersättningen för asylsökande med per dag. Vidare föreslås att dagersättningen ska värdesäkras genom att den knyts till konsumentpris- index. Motionärerna föreslår också att det införs en bostadsersättning till asylsökande i eget boende med för ensamstående och för sammanboende. Anslaget för offentligt biträde tillförs 100 mil- joner kronor för ökade kostnader. Utskottet har att ta ställning till dels förslaget till utgiftsram , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna –2017. Förslagen framgår av tabellen nedan. Utskottet anser att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad interna- överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i riksda- gen. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 10 föreslår besparingar inom utgiftsområde 8 med och för åren 2015–2017 med 7 397, 7 290 och . Som utskottet angett tidigare (yttr. 2012/13: SfU1y) avfärdar utskottet förslag till åtgärder för att kraftigt minska asyl- och anhöriginvandringen och avfärdar därför också förslaget om en kraftigt reducerad ram för utgiftsområdet. Förslaget inne- bär sammantaget mer än en halvering av anslagen inom utgiftsområdet, vilket i praktiken skulle göra det omöjligt för att bedriva sin verksamhet på ett rättssäkert sätt och i överensstämmelse med folkrätts- liga konventioner, såsom , och . Vidare ifrågasätter utskottet det realistiska i att kunna genomföra de utgiftsminskningar som föreslås, eftersom detta förut- sätter omfattande personalneddragningar och lokalavyttringar av såväl kon- torslokaler som boenden för asylsökanden. Den utgiftsminskande effekten av sådana åtgärder kan inte uppnås på helårsbasis med hänsyn tagen till uppsägningstider för såväl personal som lokaler. Bostadsersättning vid eget boende ges endast i särskilda fall. Utskottet angav i sitt betänkande 2004/05:SfU7 bl.a. att möj- ligheten för de asylsökande att själva ordna sitt boende har många nackde- lar, t.ex. att asylsökande utnyttjas på bostadsmarknaden och att eget boende kan leda till trångboddhet som framför allt är negativt för barn. Bostadsersättning ska kunna ges i särskilda fall för att uppmuntra eget arbete och självförsörjning, vilket kan vara fallet när den asylsökande får erbjudande om arbete på en annan ort där inte har något anläggningsboende. Utskottet har inte ändrat ståndpunkt i denna fråga och ställer sig inte bakom förslag om att införa en ersättning vid eget boende. Utskottet ställer sig inte heller bakom förslag om en generell höjning av dagersättningen till asylsökande eller ökade utgifter för offentligt biträde. Utskottet föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag om dels ramen för utgiftsområdet , dels preliminär fördelning av utgif- terna –2017. Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna 2013/14:Fi282 (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:Fi254 (V) yrkandena 4 och 5 i berörda delar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Regeringen föreslår en utgiftsram på . Den preliminära fördelningen av utgifterna inom utgiftsområde 10 – 2017 beräknas till 96 273, 97 041 och . Den sammantagna sjukfrånvaron minskar alltsedan 2003. som visar hur många heldagar befolkningen mellan 16–i genomsnitt uppbär sjukpenning, rehabiliteringspenning samt sjuk- och akti- lägre jämfört med . Antalet personer som uppbär sjukpenning, mätt med sjukpenningtalet, var som lägst . kännetecknas av att personer som haft sjukpenning eller tidsbegränsad sjuk- ersättning i maximalt antal dagar har återvänt till sjukförsäkringen och således påbörjat en ny sjukperiod. Avskaffandet av förmånen tidsbegrän- sad sjukersättning har medfört att ca 10 000 fler personer i stället har Sjukpenningtalets ökning kännetecknas av dels ett ökat inflöde av nya sjukfall, dels av att sjukfallen har blivit längre. Från , då de första försäkrade nådde tidsgränsen för maximal tid i sjukförsäkringen, till har 90 200 personer nått den bortre gränsen för antalet dagar som ersättning kan beta- har särskilt följt de 76 507 personer som till den sista har nått den bortre tidsgränsen. sans uppföljning (Uppföljning av sjukförsäkringens utveckling, juni 2013) framgår att i genomsnitt av dessa personer har gått till arbete eller försörjer sig på annat sätt än via och är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och har återvänt till sjukförsäkringen och beviljats antingen sjukpenning eller sjukersättning. Därutöver har en del personer fyllt och övergått till ålderspension. Antalet personer som har sjukersättning har minskat dramatiskt de Det faktum att det är färre långa sjukfall minskar inflödet till Detta i kombination med att relativt stora kullar lämnar ersättningen för att de fyller , och därmed övergår till ålderspension, har medfört ett minskat antal personer som uppbär sjukersättning. Den nuvarande nedgången av ohälsotalet beror på att antalet personer med sjukersättning minskat betydligt. beviljades totalt 17 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Det kan jämföras med 2006 då mot- svarande antal var 48 000 personer och 2004 då antalet var 73 000 Den nuvarande utgiftsutvecklingen påverkas således i hög grad av att många lämnar sjukersättningen för att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Arbetsgivaren spelar en mycket viktig för att göra det möjligt för en enskild anställd att återgå i arbete efter sjukfrånvaro. För att fler enskilda ska få bättre möjlighet till stöd anser regeringen att det finns behov av att stödja arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar. sovårdssatsningen inte blivit det stöd till arbetsgivare som var avsikten. anledning kan vara att satsningen inte har gått direkt till arbetsgivarna, vil- avsatta medel inte använts. SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 10 förbättra stödet till arbetsgivare avser regeringen att ersätta nuvarande bidrag till företagshälsovården med ett bidrag direkt till arbetsgivare, så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tillvaratas på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. beräknas utgifterna till . –2017 beräknas utgifterna till 50, 100 respektive . Med anledning av detta förslag föreslås att anslaget Bidrag för sjukskrivningsprocessen minskas med 2014. Anslaget beräknas till följd av förslagen minskas med 2015 samt med både 2016 och 2017. har en ansträngd ekonomi, bl.a. till följd av ett ökat inflöde av ärenden inom ohälsoområdet, föräldraförmånerna och aktivitets- stödet. I syfte att undvika negativa verksamhetskonsekvenser i form av exempelvis försämrad tillgänglighet, längre handläggningstider, sänkta kon- trollnivåer och minskat förtroende, föreslår regeringen att anslaget Försäk- ringskassan ökas med 2014. beräknas anslaget öka med och med . Vidare föreslås lagändringar i socialförsäkringsbalken beträffande sjuk- penninggrundande inkomst (SGI), som bl.a. innebär att SGI-skydd inte bara gäller vid avbrott utan även vid inskränkning av förvärvsarbete. Vidare föreslås ett nytt lagrum i balken som anger att den minskning av arbetstid som sker under s.k. korttidsarbete ska anses som en inskränkning av förvärvsarbete enligt den nya definitionen av SGI-skydd (lagförslag 3.3). I partimotion 2013/14:Fi308 av m.fl. (S) yrkande 4 före- slås – i förhållande till regeringens förslag – en ökning av utgiftsramen med . I syfte att underlätta för företagen att växa och för småföretag att våga anställa föreslår motionärerna att den andra sjuklöneveckan slopas och att ett nytt anslag, Slopad andra sjuklönevecka, inrättas. Motionärerna anser att sjukförsäkringen måste utformas så att den ger både ekonomisk trygghet och erbjuder rehabilitering för att komma till- baka i arbete. Mot bakgrund av detta föreslås att taket i sjukförsäkringen höjs till åtta prisbasbelopp 2014, att sjukpenning utges av den sjukpenninggrundande inkomsten under hela sjukperioden, att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen tas bort samt att rehabiliteringen stärks. Motionärerna avsätter direkt till företagshälsovår- den och riktar de som regeringen avsätter till en ny insats för arbetsgivare, direkt till företagshälsovården. Tillsammans motsva- rar det använda medel . BILAGA 10 SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE I partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 föreslås – i förhållande till regeringens förslag – en ökning av utgifts- ramen med och –2017 en ökning med 2 310, 2 460 och . Motionärerna föreslår att sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda slopas. En sådan åtgärd skulle öka företagens möjligheter att utvecklas och nyanställa som företagens administrativa börda skulle minska. För företag med 11–49 anställda föreslås att en schabloner- sättning ska utgå motsvarande den ersättning företag med tio anställda får. När det gäller sjukförsäkringen föreslås att sjukpenning utges av den sjukpenninggrundande inkomsten under hela sjukperio- den, att den bortre tidsgränsen i sjukpenningen slopas och att det införs en grundersättning eller ett golv i sjukförsäkringen motsvarande golvet i arbets- löshetsförsäkringen, dvs. Som en följd av förslaget om höjt tak i arbetslöshetsersättningen före- slår motionärerna att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med . Motionärerna vill dessutom slopa den s.k. sjukskrivningsmiljarden och rehabiliteringsgarantin. Vidare föreslås att får medel () för att administrera en av de gröna aviserad förskolegaranti, en s.k. väntepeng. I partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 föreslås – i förhållande till regeringens förslag – en ökning av utgifts- ramen med och –2017 en ökning med 2 971, 3 048 och . För att göra det både billigare och enklare för företagen att anställa före- slår motionärerna att varje företag ska få göra avdrag för sina sjuklönekost- nader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd. Detta ska gälla upp till ett maxtak på tio anställda. I detta syfte föreslås att ett nytt anslag, Sjuklön för små företag, inrättas. Med anledning av förslaget om höjt tak i arbetslöshetsersättningen före- slås även att det sjukpenningbelopp som kan utges till en arbetslös höjs per dag. Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabiliter- ing m.m. ökas därmed med . Utgifter för sjuk- och aktivitetsersättningar respektive handikappersätt- ningar minskar med respektive på grund av politik om minskad invandring. SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 10 I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 föreslås – i förhållande till regeringens förslag – en ökning av utgiftsra- men med och en ökning med 5 718 och . Eftersom sjuklöneansvaret kan vara betungande för många företag före- slår motionärerna att mindre företag med upp till tio anställda helt ska slippa att betala sjuklön. För företag med 11–15 anställda ska en avtrapp- ning ske. Ett nytt anslag, Sjuklön för småföretag, inrättas. Vidare föreslås att staten ska överta ansvaret för sjuklön för den som varit sjukskriven längre än och därefter återgått i arbete. Detta föreslås gälla under det första anställningsåret. Motionärerna vill också att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen avskaffas, att taket i sjukpenningen höjs till åtta prisbasbelopp, att sjukpen- ning ska utges under hela sjukperioden samt att minsk- ningen med faktorn 0,97 vid utbetalning av sjukpenning avskaffas. Eftersom förslaget om förändring av arbetslöshetsersättningen får effek- ter för sjukförsäkringen föreslås att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabili- tering m.m. ökas med 2014. Motionärerna motsätter sig dels att bidraget till företagshälsovården ska ersättas med ett bidrag till arbetsgivare, dels den föreslagna nedskärningen med . Sjuktalen ökar igen och företagshälsovården är viktig både för att förebygga ohälsa på arbetet och för att erbjuda rehabili- teringsinsatser. Därtill föreslås att ersättningsnivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjs från av antagandeinkomsten till och att bostads- tillägget till sjuk- och aktivitetsersättningen höjs med . I övrigt föreslås att den s.k. sjukskrivningsmiljarden slopas och att ett rehabiliteringsregister införs. Utskottet har att ta ställning till dels förslag till utgiftsram , dels förslag till preliminär fördelning av utgifterna –2017. Förslagen framgår av tabellen nedan. BILAGA 10 SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE En av de viktigaste frågorna för regeringen när den tillträdde 2006 var att minska det omfattande utanförskapet från arbetsmarknaden. Starkt bidragande till denna utveckling var en passiv sjukskrivningspro- Syftet med den genomförda sjukförsäkringsreformen har varit att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsför- måga tas till vara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. Antalet sjukpenningdagar minskade –2006 medan antalet per- soner med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. kade volymerna i båda systemen. Utskottet noterar att antalet personer som fick sjukpenning var 213 755 och har antalet ersatta sjukdagar ökat. till ökningen är att personer återvänder till sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tid med antingen sjukpenning eller tidsbegränsad sjuker- En ytterligare förklaring är ett ökat inflöde av sjukfall sedan 2012 och att sjukfallen har blivit längre. Av propositionen framgår att det framför allt är kvinnors sjukfrånvaro som har ökat och att de psykiska dia- gnoserna svarar för en stor del av ökningen. sjukpenningtal högre än mäns. När det gäller sjukersättningen framgår av propositionen att utgiftsutveck- ling i hög grad påverkas av att många lämnar sjukersättningen för att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms dock enligt regeringen öka . påverka utgifterna för sjukersättning och aktivitetsersättning, eftersom en viss andel av personer med sjukpenning övergår till dessa förmåner. gången av utgiftsutvecklingen beräknas dock fortsätta under hela prognos- perioden med ca . antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning upp- gick till 552 092 personer. var antalet 364 979. presenterades en rapport från om psykisk ohälsa i det svenska arbetslivet i vilken man bedömer att och arbetslivet bedömt att de senaste årens stora reformer av sjukförsäkringen har burit frukt när det gäller vuxnas sjukfrånvaro. konstaterar dock att utmaningar åter- står, framför allt att hjälpa människor med psykiska problem in i eller tillbaka till arbetslivet. Utskottet noterar att regeringen för att få en fördjupad kunskap om sjuk- frånvarons utveckling har gett i uppdrag att analysera förändringar i sjukfrånvaron . Vidare har olika uppdrag getts till och som syftar till att närmare undersöka frågan om könsskillnader i sjukfrånvaron efter första barnets Regeringen har även gett olika uppdrag till och Inspektionen för socialförsäkringen som syftar till att öka förståelsen för psykisk ohälsa inom ramen för sjukförsäkringen. SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 10