bet · H101CU1 · 2013-12-04 00:00:00 — Motionärerna framhåller särskilt att det finns behov av att se över vilken form av stöd som kan vara förenligt med EU:s krav på konkurrensneutralitet. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) föreslås fyra tillkännagivanden till regeringen med inriktning mot svaga bostadsmarknader och bostäder på landsbygden. Enligt motionärerna bör regeringen skyndsamt ta fram en samordnad bostadspolitisk strategi för landsbygdskommunerna (yrkande 18) samt utarbeta ett sammanhållet bostadsprogram för svaga bostadsmarknader (yrkande 15). Vidare framhåller motionärerna att målet bör vara att villor ska kunna byggas även i områden där värdeutvecklingen för fastigheter är negativ. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen särskilt bör låta utreda möjligheten att införa en norsk modell för lån till bostäder på landsbygden (yrkande 16) och att ges i uppdrag att utreda hur man bättre utnyttjar kreditstocken för bostadslån (yrkande 17). och (båda C) föreslår i motion 2013/14:C434 ett tillkännagivande om behovet av åtgärder för att underlätta byggande och öka landsbygdens attraktionskraft. Motionärerna anser att det bör prövas om skattemässiga fördelar, förändrade kreditgarantier, enklare strandskyddsregler, förenklingar av samt informationsinsatser kan leda till fler ny- och ombyggnader på landsbygden. uppdrag avseende svaga bostadsmarknader har enligt sin instruktion (SFS 2012:546) i uppgift att träffa avtal med kommuner om statens medverkan vid omstrukturering eller rekonstruktion av ett kommunalt bostadsföretag samt göra uppföljningar och utvärderingar avseende stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Det statliga stödet till omstrukturering av kommunala bostadsföretag lämnas enligt bestämmelserna i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Stödet kan ges i form av bidrag för omstrukturering av kommunala bostadsföretag, kreditgaranti för avlösen av kommunala borgensåtaganden eller som kreditgaranti för lån till kommuner. Statens respektive kommunens åtaganden i samband med omstruktureringen regleras i ett avtal mellan kommunen och . (Sbo) är ett statligt företag som kompletterar verksamhet med stöd till kommuner. Företaget kan överta lägenheter som avvecklas inom ramen för avtalen. har vidare i uppdrag att erbjuda marknadskompletterande rådgivning om finansiering av bostäder till mindre och medelstora byggherrar. Denna rådgivningsfunktion, som etablerades , är avsedd att vara ett stöd för enskilda och företag som avser att bygga bostäder på bl.a. svaga bostadsmarknader när det gäller att skapa en finansieringslösning som kan inkludera flera parter. kan också lämna statlig garanti (kreditgaranti) till kreditinstitut avseende bl.a. ny- eller ombyggnad av hyres- eller bostadsrättshus och nybyggnad av egnahem eller ägarlägenheter enligt bestämmelserna i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti till bostadsbyggande m.m. Genom en ändring i denna förordning infördes en möjlighet att ställa ut garantier även i de fall när kostnaden för ny- eller ombyggnaden överstiger den ökning av marknadsvärdet som ny- eller ombyggnaden medför. Kreditgaranti får i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för ny- eller ombyggnaden. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga ett belopp om per kvadratmeter uppvärmd boarea. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om EU-rättsliga förutsättningar för bostadspolitik (dir. 2013:68). Uppdraget sammanfattas enligt följande. En särskild utredare ska lämna de förslag som möjliggör för kommuner att omstrukturera eller under ordnade former avveckla sådana kommunala bostadsföretag på svaga bostadsmarknader som är i kris. Förslagen ska syfta till att de bostadsföretag som omstruktureras ges förutsättningar att hantera framtida utmaningar och verka på marknadsmässiga villkor. Vidare ska utredaren lämna förslag som möjliggör för kommuner att främja bostadsförsörjningen i kommunen och få till stånd ett önskvärt bostadsbestånd i situationer då marknadsförutsättningarna inte medger ett bostadsutbud som möter efterfrågan på bostäder av god kvalitet. Utredaren ska i detta sammanhang även undersöka vilka möjligheter det finns att vidta åtgärder som riktar sig till bostadskonsumenter och som bidrar till att deras efterfrågan på bostäder av god kvalitet tillgodoses. Utredaren ska också analysera förutsättningarna för ny- och ombyggnad för egnahemsboende på gles- och landsbygd samt föreslå åtgärder som kan underlätta sådant byggande. För samtliga delar av uppdraget gäller att det står utredaren fritt att lämna förslag som har nära samband med uppdraget. Alla förslag ska utformas så att de är förenliga med och så att marknadspåverkan minimeras och att kostnaderna för såväl kommunerna som staten begränsas till det som är absolut nödvändigt. Uppdraget ska redovisas . Som framgått ovan tillsatte regeringen en utredning som, vad utskottet kan bedöma, motsvarar det som efterfrågas i motion 2013/14:C448 (S). Även de två andra motionerna kan delvis anses vara tillgodosedda genom denna utredning. Utskottet ställer sig emellertid frågande till innebörden i förslag angående en utredning om hur man bättre ska kunna utnyttja kreditstocken vid bostadslån i områden där värdeutvecklingen för fastigheter är negativ. Resultatet av det pågående utredningsarbetet bör avvaktas. Motionerna avstyrks mot denna bakgrund. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag som gäller bostadsmarknaden i gruvsamhällen. Utskottet hänvisar till en utredning om hinder och förutsättningar för bostadsproduktion på gruvorter som har redovisats till regeringen och ska beredas vidare. Jämför reservation 18 (S, V). Två motioner behandlar särskilt frågor om bostadsmarknaden i gruvsamhällen. m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:C448 att utvecklingen av gruvnäringen kan leda till vissa bostadsproblem på de aktuella orterna. Det gäller bl.a. behovet av bostäder för dem som flyttar till gruvsamhällena och de ökade bostadskostnader som kan drabba dem som tvingas flytta från sin bostad till följd av exploateringen av nya gruvor. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om behovet av en utredning angående vilka statliga insatser som kan bli aktuella (yrkande 23). Även motion 2013/14:N295 av m.fl. (S) tar upp bostadsproblemen med bostadsbrist m.m. i flera gruvsamhällen. Mot denna bakgrund föreslås att gör ett tillkännagivande om behovet av nybyggnation i glesbygd (yrkande 2). Utredning om bostäder i gruvsamhällen gav regeringen i uppdrag åt att utreda hinder och förutsättningar för bostadsproduktion på gruvorter m.m. (N2013/2521/FIN). redovisade sitt uppdrag i rapporten och förutsättningar för bostadsproduktion på gruvorter (rapport 2013:25). I rapporten konstaterar bl.a. följande. Analysen av de hinder som har identifierats visar att det är risken som bostadsmarknadens aktörer möter som är central för att förklara varför utbudet av bostäder inte möter efterfrågan i gruvkommuner. Den höga risken förklaras av låga marknadsvärden på det befintliga beståndet och stor osäkerhet kring gruvverksamhetens framtid. Av denna anledning avstår potentiella byggherrar och fastighetsägare att investera. Varken låga marknadsvärden eller stor osäkerhet kan hänföras till brister i marknadens funktionssätt. Utifrån ett marknadsperspektiv skulle därför ett statligt ingripande mot denna risk inte leda till en bättre fördelning och ett bättre utnyttjande av resurser. Skälet till att ingripa med styrmedel måste därför utgå ifrån andra ställningstaganden. Detta är utgångspunkten för de möjliga åtgärder som föreslås. Möjliga åtgärder sammanfattar enligt följande. Givet att det är den ekonomiska risken för olika aktörer som hindrar bostadsbyggande i gruvkommuner bör åtgärderna inriktas mot att undanröja riskmomentet eller åtminstone verka för att den får en minskad betydelse. ser att staten har följande möjliga åtgärdsalternativ att göra just detta: – Subventionera avgiften för statliga kreditgarantier för att öka investeringsviljan. – Utöka tillämpningsområdet för kreditgarantiförordningen för att ge ökade möjligheter att lånefinansiera vissa renoveringsarbeten. – Införa ett statligt hyresstöd för kommuner, eller andra aktörer, som blockförhyr en fastighet för att minska effekterna av vakanser för fastighetsägaren. lämnar i rapportens andra del ett förslag som innebär att kreditgarantier även ska kunna ges för ombyggnationer för egnahem och ägarlägenheter. Bedömningen är att detta kommer att få marginella konsekvenser för antalet ombyggnationer. I rapportens tredje del redovisas vissa överväganden om bestämmelserna om kreditgaranti vid lån till ombyggnad. Som framgått ovan gav regeringen ett utredningsuppdrag åt med den inriktning som efterfrågas i motion 2013/14:C448 (S). har redovisat sitt uppdrag till regeringen i en rapport med en marknadsanalys och förslag om möjliga statliga insatser. Utskottet anser att den vidare beredningen av bör avvaktas. Motionerna avstyrks mot denna bakgrund. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bo- och byggemenskaper. Utskottet anser inte att det är en uppgift för att föreslå detaljerade myndighetsuppdrag eller förorda omprioriterade forskningsinsatser i syfte att stärka bo- och byggemenskapernas roll på bostadsmarknaden. Jämför reservation 19 (MP, V). och (MP, V) tar i motion 2013/14:C229 upp ett antal frågor som gäller förutsättningarna för s.k. bo- och byggemenskaper. Med bogemenskaper syftar motionärerna på olika former av boende i hus med kollektiva utrymmen. En byggemenskap är en grupp människor som i egen regi planerar, låter bygga och använder en byggnad. Motionärerna anser att i ett tillkännagivande till regeringen bör föreslå följande åtgärder. – bör få i uppdrag att lämna information om kollektivhusens möjlighet att främja jämställdhet mellan män och kvinnor, skapa en god miljö för barn och barnfamiljer, bidra till ökat välmående och minskad resursförbrukning (yrkande 1). – Regeringen bör låta utreda användningen av statligt stöd till utveckling av bogemenskaper som ett instrument att främja integrationen av utsatta grupper, t.ex. personer med funktionsnedsättning (yrkande 2). – Möjligheten till omprioritering av forskningsmedel bör prövas i syfte att ge forskningen om bogemenskaper högre prioritet (yrkande 3). – bör få i uppdrag att ta med frågor om bo- och byggemenskaper i sina bostadsmarknadsundersökningar (yrkande 4). – bör få i uppdrag att utreda förutsättningar för stöd till byggemenskaper enligt tysk förebild (yrkande 5). Även enligt motion 2013/14:C400 av m.fl. (S) finns det ett flertal fördelar med boende i kollektivhus. Mot denna bakgrund föreslås att i ett tillkännagivande till regeringen framhåller att det är positivt med kunskapsspridning om kollektivhusmodellen och att kollektivhus bör finnas med som ett alternativ när nya bostadsområden planeras och byggs. anser att det är önskvärt att bostadsmarknaden kan erbjuda en mångfald olika boendeformer som svarar mot den efterfrågan som finns. Olika former av s.k. bogemenskaper har sin givna plats i detta sammanhang. Denna form av boende är vanlig när det gäller äldreboende och även boende för studenter. När det gäller boende i s.k. kollektivhus utan inslag av kategoriboende har intresset varierat över tiden. Det finns emellertid ett flertal exempel på framgångsrika satsningar även på detta område. har behandlat motionsförslag om kollektivhus. Utskottet har då kunnat konstatera att boendeformen getts uppmärksamhet såväl från statliga myndigheter, främst , som från olika intresseorganisationer. När det gäller s.k. byggemenskaper är det ingen helt ny företeelse på den svenska bostadsmarknaden även om intresset har ökat . Exempelvis har en ideell intresseförening staten har genom Delegationen för hållbara städer medverkat till att sprida kunskap på området. Delegationen har således finansierat en skrift – Byggemenskaper, ett bidrag till hållbart stadsbyggande även i ! () – med syftet att sprida kunskaper och erfarenheter om byggemenskaper och bidra till att belysa hinder och möjligheter. I skriften redovisas även erfarenheter från projekt med byggemenskaper i och . Vidare anordnade delegationen såväl 2011 som 2012 seminarier om hur byggemenskapsprojekt kan drivas. Enligt utskottets uppfattning är det positivt med ett breddat engagemang när det gäller byggfrågor och att de som kommer att bo i de färdiga bostäderna medverkar i processen på ett tidigt stadium när så är möjligt. Detta gäller särskilt om ett sådant engagemang kan leda till en ökad konkurrens inom byggsektorn och i förlängningen till lägre bostadskostnader. delar således motionärernas uppfattning att bo- och byggemenskaper bör kunna ha en given plats på den svenska bygg- och bostadsmarknaden. Utskottet anser emellertid inte att det är en uppgift för att föreslå detaljerade myndighetsuppdrag på detta område eller förorda omprioriterade forskningsinsatser i syfte att stärka bo- och byggemenskapernas roll på bostadsmarknaden. När det sedan gäller de olika avvägningar som måste göras vid planering av nya bostadsområden är detta en uppgift för respektive kommun. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:C229 (MP, V) och 2013/14:C400 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regleringen av kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Utskottet hänvisar till att har antagit ett lagförslag från regeringen som syftar till att göra regleringen av kommunernas bostadsförsörjningsansvar tydligare. Jämför reservationerna 20 (MP) och 21 (V). I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att det bör införas krav på kommunala boendeplaneringsprogram. Programmen ska vara heltäckande och övergripande samt ta upp såväl planer för nyproduktion och ombyggnad som förändringar i service, infrastruktur och omgivande miljö. Programmen ska redovisas för regeringen via länsstyrelserna. m.fl. (MP) hänvisar i motion 2013/14:C205 till FN-deklarationens och regeringsformens formuleringar om rätten till boende. Motionären framhåller att det är nödvändigt med en granskning av hur kommunerna uppfyller sitt bostadsförsörjningsansvar utifrån den hemlöshet som drabbar många människor. Förslaget i motionen innebär att ska begära att regeringen återkommer med ett förslag till lagstiftning som klargör hur allas rätt till bostad ska utövas i . Ett motsvarande förslag finns även i motion 2013/14:C219 av m.fl. (MP). Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen i olika avseenden följer av flera lagar, bl.a. kommunallagen, socialtjänstlagen och . En särskild reglering av frågan finns i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. I lagen föreskrivs bl.a. att varje kommun ska planera bostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Vid planeringen av bostadsförsörjningen ska kommunen, om det behövs, samråda med andra kommuner som berörs av planeringen. Riktlinjer för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod. Länsstyrelserna ska ge kommunerna i länet råd, information och underlag för deras planering av bostadsförsörjningen. En kommun ska lämna regeringen de uppgifter om kommunens bostadsförsörjningsplanering som regeringen begär. Vidare finns i lagen bestämmelser om bostadsförmedling. Utskottet återkommer till denna fråga nedan i ett särskilt avsnitt. beslutade att anta ett förslag från regeringen om bl.a. ändringar i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178, bet. 2013/14:CU5, rskr. 2013/14:39). Ändringarna innebär att innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen preciseras. Nytt är att kommunerna i riktlinjerna ska redovisa hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. ska liksom andra regionala organ ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. Om en kommuns riktlinjer inte innehåller uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen ska regeringen ha en möjlighet att förelägga kommunen att ta fram nya riktlinjer. Riksdagsbeslutet innebär också att bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet införs i som ett sådant allmänt intresse som kommunerna ska främja bl.a. vid planläggning. I de sammanhangen avses kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen vara ett vägledande underlag. Som framgått ovan regleras kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen genom flera lagar och kommer särskilt till uttryck i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. och har behandlat och antagit förslag från regeringen som syftar till att göra regleringen av kommunernas bostadsförsörjningsansvar tydligare. De aktuella motionsförslagen, som lades fram även föregående år, ger inte utskottet anledning att förorda en ny lagöversyn. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skärpta krav på bostadsförmedling. Utskottet anser inte att förslagen om obligatoriska förmedlingar, förmedling av andrahandskontrakt samt om att alla hyresvärdar ska vara skyldiga att lämna sina lägenheter för förmedling bör genomföras. Jämför reservation 22 (S, MP, V). Enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Om två eller flera kommuner behöver en gemensam bostadsförmedling ska dessa kommuner anordna en sådan bostadsförmedling. Regeringen får förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:C448 ett tillkännagivande om att lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar bör skärpas så att kommunerna tar ett större ansvar för att förmedla bostäder, antingen genom kommunala bostadsförmedlingar eller genom att erbjuda motsvarande service i annan form (yrkande 14). Vidare föreslås ett tillkännagivande med innebörden att regeringen bör uppmana kommuner med bostadsbrist att starta en förmedling av andrahandskontrakt (yrkande 15). Motionärerna framhåller att andrahandsuthyrningen ofta är godtycklig med stora risker för diskriminering. Även enligt motion 2013/14:C350 av och (båda S) bör alla kommuner, själva eller tillsammans med andra kommuner, bli skyldiga att inrätta en bostadsförmedling. Enligt motionärerna bör det dessutom gälla att såväl de allmännyttiga som de privata hyresvärdarna ska vara skyldiga att anmäla lediga lägenheter till förmedlingen. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som har transparenta regler och som förmedlar flertalet allmännyttiga och privata lägenheter (yrkande 7). Enligt motionen bör regeringen även utreda förutsättningarna och villkoren för förmedling och uthyrning av lägenheter i andra hand (yrkande 30). Motionärerna anser att en sådan förmedlingsverksamhet skulle minska riskerna för att människor drabbas av ocker i form av oskäliga hyror och orimliga förmedlingsavgifter. har behandlat och avstyrkt motsvarande motionsförslag om bl.a. obligatoriska kommunala bostadsförmedlingar, förmedling av andrahandskontrakt och krav på att alla hyresvärdar ska vara skyldiga att anmäla sina lediga lägenheter till förmedling. Utskottet har tydligt redovisat sin inställning att sådana krav inte bör införas. Utskottet, som inte har ändrat uppfattning, avstyrker även de nu aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som gäller allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Utskottet ställer sig avvisande till förslag om krav på kommunerna att inrätta och behålla bolag samt om ändrade principer för bolagens verksamhet. När det gäller förslag om vissa regler i den nuvarande lagstiftningen anser utskottet att en utvärdering bör avvaktas. Jämför reservationerna 23 (MP), 24 (SD) och 25 (V). Lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag Enligt lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag avses med ett sådant bolag ett aktiebolag som en kommun eller flera kommuner gemensamt har det bestämmande inflytandet över och som i allmännyttigt syfte 1. i sin verksamhet huvudsakligen förvaltar fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt 2. främjar bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som är ägare till bolaget 3. erbjuder hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. Vidare anges bl.a. att ett allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer. Lagen innehåller även särskilda bestämmelser om värdeöverföringar från ett allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag. Sådana värdeöverföringar får under ett räkenskapsår inte överstiga ett belopp som motsvarar räntan på det kapital som kommunen eller kommunerna vid föregående räkenskapsårs utgång har skjutit till i bolaget som betalning för aktier. Räntesatsen ska därvid utgöras av den genomsnittliga statslåneräntan under föregående räkenskapsår med tillägg av . Vidare anges att värdeöverföringar under ett räkenskapsår inte får överstiga ett belopp som motsvarar hälften av bolagets resultat för föregående räkenskapsår. Det finns emellertid i lagen vissa undantag från dessa begränsningar av värdeöverföringarna som bl.a. avser nettoöverskott som uppkommit vid avyttring av fastigheter. I fem motioner behandlas olika frågor som gäller de allmännyttiga kommunala aktiebolagens verksamhet. Det gäller krav på kommunerna att inrätta och behålla bolag, ändrade principer för bolagens verksamhet, värdeöverföringar från bolagen samt hyresgästernas inflytande i bolagen. Krav på att inrätta och behålla bolag I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande om att det ska finnas minst ett allmännyttigt bostadsföretag i varje kommun (yrkande 6). De kommuner som saknar ett sådant företag bör ges ansvar för att bygga upp ett. (S) föreslår i motion 2013/14:C423 yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om att en lagöversyn bör göras för att skydda allmännyttan och dess hyresgäster från oåterkalleliga privatiseringar och utförsäljningar orsakade av tillfälliga politiska majoriteter. Ändrade principer för bolagens verksamhet (MP) framhåller i motion 2013/14:C468 att situationen på dagens bostadsmarknad och värdestegringarna för ägda bostäder lett fram till abnorma hyresnivåer för hyresrätter. Vidare anför motionären att endast ger en möjlig lösning om man vill undanta allmännyttans bostäder från marknadens prisdrivande mekanism, och det är att förvalta dem med sociala förturer. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda hur de kommunala fastighetsbolagen ska kunna ombildas till bolag med sociala förturer (yrkande 1). och (båda SD) föreslår i motion 2013/14:C285 ett tillkännagivande om behovet av justeringar i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Motionärerna anser att 4 § i lagen bör ändras så att överföringar av nettoöverskottet förbjuds vid avyttringar från kommunala bostadsaktiebolag. Överskottet ska i stället gå till underhåll av fastigheterna. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag med innebörden att vinster som görs i kommunala bostadsbolag bör stanna i verksamheten. de (M) föreslår i motion 2013/14:C368 att regeringen ska se över de nuvarande reglerna, som begränsar aktieutdelning från kommunala bostadsbolag. Motionären framhåller särskilt att det inte är möjligt att skjuta upp uttaget av vinster till ett senare år.