bet · H001NU8 · 2013-02-25 00:00:00 — Företagare behöver ofta lämna samma uppgifter till flera myndigheter och onödig byråkrati försvårar för företagare inom restaurang- och turismbranschen, anför motionärerna. I motion 2011/12:N400 av i (M) med rubriken för säsongsföretag föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över befintlig lagstiftning så att den anpassas till verksamhetens driftsform, omfattning och behov. Översynen bör enligt motionären även omfatta möjligheten till en rättvisare avgiftsbelastning och hantering av tillsynsavgifter för säsongsföretag. En företagare måste ansöka om en mängd olika tillstånd för att kunna starta sin verksamhet sägs i motion 2012/13:MJ270 av (M), yrkande 1. Motionären anser därför att det är angeläget att olika former av tillstånd samordnas på ett bättre sätt än vad som sker och föreslår ett tillkännagivande om bättre samordning av tillstånd som företag behöver söka. Enligt vad som anförs i motion 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 9 bör regeringen fortsätta att minska regelkrångel och underlätta för småföretagare under innevarande mandatperiod. Ett tillkännagivande förordas i motionen som innebär att arbetet med regelförenklingar och förbättrade villkor för entreprenörer, däribland entreprenörer inom hästnäringen, bör stärkas. Det är angeläget att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen anförs det i motion 2012/13:N213 av (M). Ett tillkännagivande om möjligheten till en tätare och mer kontinuerlig jämförelse samt översyn av branschspecifika kostnader och regler i och våra konkurrentländer föreslås därför i motionen. I motion 2012/13:N291 av (M) sägs att det på många områden i stort sett gäller samma regler för stora företagskoncerner som för mindre företag med enstaka anställda och liten omsättning. Motionären anser att det vore önskvärt med en översyn av företagandets villkor och föreslår ett tillkännagivande om förenklade regler för småföretag. Det måste bli mindre krångligt att starta och driva företag anför (M) i motion 2012/13:N391 yrkande 1. Det sägs vidare att småföretag tyngs av byråkrati och lagstiftning som är illa anpassad för deras verksamhetsformer. Motionären förordar därför ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att förbättra regelverken för småföretag. I partimotion 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 8 anförs att vill att det ska vara så enkelt som möjligt för företag att verka i . Ett tillkännagivande förordas om att regeringen ska återkomma till med förslag om effektivare regelförenklingsarbete. Motionärerna föreslår att permanentas, att ett regelkravsregister inrättas och att regelförenklingsarbetet sprids till kommuner och landsting. Motionärerna föreslår också att , , och tillförs pengar för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag om hur regelbördan kan minska inom deras ansvarsområden. I kommittémotion 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 14 betonas att regelförenklingar måste genomföras och stöd till småföretagare erbjudas för att ge möjlighet för enskilda att bygga upp en kulturverksamhet utanför de s.k. kulturallianserna och egenanställningarna. Motionärerna föreslår därför att regeringen återkommer till med förslag om stöd till kreativa småföretag i form av regelförenklingar och administrativt stöd. Att förenkla vardagen för och entreprenörer är angeläget för att skapa fler jobb och ökad välfärd, anför i motion 2011/12:N251 m.fl. (MP). Fyra tillkännagivanden med följande innebörd begärs i motionen. Motionärerna anser att ett kontinuerligt arbete kring regelförenklingar för näringsverksamheter är eftersträvansvärt och att den verksamhet bedriver bör permanentas (yrkande 1). I årliga rapport överlämnad pekar rådet på att det är viktigt att myndigheternas konsekvensutredningar görs tidigt i regelgivningen. Det är därför lämpligt att regeringen i direktiv till statliga utredningar konkret anger vilka krav som bör uppställas på innehållet i konsekvensutredningen (yrkande 2). För att uppnå målet för regelförenklingsarbetet är det viktigt att förbättringar görs även på regional och lokal nivå (yrkande 3). Ramar för regelverk sätts på nationell och europeisk nivå men tillämpas ofta på lokal och regional nivå. Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att organisera och samordna ett forum för regelförenklingsarbete på lokal och regional nivå och att myndigheter bör få stöd i styrande dokument för att kunna prioritera ett aktivt deltagande i ett sådant forum (yrkande 4). I motion 2011/12:N254 av m.fl. (MP) framhålls att en betungande del av företagens vardag är de många uppgifter som ska lämnas till ett stort antal myndigheter. Det kan konstateras att samordningen mellan myndigheterna när de begär in uppgifter från företagen är mycket begränsad. Detta är inte effektivt och leder till onödigt dubbelarbete hos den som måste fylla i blanketterna men också för staten eftersom flera statstjänstemän tvingas arbeta med att få in samma eller snarlika uppgifter från företagen, anförs det i motionen. Genom inrättande av en samordnad inhämtning av information kan den administrativa bördan för företagen minska, företagen få en väg in till myndigheterna, uppgiftsinlämningen förenklas och även statens hantering av väsentlig information effektiviseras. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om samordning av näringslivets uppgiftslämnande till myndigheter. Regeringens breda ansats med öppna, likalydande uppdrag till departement och ett flertal myndigheter att lämna förslag om regelförenkling har lett till att de områden som näringslivet upplever som mest betungande inte har uppmärksammats i tillräcklig omfattning, anförs det i motion 2012/13:N270 av m.fl. (MP). En tydligare prioritering av tunga regelområden och fokus på regelbördan i lagar och förordningar bör därför göras (yrkande 1). Det krävs vidare ett större engagemang från regeringens sida för att få till stånd fullödiga konsekvensbeskrivningar. Mer än hälften av alla administrativa kostnader som drabbar företag är till följd av EU-lagstiftning. Det är därför angeläget att konsekvensutredningar upprättas när EU-direktiv genomförs i (yrkande 2). Motionärerna förordar därför tillkännagivanden om prioritering av tunga regelområden i arbetet med regelförenkling och om utvidgade konsekvensutredningar vid genomförandet av EU-direktiv. Såväl i motion 2011/12:N201 av och (båda FP), yrkande 1 som i motion 2012/13:N234 av (FP) yrkande 1 sägs att det fortfarande finns hinder som behöver tas bort för att möjliggöra växande företag och nya arbetstillfällen. Att som företagare våga anställa sin första medarbetare behöver underlättas. Arbetsgivaren ska inte behöva hindras av en osäkerhet inför de regler som gäller och den ekonomiska belastning som det för med sig. Det krävs ytterligare insatser från samhällets sida för att förenkla för företagaren att våga ta detta, för samhället så viktiga, steg. bör uppmärksamma regeringen på vad som anförs i motionerna om enmans- och fåmansföretagens betydelse för att minska arbetslösheten och öka välfärdssatsningarna. Ett gott företagsklimat präglas av enkla regler och effektiv administration, sägs det i motion 2012/13:N224 av (KD) yrkande 1. Motionären framhåller att det krävs ytterligare åtgärder för att underlätta vardagen för företag. Företagarnas kontakter med myndigheter behöver förenklas och myndigheternas möjligheter att ta ut avgifter och begära in uppgifter behöver tydliggöras och begränsas, enligt motionären som förordar ett tillkännagivande om att inrikta regelförenklingsarbetet på företagarnas vardagliga behov. Regeringen ska lämna en årlig redogörelse för regelförenklingsarbetet till , som beslutade om ett tillkännagivande om detta (bet. 1998/99:NU6). Under /10 tog utskottet upp frågor om regelförenkling för företag . behandlade utskottet regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet (skr. 2008/09:206) och motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden skulle avslås. I en reservation (S, V, MP) föreslogs ett tillkännagivande om att regeringen borde intensifiera regelförenklingsarbetet. behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om regelförenkling från den allmänna motionstiden i betänkandet Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning, med anledning av proposition 2009/10:148 (bet. 2009/10:NU25). Utskottet avstyrkte enhälligt motionsyrkandena med hänvisning till den skrivelse som regeringen då hade lämnat och som utskottet konstaterade skulle komma att behandlas under /11. I betänkande 2010/11:NU8 behandlades regeringens skrivelse om regelförenklingsarbetet (skr. 2009/10:226) och ett tjugotal motionsyrkanden. Utskottet poängterade i betänkandet vikten av att regeringen i enlighet med tillkännagivande lämnar årliga redogörelser för regelförenklingsarbetet. Utskottet föreslog att , genom ett tillkännagivande och med bifall till ett motionsyrkande, skulle uppmana regeringen att inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag. Det pågick visserligen redan ett arbete med dessa frågor, men utskottet ansåg att arbetet behövde utvecklas, intensifieras och bli bättre. I en reservation (M, FP, C, KD) avvisades utskottets förslag. Reservanterna ansåg att regeringen redan bedrev ett sådant arbete som utskottet efterfrågade. Utskottet avstyrkte övriga motionsyrkanden. är en statlig kommitté som sorterar under . Beslutet om att inrätta fattades (dir. 2008:57). Tilläggsdirektiv har beslutats (dir. 2008:142, 2010:96 och 2011:71). höll såväl sitt konstituerande möte som sitt första beslutande möte . Organisatoriskt består av fyra ledamöter. Till sin hjälp har rådet ett kansli som utför det löpande arbetet. har en rådgivande funktion i förhållande till departement och myndigheter och kommer enligt de gällande direktiven att bedriva sin verksamhet t.o.m. . uppgift är att granska förslag till nya och ändrade regler från departement och myndigheter som kan få ekonomiska effekter för näringslivet. Om ett regelförslag kan få ekonomiska konsekvenser för näringslivet ska departement och myndigheter remittera förslaget och den tillhörande konsekvensutredningen till . uppdrag är att i första hand uppmärksamma de administrativa kostnader som en ny eller ändrad reglering medför. granskar också kvaliteten på konsekvensutredningen. lämnar råd och stöd till dem som arbetar med regelgivning på departement och myndigheter i arbetet med att upprätta konsekvensutredningar. Ytterligare uppdrag som har är att bistå regeringen med granskningen av konsekvensanalyser som tagits fram inom EU och att upprätta en exempelsamling över hur konsekvenser kan beskrivas på ett bra sätt. redovisar skriftligen till regeringen hur arbetet har gått. redovisade Statskontoret sitt uppdrag att utvärdera verksamheten vid i rapporten Vad gör ? (dnr 2012/87-5). I uppdraget har ingått att utvärdera , och rollfördelning i uppgiften att främja en kostnadsmedveten och effektiv regelgivning. Uppdraget har även innefattat att utreda olika alternativ till hur kan organiseras . Statskontorets övergripande bedömning är att granskning av regelförslag och konsekvensutredningar fungerar bra utifrån den inriktning som verksamheten har . Statskontorets analys pekar dock på att ett antal förändringar skulle kunna bidra till att förbättra konsekvensutredningarnas kvalitet. Statskontoret anser bl.a. att granskning skulle bli tydligare om den begränsas till att enbart avse konsekvensutredningen. Analysen visar också att granskningens fokus är alltför smalt, och Statskontoret föreslår därför att den breddas till att omfatta fler slags kostnader för företag än de administrativa. Dessutom bör utveckla sina yttranden genom att motivera sina ställningstaganden och bedömningar på ett utförligare sätt än . Statskontoret konstaterar att myndigheternas regelgivning är av mycket olika karaktär. Dessutom har granskning olika betydelse beroende på om remittenten är en myndighet eller en kommitté. Hos en myndighet finns förutsättningar för att yttranden blir en del av en lärprocess. Det gäller inte för kommittéerna eftersom de normalt är upplösta när yttrandet lämnas. Det mest verkningsfulla sättet att höja kvaliteten på konsekvensutredningar i betänkanden är enligt Statskontorets bedömning att bistå kommittéerna i deras konkreta arbete. bör därför överväga att införa en särskild process för granskningen av betänkanden. I så fall kan regeringen behöva ändra delar av direktivet till . Statskontoret menar även att stödet till konsekvensutredning bör anpassas mer till olika regelgivares skilda behov. Statskontoret anser att det inte finns några avgörande oklarheter i rollfördelningen mellan , och . Rollfördelningen skulle dock bli tydligare om en av aktörerna gavs en samordnande roll. Statskontoret bedömer även att det finns ett behov av att förtydliga uppdrag när det gäller konsekvensutredningar. I rapporten redovisas hur stöd till och granskning av konsekvensutredningar kan organiseras . Eftersom det framgår av uppdraget att Statskontoret inte ska ta slutlig ställning för någon viss organisationsform redovisas tre realistiska scenarier. Med utgångspunkt i scenarierna diskuterar Statskontoret vilka för- och nackdelar som kan följa av olika organisatoriska lösningar. fick i uppdrag av regeringen att identifiera när och hur företagare inom de fyra branscherna hotell och restaurang, transport, handel och tillverkningsindustrin upplever bördor vid tillämpning av lagar, förordningar och myndigheters föreskrifter. En slut- redovisning av uppdraget ska lämnas . fick i uppdrag att ta fram konkreta stöd för att beräkna kostnader, utöver administrativa kostnader, och för att beskriva positiva konsekvenser för företag vid regelgivning i enlighet med förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. I uppdraget ingår även, i den mån det är möjligt, att ta fram förslag på standardiserade antaganden och värden för faktorer som bör ligga till grund för sådana bedömningar i konsekvensutredningar. fick i regleringsbrevet nya uppdrag att förenkla för företag. Myndigheten ska göra en slutlig uppdatering av mätningarna av företagens administrativa kostnader för perioden 20102012 i enlighet med den beslutade inriktningen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. ska också föreslå en metod för att kunna följa utvecklingen av företagens administrativa kostnader efter 2012 som utgår från den analys som regelgivare gör i samband med nya eller ändrade regler (konsekvensutredning). Vidare ska identifiera vad som skulle underlätta för företag i deras kontakter med centrala myndigheter när det gäller handläggningstider, bemötande, service och samråd samt lämna förslag på mål och uppföljning vad avser dessa frågor för myndigheter med omfattande verksamhet riktad till företag. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i regleringsbrevet haft i uppdrag att undersöka inom vilka regelområden tillväxthämmande faktorer för små och medelstora företag kan finnas samt var i tillämpningen av dessa regelområden de tillväxthämmande faktorerna uppkommer. Uppdraget har slutredovisats (Rapport 2012:06 Regelbörda och växande företag i internationell jämförelse). Tillväxtanalys har i regleringsbrevet fått i uppdrag att analysera vilka slags regelförenklingar och åtgärder som har haft störst effekt för position på rankninglistorna nedan, dels när det gäller en enskild indikator eller ett enskilt index som helhet, dels när det gäller enskilda dimensioner inom de olika indikatorerna och indexen. Den inbördes viktningen av olika dimensioner inom de olika indikatorerna och indexen ska belysas och analyseras. Dessutom ska tillförlitligheten hos och kvaliteten på de olika indikatorerna och indexen belysas och analyseras. Analysen ska även omfatta förändringar i andra länders regelsystem som kan påverka rankning. Analysen ska ta sin utgångspunkt i bl.a. index över regelbörda (the Ease of Doing Business Index), index över produktmarknadsregleringar (Global Government Effectiveness), index över arbetsmarknadsregleringar, Index (över ekonomisk frihet), samt andra undersökningar för som är relevanta för uppdraget. Uppdraget ska slutredovisas . Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet Det utredningsuppdrag som regeringen beslutade om förenklingsförslag från näringslivet (se ovan avsnittet Regeringens skrivelse) har delvis redovisats (PM ). Den del som har redovisats är en kartläggning av lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som berör företag har trätt i kraft åren 20092011. Uppdraget i denna del kommer att ligga till grund för ställningstaganden till om en tidpunkt för ikraftträdande för svensk lagstiftning ligger i linje med de policyåtgärder som anges i småföretagsakten (Small Business Act). Övriga delar av uppdraget ska redovisas . Europeiska kommissionen har lagt fram ett åtgärdspaket med syfte att lagstiftningen inom den inre marknaden ska vara ändamålsenlig (meddelande om EU-lagstiftningens ändamålsenlighet , KOM (2012) 746). Kommissionen vill med åtgärderna stärka och förbättra det europeiska regelverket och garantera EU-lagstiftningens ändamålsenlighet. Bakgrunden är meddelandet om smart lagstiftning då kommissionen åtog sig att lägga fram en rapport om genomförandet . I tillväxt- och sysselsättningspakten uppmanades kommissionen att senast föreslå fortsatta insatser för att minska den totala regelbördan på EU-nivå och nationell nivå och vidare arbete inom smart lagstiftning, bl.a. åtgärder för att stödja mikroföretag. I meddelandet om EU-lagstiftningens ändamålsenlighet redogör kommissionen för utvecklingen sedan agendan för smart lagstiftning inleddes. Man beskriver också hur EU-lagstiftningen kan uppnå sina mål effektivare och mer ändamålsenligt. offentliggjorde kommissionen två arbetsdokument med redogörelser för slutresultatet av åtgärdsprogrammet för att minska den administrativa bördan i EU och av översynen av kommissionens samrådsstrategi. Ansvarigt utskott är . Rapport om ett bättre genomförande av EU-lagstiftning och () presenterade en rapport om genomförande av EU-lagstiftning; Att tydliggöra gold-plating ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. Enligt och kan det ibland finnas skäl att gå utöver den miniminivå som gäller enligt EU-lagstiftningen, men då bör skälen för detta noggrant förklaras och effekterna tydliggöras i en konsekvensutredning. Rapporten innehåller följande fyra huvudförslag. Regeringen bör besluta att miniminivån för genomförande av direktiv ska fastställas i varje enskilt fall och vara utgångspunkten för bedömningen av hur ett direktiv ska genomföras. Regeringen bör också efter samråd med berörda aktörer, besluta om en allmängiltig definition i av begreppet gold-plating som är tydlig och användbar vid diskussioner om alternativ som går utöver miniminivån vid genomförandet av EU-lagstiftning. Det bör också införas en minimiprincip som innebär att miniminivån enligt EU-lagstiftningen ska vara vägledande för regelgivaren vid genomförandet, men att om det finns skäl att överskrida denna nivå så ska det tydligt beskrivas och effekterna för företag analyseras och redovisas i ett offentligt dokument. En bestämmelse som anger följande ska införas: Vid genomförande av EU-lagstiftning ska konsekvensutredningen, utöver vad som redan gäller, innehålla en beskrivning av EU-regleringens räckvidd och det bör även införas en miniminivå. I det följande tar utskottet först ställning till frågan om samordnat uppgiftslämnande till myndigheter. Därefter behandlas regelförenkling för vissa näringar och slutligen behandlar utskottet övergripande frågor om regelförenklingsarbetet. Samordnat uppgiftslämnande till myndigheter I några av de aktuella motionerna, 2011/12:Sk387 (M), 2011/12:N228 (M), 2011/12:N254 (MP) och 2012/13:MJ270 (M), framhålls att det är angeläget att minska och förenkla de uppgiftskrav som statliga myndigheter riktar mot näringslivet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detta är ett angeläget arbete. En samordning och en struktur kring företagens uppgiftslämnande och myndigheternas inhämtande av uppgifter från företag är önskvärd. Utskottet kan dock konstatera att regeringen tillsatte en utredning som ska utreda och föreslå lösningar som leder till ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen. Utredaren ska presentera förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företag till myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. En kartläggning över de krav på uppgifter som myndigheter ställer till företag pågår också . Uppdraget, som utförs av ett flertal myndigheter med som samordnande myndighet, har förlängts t.o.m. . Utskottet anser att resultatet av de utredningar som nämnts bör avvaktas och att beredningen av dessa inte bör föregripas. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Regelförenkling för vissa näringar I några av de här aktuella motionerna förordas särskilda insatser för vissa näringar. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. En grundläggande utgångspunkt för regelförenklingsarbetet är att skapa goda förutsättningar för nya företag att startas och befintliga företag att växa. Enkla och ändamålsenliga regler ger företagare mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet. Minskade administrativa kostnader ger utrymme för ökad produktivitet, vilket i förlängningen leder till ekonomisk tillväxt, fler arbeten och förnyelse. Att verka för regelförenkling är således av stor vikt. I några motioner föreslås särskilda insatser på regelförenklingsområdet för restaurang- och turismnäringen, säsongsföretag, hästnäringen och kreativa småföretag. Utskottet anser emellertid att förenklade regler och minskad administration är en angelägenhet för samtliga näringar och företag. Arbetet med regelförenkling bör därför bedrivas i en vidare omfattning än på det sätt som förordas i dessa motioner. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2011/12:Kr278 (MP), 2011/12:N374 (M), 2011/12:N400 (M) och 2012/13:MJ474 (M) i här aktuella delar. Goda villkor för företagande är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt. Att förenkla regelverk och minska företagens tidsåtgång för administration är en viktig del i ett gott företagsklimat. På så sätt kan företagare ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet. Utskottet anser således att arbetet med regelförenkling för företag är av väsentlig betydelse. granskning av regelförenklingsarbetet har resulterat i ett antal rekommendationer till regeringen. I några av de aktuella motionerna föreslås att arbetet med regelförenkling ska effektiviseras och att en översyn ska göras av regelförenklingsarbetet i enlighet med rekommendationer. Sådana insatser förordas i motionerna 2012/13:N3 (S), 2012/13:N365 (S), 2011/12:Fi:241 (MP), 2011/12:N251 (MP) och 2012/13:N270 (MP). Med anledning av dessa förslag vill utskottet anföra följande. Att förenkla regelverk och ändra attityder tar tid; arbetet med regelförenkling för företag måste därför bedrivas långsiktigt om det ska få en bestående effekt. presenterade regeringen en ny inriktning för regelförenklingsarbetet avseende tidsperioden 20112014. Den nya inriktningen innebär bl.a. att regeringen breddar arbetet till att omfatta även andra kostnader för företagen till följd av regler än de administrativa. Det fortsatta arbetet ska utgå från företagens vardag och inriktas på de områden som bedöms ha störst potential att ge en märkbar positiv förändring. Många aktörer på olika nivåer är involverade i regelförenklingsarbetet. I några av motionerna ovan förordas att arbetet med regelförenkling ska omfatta även och regional nivå. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är av stor vikt att förenklingsarbetet breddas och bedrivs även på lokal och regional nivå.