bet · H001MJU10 · 2013-02-28 00:00:00 — Formas får i uppdrag att med utgångspunkt i en kunskapsöversikt och i en kartläggning av pågående forskning och utveckling inom växtskyddsområdet identifiera forsknings- och utvecklingsbehovet för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget ska redovisas . Formas ska vidare gemensamt med Stiftelsen lantbruksforskning och Stiftelsen hästforskning utforma ett produktionsinriktat forskningsprogram för jordbrukets hållbarhet och konkurrenskraft samt för hästforskning. Programmet bör bidra till att utveckla konkurrenskraften hos lantbrukets näringar och bidra till att stärka företagens betydelse för landsbygden. Programmet bör syfta till att öka värdet för jordbrukets värdekedja, bl.a. genom forskning och innovation som skapar nya produkter och marknader och som bidrar till att minimera jordbrukets miljöpåverkan, samt bidra till hästens välfärd och ökad kompetens i hästnäringen. Samverkan bör också sökas med andra relevanta aktörer och forskningsfinansiärer. Formas ska redovisa verksamheten till regeringen med en första rapport . Formas ska utvärdera programmet . I proposition 2012/13:30 Forskning och innovation (bet. 2012/13:UbU3) anges att de utmaningar som samhället står inför när det gäller miljö, samhällsbyggande och utveckling av en hållbar produktion inom de areella näringarna gör att forskningen på området behöver stärkas. Svensk miljö- och lantbruksvetenskaplig forskning håller hög kvalitet, vilket innebär att kan bidra med viktiga och nya kunskaper för att möta de globala utmaningar vi står inför när det gäller t.ex. livsmedelsförsörjning och minskad användning av fossila råvaror. En trygg och säker livsmedelsförsörjning, god djurvälfärd och hållbart nyttjande av producerad biomassa samt de areella näringarnas roll för utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi är områden som är centrala. En ökning av anslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande är därmed motiverad från kvalitetssynpunkt. Anslagen för forskning samt för forskning och samfinansierad forskning till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör därför öka med totalt 20132016. Anslaget för forskning bör öka med 2013, med ytterligare 2014 och med ytterligare 2015. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2016 än 2012. Satsningen inkluderar en satsning på strategiska innovationsområden på . Utskottet anser att det anförda i allt väsentligt tillgodoser syftet med motion 2012/13:MJ276 (S). Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet importerar ca soja . Produktionen av proteinfoder påverkar djurhållningens klimatgasutsläpp och står för av det svenska jordbrukets totala utsläpp. Det finns självfallet möjligheter att minska det svenska beroendet av importerat proteinfoder och de klimatutsläpp som uppstår i samband med produktionen av dessa. Högre och rörliga foderpriser ökar incitamenten för animalieproducenterna att odla mer eget foder. Det minskar dessa företags exponering för risk att öka sin egen foderodling, och det gäller såväl spannmål som proteinfoder. Om foderpriserna ökar, blir gårdens växtodlingskalkyl lönsammare även om djurhållningen blir mer olönsam och vice versa. Det finns därför ett ökat intresse för odling av proteingrödor i , inte minst för åkerböna. För att ytterligare öka kunskaperna kan enligt Landsbygdsdepartementet möjligheterna till gårdsnära rådgivning i ett kommande landsbygdsprogram användas. Där diskuteras som mål att rådgivningen ska förbättra det ekonomiska och miljömässiga resultatet på gården och dessutom bidra till klimatvänlighet och motståndskraft mot klimatförändringar. Ett program som syftar till att informera om proteingrödornas förtjänster borde kunna passa in här för att stimulera en utökad odling. Odlingen av raps och rybs har ökat i , beroende på ökad lönsamhet. Biprodukten efter oljeframställning blir foderkaka eller mjöl som är ett högvärdigt proteinfoder och kan ersätta soja i fodret. Restprodukter, t.ex. från framställningen av spannmålsbaserad etanol, kan användas både för direktutfodring och som råvara i fabrikstillverkat foder. Genom att använda proteinfoder baserat på restprodukter minskar både klimatgasutsläppen i samband med produktionen och markåtgången för produktion av proteingrödor. I producerar Agroetanol certifierad etanol och ett proteinfoder, baserat på restprodukten från etanolproduktionen, som kan komplettera importen av sojaprotein. Utskottet har tidigare konstaterat (jfr bet. 2011/12:MJU24) att miljöersättningen inom landsbygdsprogrammet har höjts för ekologisk spannmål och proteingrödor, såsom oljeväxter. Utskottet föreslår att kommittémotion 2012/13:MJ425 (S) yrkande 21 lämnas utan åtgärd i den mån motionsyrkandet inte tillgodosetts med vad som redovisats. En jordbrukspolitik med mål om nationell självförsörjning skulle enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet vara problematisk att kombinera med de åtaganden har som EU-medlem och de mål som gäller för den gemensamma jordbrukspolitiken samt de grundläggande principer som EU-samarbetet vilar på, t.ex. principen om fri rörlighet för varor, principen om icke-diskriminering och principen om lojalt samarbete. saknar i princip möjlighet att utforma en nationell jordbrukspolitik som avviker från den gemensamma. Att införa svenska mål om självförsörjning skulle inte förändra detta eller på något sätt utöka handlingsutrymmet för svenska politiker. De svenska målen om självförsörjning övergavs då prisregleringen för jordbruksprodukter avskaffades och gick med i EU. EU-inträdet innebar att i stället antog den gemensamma jordbrukspolitiken. Målet för den gemensamma jordbrukspolitiken är att höja produktiviteten inom jordbruket, garantera en skälig levnadsstandard för lantbrukarna, stabilisera marknaderna för jordbruksprodukter, trygga försörjningen av jordbruksprodukter och garantera konsumenterna tillgång till jordbruksprodukter till rimliga priser. För att nå dessa mål har EU bl.a. upprättat en gemensam jordbruksmarknad som innebär fri rörlighet för jordbruksprodukter. Marknaden grundas på tre principer, nämligen gemensamma priser (EU garanterar bönderna ett lägsta pris för vissa produkter), gemensam förmånsrätt (varor som är producerade inom EU ska ha företräde på marknaden framför varor som producerats utanför) och gemensam finansiering via en EU-budget. Enligt Landsbygdsdepartementet var självförsörjningsgraden för konsumtionsmjölk 2011 och för ost . För spannmål har självförsörjningsgraden legat kring . var genomsnittliga självförsörjning för alla köttslag , med fördelning på de olika köttslagen: nöt , gris , lamm och fågel . Prognosen är fortsatt minskad självförsörjning. För ägg är självförsörjningsgraden . När det gäller frukt och grönsaker är det mycket stora skillnader i självförsörjning mellan olika produkter. Om produkterna går bra att odla i och dessutom tål att lagras länge är graden av självförsörjning ganska hög, t.ex. för morötter och för lök. Även för färska jordgubbar är självförsörjningen ganska hög, . uppgår självförsörjningsgraden av färska jordgubbar till . För äpplen och päron står den svenska produktionen för en betydligt mindre andel av det totala utbudet; för äpplen är självförsörjningsgraden . Senaste siffran för smör är . Det anförda tillgodoser i huvudsak syftet med motion 2012/13:MJ454 (SD). Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärdsplan för minskat oljeberoende inom svensk matförsörjning Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en åtgärdsplan för minskat oljeberoende inom svensk matförsörjning (MP). Jämför reservation 6 (S, MP, V). Enligt motion 2012/13:MJ399 av Per m.fl. (MP) bör en åtgärdsplan för minskat oljeberoende inom svensk matförsörjning upprättas. Det finns flera åtgärder som kan minska oljeberoendet i livsmedelssektorn, t.ex. kan traktorer och lantbruksmaskiner ställas om till biogas- eller etanoldrift, bränslen kan produceras på den egna gården och mattransporter kan ställas om till järnväg eller till vägtransporter med förnybara bränslen. Matförsörjningen kan i ökande grad ske lokalt och regionalt för att minska transportavstånden. Regeringen bör ta initiativ till branschövergripande samtal och i dialog med berörda parter ta fram en åtgärdsplan så snabbt som möjligt. ställde sig vid behandlingen av propositionen En sammanhållen svensk klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300) bakom regeringens förslag att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen för den långsiktiga prioriteringen och inriktningen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen av en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . redovisade Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp (rapport 6537). I rapporten anfördes att alla industriländer vid i åtog sig att ta fram nationella långsiktiga strategier för att åstadkomma låga växthusgasutsläpp. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en färdplan för EU för en konkurrenskraftig och resurssnål ekonomi till 2050 med låga växthusgasutsläpp. Färdplanen beskriver en utsläppsbana som minskar unionens växthusgasutsläpp till 2050. I rapporten betonas att det finns stora svårigheter att göra en fullödig konsekvensanalys i ett 40-årsperspektiv. Det råder stor osäkerhet avseende samhällets utveckling i ett 40-årsperspektiv. Modellresultaten bygger på antaganden om en osäker framtid och får inte förväxlas med sanningar om samhällets utveckling. Det är svårt att i detta tidsperspektiv göra analyser på sektorsnivå, och det är ännu svårare att göra det sektorsövergripande, där åtgärder och styrmedel i olika sektorer ska vägas mot varandra. Därför bör tankarna om styrmedel konsekvensanalyseras och utredas vidare, vartefter de är tänkta att implementeras. Rapporten bereds inom . beslutade efter förslag i budgetpropositionen inom utgiftsområde 21 Energi anslaget 1:9 Energiteknik (bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:103105) om en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att anslå ytterligare . Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet för regeringen fortlöpande diskussioner med branschföreträdare inom ramen för pågående utredningar och uppdrag men även genom direkt kontakt med branschorganisationer som Energigas och Biogas syd. Dessutom har det inom ramen för det pågående landsbygdsprogrammet betalats ut investeringsstöd till totalt 49 biogasanläggningar motsvarande . Utskottet har tidigare konstaterat att utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid (), utgör medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka (jfr bet. 2011/12:MJU2). Hög kompetens och nya forskningsrön är av största vikt för att visionen ska kunna uppnås. Utbildning och forskning inom de areella näringarna är väsentligt för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Genom ett beslut uppdrog regeringen åt och Transportstyrelsen att genomföra projektet av Arbetsmaskiner (). Arbetet ska ske efter samråd med branschen och slutredovisas . I beslutet anförs att de gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion och spelar en avgörande roll för att motverka klimatförändringarna. är de gröna näringarna själva nästan helt beroende av fossil energi eftersom det saknas reella alternativ till fossila bränslen. Diesel till arbetsmaskiner och transporter dominerar energianvändningen i alla näringsgrenarna. De gröna näringarna använder totalt ca 6 400 GWh energi , varav den största delen förbrukas inom jord- och skogsbruket. Utöver detta är även entreprenadmaskiner och maskiner inom verksamhet stora förbrukare av fossil energi. Det är därmed viktigt att se över dessa näringar och vilka åtgärder som kan påskynda omställningen för att minska klimatpåverkan och för att skapa fler jobb på landsbygden. Insatser för att underlätta för ny metandieselteknik och ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner överensstämmer med regeringens långsiktiga målsättning om att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Regeringen uppdrog vidare (dir. 2012:78) åt en särskild utredare att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen . Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som har betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen och visionen med avseende på transportsektorn. Detta kan bl.a. avse tillförsel av energi till fordonsflottan samt infrastruktur, fordon och olika slags trafik. Utgångspunkten bör vara att hållbara förnybara drivmedel och el behöver öka sina andelar i transportsektorn, som fordonseffektiviteten bör förbättras och utsläppen av växthusgaser minska. Utredaren ska vidare analysera i vilken grad olika handlingsalternativ och åtgärder riskerar leda till eventuell fastlåsning i vissa tekniker eller till vissa energibärare. Utredaren ska slutredovisa resultatet av sitt arbete . Utskottet föreslår att motion 2012/13:MJ399 (MP) lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om trädesstödets utformning (C), återkrav av gårdsstöd (S) och tidigare utbetalning av gårdsstödet (KD). Jämför reservation 7 (S). I motion 2012/13:MJ205 av och (båda C) anförs att man bör beakta trädesstödets utformning för att tydligare främja aktivt brukande i kommande programperiod av EU:s jordbruksstöd. Dagens EU-regler för trädesbidrag leder till att flera passiva markägare finner det enklare att få ekonomisk ersättning från EU än att förhandla fram ett arrendeavtal med en aktivt brukande granne. Inför den nya programperioden bör riskerna med att EU-stöden konkurrerar ut aktivt brukande beaktas. I fråga om återkrav av gårdsstöd anförs i motion 2012/13:MJ228 av (S) att regeringen bör verka för att systemet med gårdsstöd blir mer rättssäkert och får en större transparens så att återkraven minskar. De lantbrukare som helt uppenbart på felaktiga grunder sökt gårdsstöd ska naturligtvis göra en återbetalning, men i de flesta fall har lantbrukaren sökt i god tro. Det är i stället definitionen av vad som är jordbruksmark som har ändrats över tiden. Systemet är inte rättssäkert, och det är kännbart för en ekonomiskt hårt ansatt jordbrukare att få dessa återkrav. Enligt motion 2012/13:MJ417 av (KD) bör man se över möjligheten att betala ut gårdsstödet tidigare. Situationen för landets mjölkbönder är oerhört pressad. Det är angeläget att regeringen följer utvecklingen och har en beredskap så att nyttjar den möjlighet som finns att betala ut gårdsstödet tidigare. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet är inkomststödet i den gemensamma jordbrukspolitikens pelare I, som vi i kallar gårdsstöd, frikopplat från produktionen. Det innebär att stöd går till den som har stödrätter och motsvarande mark, så länge som marken hålls i ett tillräckligt gott skick. Ett annat krav som vi tillämpar i är att marken inte i huvudsak ska användas för något annat ändamål än jordbruk. Man får samma stöd oavsett om man producerar vall, spannmål eller träda. Träda räknas nämligen som en gröda och har en egen grödkod i de administrativa systemen. Eftersom vårt frikopplade stöd inte skapar några incitament för produktion klarar det för den s.k. gröna boxen. stödde införandet av det frikopplade gårdsstödet eftersom andra stödformer, som marknadsstöd och kopplade stöd, kan leda till att producenterna inte nås av marknadens signaler eller kan påverka producenter i andra länder, till exempel . Det finns dock nackdelar med det frikopplade stödet. De nackdelar som ofta påtalas är att det frikopplade stödet riskerar att låsa in mark, särskilt i regioner där intäkterna för att bruka marken aktivt, dvs. producera något annat än träda, är låga. Kostnaderna för att bruka marken kan i vissa fall vara ungefär lika stora som eller större än intäkterna, och då kan det vara ett intressant alternativ att endast uppfylla stödkraven och få gårdsstödet. Stödet kan i sådana fall försvåra marktillgången för en aktiv lantbrukare. Vidare kan det frikopplade stödet kapitaliseras i höga markpriser. Flera studier har visat att jordbruksmarkens värde stiger som en följd av att man får en extra intäkt för den, nämligen stödet, jämfört med om inget sådant stöd funnits. kan detta innebära att den som säljer marken, kanske för att lämna jordbruket bakom sig, vinner på stödet medan den som köper, kanske för att starta ett jordbruk, förlorar på det. I förslaget till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken har Europeiska kommissionen lagt fram ett förslag om en definition av aktiv brukare. har stött ansatsen men anser att det är svårt att hitta en bra definition. En av nackdelarna med förslaget är att en stor administrativ börda läggs på alla lantbrukare utan att definitionen blir särskilt träffsäker. Ett annat sätt att kringgå problemen med frikopplade stöd skulle vara att återgå till stöd som är direkt kopplade till produktionen, men det är inget som förespråkar i förhandlingarna eftersom det riskerar att snedvrida marknaden, minska marknadsanpassningen och påverka handelspartner och . är i stället pådrivande för att minska direktstödet och för att öka fokus på landsbygdspolitiken. Landsbygdsprogrammets ersättningar är riktade och på så sätt mer träffsäkra. Åtgärder som investeringsstöd och miljöersättningar kan styras mot produktionens positiva effekter och på så sätt främja aktivt lantbruk utan att leda till negativa konsekvenser. Utskottet föreslår att motion 2012/13:MJ205 (C) med denna redovisning lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om återkrav av gårdsstöd har utskottet fått följande uppgifter från Landsbygdsdepartementet och . Den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebar att bl.a. frikopplade stöd och tvärvillkor för miljö, djurskydd och folkhälsa infördes. Medlemsstaterna kunde välja att införa gårdsstödet som ersättning för flera produktionskopplade stöd 2005, 2006 eller 2007. Europeiska kommissionen gav ut riktlinjer för vad som skulle vara stödberättigande mark. valde att vidga definitionen till att omfatta större arealer med skogsbeten, alvarbeten och betesmarker med mycket träd och buskar. Stödrätter delades ut för dessa större arealer. Stödrättstilldelningen kom emellertid i tidsnöd när stödrätterna skulle delas ut . Stödrätter delades därför ut på fel arealer på grund av låg kvalitet i register över stödberättigande arealer, den s.k. blockdatabasen, och den vida betesmarksdefinitionen. Blockdatabasen byggde i huvudsak på lantbrukarnas egna uppgifter. All jordbruksmark i inventerades 20082010 till följd av att kritiserade kvaliteten på den svenska blockdatabasen över all jordbruksmark. Det forcerade införandet på bristfälligt underlag ledde till att de felaktigt utdelade stödrätterna låg till grund för utbetalning av gårdsstöd såväl 2005 som åren därefter. För att identifiera felets storlek och för att säkerställa korrekta utbetalningar kommande år genomfördes en omfattande inventering av all jordbruksmark till en kostnad av . Vidare måste stödrättsvärdena räknas om och stödrätter dras in, vilket påverkade ca 27 000 lantbrukare. De avvikelser som upptäcktes vid inventeringen är grund för återkravshantering, dvs. felaktiga utbetalningar av stöd ska betalas tillbaka. har, utifrån det regelverk som gäller, krav på sig att återkräva felaktigt utbetalt stöd. De felaktigt utdelade stödrätterna sammantaget med att lantbrukarna hade sökt på för stora arealer ledde till återkrav av främst gårdsstöd för åren 2005 och framåt. Cirka 8 000 lantbrukare berördes respektive år. På grund av de brister som upptäcktes i blockdatabasen har fått sanktioner om ca . Staten finansierar större delen, och återkraven beräknas finansiera ca . Arbetet med återkraven för åren 20052008 efter blockinventeringen görs i etapper. startades arbetet med återkrav för gårdsstöd . Dessa har kommunicerats med lantbrukare . Utgångspunkten vid återkravshanteringen är dock att enbart lantbrukare som inte följt regelverket under respektive stödår ska få återkrav. Återkraven gäller därför bara lantbrukare som har fått gårdsstöd för en för stor areal, eller för mark som inte berättigade till gårdsstöd enligt den definition som tillämpades i det aktuella året. För återkrav krävs att den felaktiga utbetalningen beror på ett fel som den sökande gjort, eller att lantbrukaren borde ha insett att utbetalningen var fel. Utgångspunkten är därmed att de lantbrukare som följt gällande lagstiftning inte ska behöva betala tillbaka stöd. Detta betyder att om man följt den betesmarksdefinition som gällde vid tillfället för utbetalningen ska man alltså inte få återkrav. Har man fått ett återkravsbeslut som upplevs som felaktigt bör man därför överklaga beslutet till . Utskottet konstaterar att det forcerade införandet av ett komplicerat regelverk har lett till att kvalitetsbrister måste korrigeras i efterhand, vilket har lett till ett omfattande arbete och höga kostnader för både företag och myndigheter. , som hanterar återkraven med stöd av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1122/2009, arbetar enligt uppgift aktivt för att förbättra hanteringen. En särskild arbetsgrupp hanterar återkravsfrågor. arbetar enligt dessa uppgifter för att när den nu aktuella reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken införs ska kostnaderna tas vid införandet och inte senare efter revisionsanmärkningar, eftersom det medför både högre kostnader och irritation och oro för lantbrukarna. Enligt uppgift arbetar regeringen aktivt i förhandlingarna om den nya gemensamma jordbrukspolitiken för att minimera risken för återkrav . Viktiga frågor i reformen för att uppnå detta är att få en bättre betesmarksdefinition och en förenklad kontroll och mätning av arealer. Utskottet, som instämmer med motionärerna om att det är angeläget att bestämmelserna om gårdsstöd ska vara så lätta som möjligt att tillämpa, anser att syftet med motion 2012/13:MJ228 (S) i allt väsentligt är tillgodosett med det anförda. Motionen lämnas utan vidare åtgärd. Tidpunkt för utbetalning av gårdsstöd Enligt artikel 29.2 i nuvarande direktstödsförordning (EG) nr 73/2009 får gårdsstödet betalas ut tidigast . har i uppdrag att betala ut gårdsstödet . Enligt Landsbygdsdepartementet var målet att av gårdsstödet skulle betalas ut (första måndagen efter ) men det blev mer, nämligen . betalar alltså redan nu ut gårdsstödet så tidigt som regelverket tillåter. Den möjlighet till tidigare utbetalning som motionären hänvisar till rör förmodligen ett beslut i förvaltningskommittén för direktstöd . beslutade då om ett undantag som gav medlemsstater en möjlighet att betala ut av gårdsstödet fr.o.m. . Detta undantag gäller bara och är alltså inte ett permanent undantag, och det rör enbart ett förskott på utbetalningen. undersökte möjligheten att betala ut förskott på gårdsstödet. En förutsättning för att en förskottsbetalning skulle kunna göras var att alla kontroller, både fältkontroller och administrativa kontroller, skulle göras färdiga i vanlig ordning innan förskottsbetalningen kunde göras. Den korta säsongen för fältkontroller i , som beror på klimatet, och den korta tidsfristen, gjorde det inte möjligt att hinna genomföra alla kontroller utan att riskera felaktiga utbetalningar och en försening av hela utbetalningen . Det anförda torde i allt väsentligt tillgodose syftet med motion 2012/13:MJ417 (KD). Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet