bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Ska vi fortsätta att vara det kommer det att krävas att vi också vågar satsa på spets, inte bara på bredd.Svensk forskning håller fortfarande en hög kvalitet, men det går inte att blunda för det faktum att det enda vi har fått behålla i inte har varit ett pris till en forskare utan till en författare. Det är en excellent sådan, men det beror nog mindre på våra forskningsmiljöer än på annat att vi fick just det priset.Vi har med andra ord bredden, men vi saknar spetsen. Därför är de föreslagna satsningarna viktiga för oss. Det handlar om att ska gå in med rekryteringsstöd till yngre forskare för att ge fler en länk mellan postdoktorsperioden och en fast anställning. Det handlar om rekryteringen av internationella toppforskare samt om längre finansieringsperioder på 7-10 år.Får vi fler unga forskare som vågar och kan satsa efter postdoktorsperioden tillsammans med internationella inslag och längre finansieringsperioder det inte bara för att vi kan få och bygga spetsen utan också för att det finns en chans att verkligen ge sig ut och beforska ämnen som man inte skulle våga eller hinna med det finansieringssystem som vi har i dag.Herr talman! Perfekta resursfördelningssystem finns nog inte. Det ska vi vara fullständigt medvetna om. Men det nya kvalitetsbaserade resursfördelningssystem som införts, där kvalitetsutvärderingar ligger som grund för en del av fördelningen, kommer att få en kvalitetsdrivande effekt på forskning och forskarutbildning.Att höja den andelen från , som föreslås, är en rimlig åtgärd. blir det naturligtvis ännu viktigare att vi då har kvalitetsindikatorer som synliggör kvalitet på ett rättvist och jämförbart sätt.Samverkan är modeordet just . Men det har också varit ett ledord för den här forskningspropositionen. Samverkan är viktigt, och regeringen föreslår också att bland annat i samverkan med andra ska se över hur man kan använda just detta som en kvalitetsindikator.Vi får inte glömma att det är bra med satsningar på samverkan och innovation, men det är kvaliteten på denna samverkan som ska premieras i så fall. Det finns i och för sig ingen motsättning mellan tillämpad och grundforskning, men långsiktigt finns det all anledning att satsa på grundforskningen som kan leda till de där verkligt stora genombrotten. Sådan forskning har till skillnad från alla andra sällan köat utanför utbildningsutskottets dörrar. De har ingen lobbyorganisation, och därför måste vi vara en stark röst för grundforskningen.Man kan också notera att Socialdemokraternas första yra när det gällde samverkansprogrammet i princip har halverats från 800 miljoner till 500 miljoner. Insikten har kanske kommit där också.Precis som vi alltid säger att utbildning ska löna sig är det rimligt att de universitet och högskolor som håller hög kvalitet ska premieras för detta. Kvalitet ska löna sig också i Forskningssverige.På tal om kvalitet, herr talman, utgår jag från att den intelligens och drivkraft som vi föds med är jämnt fördelad mellan könen och att det sedan förändras på vägen på grund av könen. Ska vi få den allra högsta kvaliteten på vår forskning måste också möjligheterna och resurserna till forskning vara jämnt fördelade mellan könen. Andelen kvinnor ökar sakta men säkert på alla nivåer, men medan två tredjedelar av studenterna är kvinnor är inte ens en fjärdedel av professorerna kvinnor, detta trots att andelen kvinnliga professorer har ökat de senaste tio åren.Nya rekryteringsmål för våra lärosäten för hur stor andel av de nyrekryterade professorerna som ska vara kvinnor har beslutats av regeringen och är ett ytterst viktigt led i det arbetet. ska också särskilt bevaka att forskningsmedlen fördelas med jämställdhet som en parameter.De högre direkta forskningsanslagen ger möjlighet för lärosätena att skapa tydliga karriärvägar och anställningar med förbättrade studiesociala villkor för doktorander. Det handlar om försäkringar för doktorander, om stipendier och om fler anställda än på utbildningsbidrag. Målsättningen är att man ska ha en tillsvidareanställning. Detta gör att forskarutbildning ska kunna fungera oavsett familjesituation.Allt det här är bra, men det innebär inte att vi kan släppa frågan, för frågan om jämställdhet har en tendens att försvinna så fort vi inte håller den levande och på agendan.Forskningen ska vara fri från politiska pekpinnar, men när det gäller den nationella forskningsinfrastrukturen måste politiken både peka, vilja och satsa. Utan den viljan hade vi inte haft tre unika projekt på gång i nu: Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning, det så kallade i och , synkotronljusskällan och och Iter, som också nämns tidigare.Detta är anläggningar som egentligen är för stora för och som kommer att lyfta forskningsresultaten både här och internationellt. Dessutom kan resultaten komma att utgöra grunden för nya innovationer och produkter som kan ta oss in i nästa århundrade, både fysiskt genom längre och hälsosammare liv och som en modern industri- och tjänstenation.Därför pekar också regeringen i den här propositionen ut ett antal områden som vi anser vara av särskild nationell betydelse, till exempel gruv- och mineralnäringen, life-science, energiforskning, välfärdsnära forskning och så vidare.Herr talman! hör till de länder som i förhållande till sin befolkning satsar mest offentliga resurser på forskning. Bara och satsar mer. Men vi är en liten nation, vilket gör ett välordnat EU-samarbete även inom forskning och innovation betydelsefullt för oss. EU:s betydelse för finansieringen av svensk forskning och utveckling har ökat markant, och den särskilda samordningsfunktion vid Verket för innovationssystem som regeringen avser att tillsätta kommer att ha en ytterst viktig funktion att fylla.Verket ska i samverkan med övriga forskningsfinansiärer underlätta prioritering av deltagande i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska arbetet och verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation.I dessa dagar prövas verkligen EU:s vänner. Som liberaler står vi alltid starka för EU, men det har varit tufft med jämna mellanrum. Därför var det synnerligen goda nyheter när ministerrådet enades om att EU också ska ha ett ökat fokus på forskning och innovation genom att öka forskningsanslagen de kommande sju åren. Regeringens preliminära analyser av budgetöverenskommelsen visar att anslagen ökar med jämfört med de senaste sju åren.Detta innebär för oss, herr talman, att EU-anslagen till svensk forskning kan höjas från runt nu till runt 4 miljarder och att nu till och med får en något sänkt avgift som alltså forskningsanslagen ökar rejält. Jag vill gratulera den förhandlare som lyckades få fram detta för räkning.Nu finns alltså ökade anslag, och är det ännu viktigare att står upp enat i EU och talar för betydelsen av de satsningarna som vi vill se med samma fokus på betydelsen och säkerställandet av forskningens höga kvalitet som vi vill se här hemma.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och, föga överraskande, avslag på samtliga motioner. Inte långt från gränser gör man motsatsen till det vi ska göra . Man tvingas skära ned på forskning, man tvingas skära ned på högre utbildning och man tvingas skära ned på innovation. Man tvingas skära ned på framtidsinvesteringarna.I är det betydligt roligare att vara utbildnings- och forskningspolitiker. Vi kan satsa för framtiden. Vi kan investera i det som kommer att skapa morgondagens välfärd och morgondagens jobb.En modern politik för forskning och innovationer ska ha målsättningen att och skapa nytta, utveckling och välstånd i och för hela världen. Jag kommer att tala om tre mål för den svenska politiken för forskning och innovation. Det handlar om att stärka forskningsansträngningarna, det handlar om att höja kvaliteten i forskningen, och det handlar också om att stärka den nytta och de värden som svensk forskning och innovation skapar.Herr talman! Att stärka forskningsansträngningarna både i grundforskning och i den mer tillämpade forskningen är det första målet. En grundforskning av hög kvalitet är själva basen för all forskning och innovation. ska vi stärka insatserna för att nyttogöra dessa forskningsresultat.Här ser vi en kraftig förstärkning av medlen. Den här propositionen handlar om ett tillskott på . Den förra propositionen som antogs 2008 handlade om ett tillskott på ungefär 5 miljarder. Totalt har vi alltså sett ett tillskott på 9 miljarder som vi har passerat två större ekonomiska kriser i . Det handlar om ett tillskott på till de svenska statliga forskningsansträngningarna. Det är inget annat än historiskt att vi har kunnat klara detta trots de oroliga tider som upplevt och upplever.Ungefär hälften av dessa pengar har gått direkt till våra lärosäten. Det har handlat om att stärka de basresurser som våra akademiker, professorer och rektorer har att fördela efter bästa förmåga. Det är också glädjande att dessa satsningar har kommit och kommer hela landet till del. I den här propositionen ser vi att samtliga svenska lärosäten får ökade resurser. Det låter inte alltid så på oppositionens företrädare, men faktum kvarstår: Alla svenska lärosäten får ökade resurser. Alla är vinnare.Om man dessutom ser på de specialsatsningar som görs inte minst på skogssidan, när det gäller gruvteknik och mycket annat ser vi att det här är områden som lärosäten som Linnéuniversitetet i , i mitt eget län och är duktigast på, och det här är alltså satsningar som kommer att gynna just dessa.Herr talman! Det andra målet för forskningspolitiken som jag skulle vilja tala om är hög kvalitet i den forskning vi genomför. Det ska inte bara handla om att lägga in mer pengar, utan det ska även handla om att få ut mesta möjliga för de pengar vi lägger in. kan inte vara bäst i världen på alla områden. Vi är väldigt bra på många områden, och vi ska ha en hög lägstanivå, vilket vi också har. Men vi behöver fler områden där kan toppa resultatligan. Det har skett tidigare; det kommer också att ske framöver och då i samverkan med näringslivet som i , tack och lov, investerar väldigt mycket i forskning och innovation.För att åstadkomma den kvaliteten måste vi sporra till en positiv konkurrens. Det är bra när medel fördelas i konkurrens mellan lärosäten. Det som avgör vilka lärosäten som får högst höjning och de som får lite mindre höjning av medlen är ju vilka som är duktigast på kärnuppgifterna. Vilka är duktigast på att forska? Vilka är duktigast på att skapa nytta och sprida nytta av resultaten? Det är inte så att det är den som har bäst kontakter med som ska få mer pengar. Det ska man få genom att vara duktig på det man ska vara duktig på.Utöver den omfördelning som sker baserad på kvalitet görs det också kloka satsningar, inte minst på unga forskare för att ge dem den arbetsro och de karriärvägar de behöver för att verkligen kunna satsa på att bli duktiga forskare i Sverige.Det handlar också om att som helhet, inte minst vår högre utbildning och vår forskning, ska vara öppet mot omvärlden. Satsningen på att locka hit utländska forskare - givetvis i alla åldrar, det handlar inte bara om seniorer utan om utländska forskare över hela skalan - är också klok. Vi vet ju att den bästa forskningen i världen är den som sker i miljöer där människor från olika kulturer och olika bakgrunder möts och där deras perspektiv och deras erfarenheter bryts mot varandra.Det tredje målet jag skulle vilja lyfta fram, herr talman, är att forskningen ska komma till nytta på olika sätt. Vi blir ju i en globaliserad värld alltmer beroende av att våra exportprodukter har högt kunskapsinnehåll. Det förutsätter också en satsning på forskning av hög kvalitet och att vi i näringslivet omsätter ny kunskap i varor och tjänster på världsmarknaden. Det är viktigt med ett väl fungerande system för kunskapsöverföring mellan lärosäten och näringsliv. Det är också en av grunderna för att de forskningsbaserade innovationerna ska komma fram och utvecklas att vi också kan ta hand om dem på ett bra sätt.Här sker det också kloka satsningar. Det handlar inte minst om de strategiska innovationsområden och den forskning för näringsliv och samhälle som genomförs. Det handlar om life science. Vi har redan nämnt satsningarna på att ta till vara skogsråvaran. Det handlar om gruvteknik och mycket annat. Det här är rejäla satsningar. Det är riktiga pengar som vi lägger in i detta. Om man på totalen lägger de satsningar som kan härledas till samverkan och innovation är vi uppe i 2 miljarder.Det handlar även om de innovationskontor som har visat sig fungera väldigt bra på lärosätena. I den här propositionen kommer ett antal fler lärosäten att få innovationskontor som jobbar med just de här viktiga frågorna. Men man måste också nämna de institut vi har, inte minst inom som jobbar med forskning som sker just i gränssnittet mellan akademi, näringsliv och övrigt samhälle.En av de mindre potterna i forsknings- och innovationspropositionen är den som gäller bedömning av lärosätenas samverkan. Trots sin relativa litenhet, det handlar om 200 miljoner för de kommande fyra åren, inleder denna satsning någonting som kan bli mycket betydelsefullt på sikt.Det är dags att vi gör upp med myten att man börjar någonstans med ren nyfikenhetsdriven grundforskning och sedan blir det lite mer och lite mer tillämpat. Så ser det inte ut. Innovationer i form av nya metoder, nya tjänster och nya produkter uppstår ju i hela kedjan. Snarare än linjärt är ju forsknings- och innovationssystemet cirkulärt. De korsbefruktar varandra. Därför är det viktigt att våra lärosäten har grundläggande incitament för att ständigt sträva efter öppenhet gentemot det omgivande samhället, gentemot samverkan och gentemot innovation.Det här har det talats om hur länge som helst. Det har varit tal om en tredje uppgift. Som tidigare talare har nämnt har ju Alliansen infört i högskolelagen att lärosätena ska jobba med denna uppgift. Men aldrig någonsin har vi mätt denna, aldrig någonsin har vi bedömt denna och aldrig någonsin har vi premierat det här arbetet så som vi nu börjar göra när tillsammans med ett antal andra aktörer får i uppdrag att se över hur man ska fördela dessa 200 miljoner så att de kommer lärosätena till del på grundval av vem som samverkar bäst med det omgivande samhället.Det handlar inte bara om näringsliv. Det handlar om alla samhällets sektorer. Det handlar om offentlig sektor och det handlar om civilt samhälle. Men grunden är givetvis att, i den mån de finns, riva murarna mellan akademi och omgivande samhälle, för det tjänar alla på.Det här handlar om riktiga satsningar, riktiga miljarder. Till skillnad från några av oppositionsföreträdarna klarar vi av att leverera även när vi sitter på makten, även när vi sitter på som fördelar pengarna. Det här är en historisk proposition, för aldrig någonsin har det satsats så mycket på forskning och innovation, på hela kedjan från det mest grundläggande till det mest tillämpade.Många har frågat sig vad oppositionen egentligen vill, och jag kan sälla mig till den skaran. Det låter som om det är väldigt mycket snack och väldigt lite konkretion om man går till det som faktiskt står i reservationer och i de alternativ som oppositionspartierna erbjuder i betänkandet. Till exempel, som har nämnts, klarar Socialdemokraterna tyvärr inte av att hålla i sina egna samverkanssatsningar ens i opposition. Man drar av miljarder från sina egna alternativa förslag.När man lyssnar på och hör att i en miljöpartistisk värld skulle universiteten få betydligt större resurser än i basanslag kan vi säga att det är precis det de får när vi utformar politiken. De får ju rejäla satsningar. Men när jag läser alternativ kan jag då inte utläsa vad det är de ska dra ned på. Om man ska öka lärosätenas egna medel så pass mycket, vad är det man ska ta bort pengar från? Svaret finns inte. Frågan är om ens representant har det svaret.Jag vill avsluta där jag började. Det är inget annat än historiskt att kunna stå här och tillföra dessa viktiga framtidsinvesteringar 4 miljarder , det i en värld och på en kontinent, , där många av våra kolleger tvingas till precis motsatsen. Det ska vi vara mycket tacksamma över oavsett vilket parti vi representerar. Först skulle jag vilja säga att man ska visa sina politiska motståndare respekt genom att inte fara med osanning, att de inte har en budget som håller ihop, för det har vi verkligen.Man ska inte heller förminska sina motståndare och säga att de inte har några förslag. Vi har 40 yrkanden. Antingen vill man förminska oss eller också har man inte läst vad vi skriver.Jag skulle också vilja hänvisa till den skrivelse som fick för ungefär sedan. Där är det två centerpartistiska företrädare som framträder, Per Schöldberg i och i . De tycker också att forskningspropositionen inte nyttjar hela potential. Det är lite frestande att fråga även vad det är de inte begriper som begriper bättre utifrån en regional verklighet med ett universitet och många starka företag?En annan sak som inte heller nyttjas till fullo är de yngre forskarna. Konkret säger vi: Ta bort utbildningsbidraget! Då säger ni: Nej, det ska vi inte göra. Stärk de yngre forskarna och låt dem bli anställda ! Då stärker man svensk forskning. Varför håller ni på och velar? Varför nyttjar ni inte hela potentialen? Man ser den i . Man ser den i . Centerpartister i och ser den, men ser den inte. Det skulle vara intressant att lyssna till vad det är du har uppfattat som ett ljus som inte de har gjort. Du refererar till två mycket kloka partikamrater till mig som jag har haft väldigt mycket kontakt med i samband med arbetet med den här propositionen. Det är så att vi faktiskt ökar ansträngningarna just för samverkan och för hela landet. Jag har även själv under arbetet med föregående proposition tagit i min mun att vi borde öka satsningarna på samverkan, att vi borde öka satsningarna så att de kommer hela landet till del. Det är precis vad som sker i den här propositionen.Man kan alltid önska mer, men faktum kvarstår att givet det ekonomiska läget, givet vad som var rimligt att tro att vi skulle åstadkomma, är det här en riktigt bra proposition. Samtliga lärosäten får ökade resurser. Vi har aldrig satsat så mycket på samverkan med och den forskning som sker med omgivande samhälle och näringsliv, och det är jag mycket stolt över.Sedan var det frågan om de yngre forskarna och utbildningsbidraget. Vi är egentligen överens i sak. Däremot delar jag inte uppfattningen att man ska lagstifta sig till en lösning på alla problem i världen. Låt oss se på vad som händer ute på lärosätena. Många lärosäten har gjort detta till en icke-fråga. De har anställt alla sina doktorander. Vissa andra släpar lite efter. Men färdriktningen är glasklar.Här ingår det jag ser som viktigt just när det gäller lärosätenas autonomi, nämligen att takten i utvecklingen måste anpassas utifrån de förutsättningar som finns på lärosätena. Att doktoranderna ska få bättre och tryggare villkor är vi helt överens om. Vad företrädarna i och ser är strukturproblem. De ser att det är fråga om system som leder till att de stora lärosätena får mer resurser. För mig är det logiskt med tanke på vad utbildningsministern har sagt om satsningar på forskningsuniversitet av elitkaraktär. Då måste det gå ut över någon. Det är strukturproblem som gör att de stora strömmarna förs till de stora lärosätena. Det slår mot övriga, och det är viktigt att uppfatta detta.De yngre forskarna nyttjas inte heller till sin fulla potential i och med att ni inte vill ta bort utbildningsbidraget. I propositionen argumenterar ni på rad efter rad för hur viktigt det är att stärka de yngre forskarnas situation, alltså hur negativt det är att de inte anställs . Den logiska konsekvensen vore då att ta bort utbildningsbidraget. Nej, då går ni ett halvt steg och säger att det ska minskas ett år.Men det kan inte handla om pengar. Ni prioriterar sänkt restaurangmoms och stora bolagsskattesänkningar. Det kan inte vara pengar det handlar om. Ni tillför resurser till lärosätena. Vad är det som gör att ni inte vill ta steget som ger den logiska konsekvensen att säga nej till utbildningsbidraget? Det är också lite flummigt. Ni är inte tydliga, och det är vår kritik.Självklart är det bra att det finns lärosäten som går före och fattar beslut. Men vi vet också att det finns lärosäten som inte vill. Där är det politikens roll att säga att det nu är dags eftersom behöver en stärkt forskningspotential. behöver de yngre forskarna. Ta bort utbildningsbidragen! Ni vågar inte det. Färdriktningen är klar. Våra doktorander ska ha bättre och tryggare villkor. Det får de. Det vi inte är överens om är vägen dit. Jag har inte det grundläggande synsättet som har, det vill säga att lagstifta fram alla lösningar på alla problem i världen. Jag tror på autonomi för våra lärosäten.Det tål att upprepas att alla lärosäten får ökade resurser. Vi har aldrig satsat så mycket på samverkan och innovation. Om det är något som lärosätena i hela landet behöver, är det något som näringslivet och det omgivande samhället som ska samverka med akademierna behöver, är det klara spelregler och besked. Då duger det inte att ena stunden säga att vi ska satsa 800 miljoner på detta och i nästa stund säga att vi ska satsa 500 miljoner på detta. Vem vet hur mycket som är kvar den dagen olyckan är framme och du får makten, med tanke på den utveckling som har skett när du har varit i opposition och kan säga vad du vill utan att behöva ta ansvar.Våra mindre lärosäten och akademier behöver långsiktiga spelregler och någon de kan hålla i hand. Vi står för vad vi säger, och vi satsar riktiga miljarder - till skillnad från er. Vi har aldrig haft en så bra forskningsproposition och de förslag som finns i betänkandet som vi debatterar. Det är spännande. Jag kan peka på en rad punkter, herr talman, där vi har kommit dithän att det finns transparens. i historien finns tydlighet i vart pengarna går, varför pengarna går dit de går och hur mycket. har aldrig haft ett så generöst forskningsförslag att ta ställning till som . Detta kan vän av ordning vara riktigt glad och tacksam för. I regeringsförklaringen - och jag är övertygad om över alla partier i - var vi överens om att är en kunskapsnation som ska bevaras och fortsätta att utvecklas. Hur utvecklas den? Jo, genom att vi satsar på forskning. Forskningen är vår framtid. kan inte vara en kunskapsnation om vi inte ligger längst fram på kunskapsfronten med kunnande, bevarande av den kunskap som finns och en förmåga att ta till sig den kunskap som finns över världen. Det är så vi bygger riktigt starkt.Här är det fråga om transparens. När jag kom in i fanns inte transparensen. Då kunde man inte få svar på en fråga i en interpellation om varför pengar har gått till ett lärosäte eller inte. finns mer att göra - det ska absolut inte sägas något annat - men det finns en klar viljeinriktning och en långtgående tydlighet där kvaliteten får styra, alla lärosäten får sin del samt möjligheter att ta till vara de basresurser som finns. Jag är mycket glad för att jag får vara med om och tala för detta här i kammaren.Mina allianskolleger har haft många tydliga och bra anföranden om vad forskningsförslaget innehåller. Jag står naturligtvis bakom vad de har sagt. För att inte tynga debatten med ytterligare upprepningar ska jag koncentrera mig på delvis andra saker.Herr talman! Vad beror resultatet på som gör att kan förbli en kunskaps- och forskningsnation? Vad är det allra viktigaste villkoret? Visst är det viktigt med pengar. Visst är det viktigt med en bra infrastruktur, och så vidare. Men ytterst behöver vi riktigt bra forskare. Det ska vara forskare med personliga egenskaper som gör att forskningen blir tillförlitlig vetenskapligt så att den accepteras överallt i världen, som har både hjärta och hjärna.