bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Trots lagändring med sänkta beviskrav är förekomsten av medicinska vetenskapliga evidens styrande för besluten, och de litteratursammanställningar som används av de försäkringsmedicinska rådgivarna i verksamheten bygger till största delen på forskning inom manligt dominerade yrken. Det finns fortfarande betydande skillnader mellan kvinnor och män i beviljande av arbetsskadelivränta. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att har tillgång till aktuell forskning om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. () har fått i uppdrag att bistå med kunskapsöversikter och då särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer. SBU driver två sådana projekt om depressioner och ryggsjukdomar. Regeringen anger i budgetpropositionen att det är viktigt att SBU ges möjlighet att genomföra ytterligare kunskapsöversikter och avser därför förlänga satsningen till att omfatta hela perioden fram . Utskottet kan vidare konstatera att via för hälsa, arbetsliv och välfärd görs betydande satsningar för att öka kunskapen om kvinnors hälsa och arbetsliv. Utskottet vill även peka på att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att utreda hur arbetsskadeförsäkringen ska vara utformad . Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte är aktuellt för att ta initiativ till förändringar av reglerna för arbetsskadeförsäkringen. Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkande 21, 2013/14:Sf245 (S), 2013/14:Sf353 (S), 2013/14:Sf305 (S) och 2013/14:Sf208 (V). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. finansiell samordning, samverkan mellan myndigheter, försäkringsmedicinska rådgivare och servicekontor. Jämför reservationerna 23 (S), 24 (MP, V), 25 (S) och 26 (V). Finansiell samordning och annan samverkan I kommittémotion 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att utreda den framtida strukturen för den finansiella samordningen. Motionärerna anser att det efter mer än finns anledning att ta ett samlat grepp om strukturen för Finsam och samordningsförbunden. I motion 2013/14:Sf330 av i och Shadiye Heydari (båda S) begärs ett tillkännagivande om en bättre samordning mellan , och Arbetsförmedlingen. Människor bollas fram och tillbaka mellan myndigheter, vilket har en negativ inverkan på deras liv. I motion 2013/14:Sf351 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en utredning för att ytterligare effektivisera sjukskrivningsprocessen mot bakgrund av sjukskrivningsmiljarden. Det råder delade meningar om dess effektivitet. I kommittémotion 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om handläggning. Kassan måste fungera så att personalen ges förutsättningar att klara sitt jobb och människor får sina pengar . Det ekonomiska tillskott som nu får är välbehövligt. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om servicekontor. De lokala servicekontoren har stor betydelse för tillgängligheten för och närheten till medborgarna. Som ett resultat av regeringens politik hotades servicekontoren av nedläggning. På initiativ av Socialdemokraterna, de gröna och har beslutat att servicekontoren ska vara kvar. Den fortsatta processen för att säkerställa att medborgarna får tillgång till god service och möjlighet till personliga möten måste följas noga. I motion 2013/14:Sf215 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se över de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll och arbete. De ska fungera som medicinskt beslutsstöd till handläggare. finns dock en tendens att de även uttalar sig i försäkringsärenden. Det finns anledning att se över de försäkringsmedicinska rådgivarnas roll vid prövning av olika försäkringsärenden, liksom tillsynen över dem. Frågan bör behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. I motion 2013/14:Sf238 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av hur bidragsfusk kan förhindras. Ett av de bidrag som är relativt enkelt att lura till sig är bostadsbidraget. Bland annat saknas resurser hos kontrollmyndigheten. I partimotion 2013/14:Sf202 av m.fl. (V) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att stärka de behandlande läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen. Att personer blir nekade sjukpenning på grund av en bedömning av en läkare de aldrig träffat är problematiskt. Därför bör de behandlande läkarnas roll stärkas. I partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att regeringen inom EU bör driva frågan om möjlighet till överprövning av A1-intyg när det är uppenbart att intygets syfte är att sänka arbetsgivarens kostnader för skatter och sociala avgifter. I motion 2013/14:Sf321 av (M) begärs ett tillkännagivande om ökad kunskap om sjukförsäkringen. i genomförde 2003–2005 en stor insats för att minska sjukskrivningstalen, vilket ledde till att antalet sjukskrivningar sjönk kraftigt i . Modellen bör enligt motionären prövas på nationell nivå. I motion 2013/14:Sf210 av och (båda MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att tydligt verka för ett jämställt uttag av föräldraledighet och VAB-dagar. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf250 yrkande 2 ett tillkännagivande om att målet om ett jämställt uttag av föräldradagar bör återinföras i regleringsbrevet för . Enligt motionärerna är det djupt oroande att regeringen har slopat detta mål. I motion 2013/14:Sf360 av (C) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att återinföra jämställdhetsmålen i uppdrag. Finansiell samordning och annan samverkan Inte minst den reformerade sjukskrivningsprocessen ställer krav på ett väl fungerande samarbete mellan berörda aktörer. För att få fler personer att återgå i arbete bedrivs rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan och andra aktörer inom rehabiliteringsområdet. Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes med syfte att ge ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner. var 82 samordningsförbund i drift vilket omfattar 222 av landets 290 kommuner. Ett samordningsförbund kan omfatta olika stora geografiska områden, från en kommun till ett helt län. Målgruppen är individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. och Arbetsförmedlingen har samarbetet löpande för att stödja sjukskrivnas återgång i arbete. har regeringen gett och Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidareutveckla sitt samarbete. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterar i rapporten rehabiliteringsinsatser i samverkan – En granskning av och Arbetsförmedlingens utvecklingsarbete att de förändringar som myndigheterna nu genomför skapar förutsättningar för att erbjuda fler personer stöd och aktivitet samt att insatser kan ske i ett tidigare skede i sjukfallen. Myndigheterna pekar dock på att det är nödvändigt att fortsätta att genomföra och utveckla den nya samarbetsformen, bl.a. när det gäller samarbetet med vårdgivare och kommuner. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att den nya samarbetsmodellen fortsätter att utvecklas. Genom uppdrag till och Arbetsförmedlingen avser regeringen säkerställa att samarbetet fortsätter att utvecklas. Utskottet delar regeringens bedömning att sjukskrivningsmiljarden har höjt kvaliteten och effektiviserat arbetet med sjukskrivningsprocessen både inom hälso- och sjukvården och inom . Sjukskrivningsprocessen är nu en än mer närvarande och aktuell fråga inom hälso- och sjukvården och de åtgärder som har vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att stärka vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Medlen har också stimulerat åtgärder som har bidragit till att undanröja hinder för en effektiv handläggning av sjukförsäkringsärenden. Utskottet avstyrker med vad som anförts motionerna 2013/14:Sf330 (S), 2013/14:Sf351 (S) och 2013/14:Sf379 (S) yrkande 14. har i ett tillkännagivande (bet. 2010/11:SfU10, rskr. 2010/11:223) uppdragit åt regeringen att återkomma till med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. På uppdrag av regeringen rapporterade att myndigheten bedömde att servicekontoren bör vara kvar till dess att förmågan att ytterligare utveckla och tillfredsställa de försäkrades behov har byggts upp. Den långsiktiga lösningen är, enligt , en kraftfull utveckling av självbetjäningstjänster och digitala kanaler. Utskottet noterar att tillförts för att kunna behålla befintliga servicekontor och serviceplatser. Av budgetpropositionen framgår även att avsätts för att skapa förutsättningar för lokal närvaro. Utskottet noterar även att anslag, som angetts i tidigare avsnitt, ökas med för att möjliggöra en välfungerande verksamhet. När det gäller frågan om försäkringsmedicinska rådgivare och behandlande läkares roll i sjukskrivningsprocessen kan utskottet konstatera att formerna för arbetet förändrades 2009. Bland annat används numera en ny metod – försäkringsmedicinsk konsultation i grupp. I gruppen deltar försäkringsmedicinska rådgivare, försäkringsspecialister och flera handläggare. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har genomfört fokusgruppsintervjuer och en enkätundersökning för att ta reda på hur deltagarna uppfattar den nya arbetsmetoden (rapport 2011:11). Undersökningen visar att det finns otydligheter i fråga om hur gruppkonsultationer ska gå till. Bland annat är det oklart om gruppkonsultationer har ersatt eller bara utgör ett komplement till annat försäkringsmedicinskt stöd, t.ex. skriftliga yttranden från försäkringsmedicinska rådgivare. Utskottet kan konstatera att avsikten med ISF:s rapport är att den ska kunna ge ytterligare underlag för det utvecklingsarbete som pågår inom . Mot bakgrund av vad som anförts avstyrks motionerna 2013/14:Sf379 (S) yrkandena 23 och 24, 2013/14:Sf215 (S) och 2013/14:Sf202 (V) yrkande 5. I budgetpropositionen anges att i sin kontrollverksamhet har fokuserat mer på kontroll av de mest kostsamma ersättningarna, som assistansersättning och sjuk- och aktivitetsersättning. Det visar sig t.ex. i att andelen av polisanmälningar som gäller grovt bidragsbrott, dvs. över fem basbelopp, har ökat från . En nationell kontrollsatsning inom assistansersättningen har inletts tillsammans med polis, åklagare, och andra berörda myndigheter. Utvecklingen visar att färre polisanmälningar avskrivs och att fler leder till fällande domar. Även strafförelägganden och åtalsunderlåtelser har ökat. har arbetat med att förbättra kvaliteten i polisanmälningarna. Utskottet noterar att anslag har ökats –2016 till följd av utvidgade uppgifter för att begränsa fusk och felaktigheter i assistansersättningen. Enligt utskottet saknas det anledning för att ta initiativ till en översyn av hur bidragsfusk kan förhindras. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Sf238 (S). Utskottet utgår från att åtgärder vidtas om problem med missbruk av s.k. A1-intyg påvisas. Utskottet anser inte att motionerna 2013/14:Sk376 (V) yrkande 16 och 2013/14:Sf321 (M) om överprövning av s.k. A1-intyg och om ökad kunskap om sjukförsäkringen bör leda till något tillkännagivande från . Motionerna avstyrks därmed. Utskottet noterar att för att förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnet samt minska konflikter mellan föräldrarna har regeringen i proposition 2013/14:4 Nya åldersgränser och flexibilitet i föräldraförsäkringen lämnat förslag om att föräldrapenningens ersättningsnivåer ska delas lika mellan föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn (bet. 2013/14:SfU3, rskr. 2013/14:66). Utskottet noterar vidare att i regleringsbrevet för anges att information ska ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen. Beträffande frågan om målet om ett jämställt uttag av föräldrapenning förutsätter utskottet att regeringen överväger om det finns behov av att ändra målformuleringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf210 (MP) yrkande 2, 2013/14:Sf250 (V) yrkande 2 och 2013/14:Sf360 (C) yrkande 4. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom delas in i två områden: Ersättning vid ålderdom, där garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ingår och Ersättning vid dödsfall, som omfattar efterlevandepension till vuxna, dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension (till dessa förmåner). Även ingår i utgiftsområdet. Inkomstrelaterad ålderspension redovisas i budgetpropositionen under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. har på förslag av finansutskottet i betänkande 2013/14:FiU1, och i enlighet med regeringens förslag, fastställt ramen för utgiftsområde 11 till ca (rskr. 2013/14:56). Anslag inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom i enlighet med regeringens förslag, antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken samt lämnar de bemyndigande som regeringen begärt. Motionsyrkanden med alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 16 . Den långsiktiga trenden är att utgifterna för garantipension minskar. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan har pension. Dessutom minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. En viktig utgiftsstyrande faktor är prisbasbeloppets utveckling, men utgifterna påverkas också av hur den inkomstrelaterade ålderspensionen (inkomstpension och tilläggspension) utvecklas, eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension. minskar prisbasbeloppet, vilket medför minskade utgifter för garantipensionen. sänks dock den inkomstrelaterade ålderspensionen varför behovet av garantipension ökar något 2014. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 13 . Kostnaderna för anslaget utgörs till största del av kostnader för änkepension. Eftersom änkepensionen håller på att avvecklas minskar anslagets kostnader successivt. Till skillnad från ålderspension omfattas efterlevandepensioner inte av reglerna för den automatiska balanseringen, varför den sammantagna effekten av den ekonomiska nedgången inte blir lika stor jämfört med ålderspensionerna. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 8 . Regeringen beräknar att kostnaderna kommer att fortsätta att öka . På lång sikt minskar dock antalet ålderspensionärer med bostadstillägg då de nyblivna pensionärerna i genomsnitt har högre pension än de som redan har pension. I syfte att göra det mer lönsamt och enklare att ha arbetsinkomster som man är pensionär föreslår regeringen att det vid beräkningen av bostadstillägg för pensionärer införs ett fribelopp för arbetsinkomster (prop. 2013/14:1 punkt 1). Det innebär att en ålderspensionär som har bostadstillägg kan tjäna utan att bostadstillägget minskas. Till följd av detta förslag bör anslaget Bostadstillägg till pensionärer höjas med 2014. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till . Antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd har ökat . Den främsta anledningen till det är att en mindre andel av dem som är födda eller senare är berättigade till garantipension. De som är födda eller tidigare kunde bosättningstid få full garantipension, medan de som är födda eller senare måste vara bosatta i för att få full garantipension. Antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd påverkas också av andra faktorer, t.ex. minskad eller ökad invandring och skatteförändringar. Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till . verksamhet finansieras dels av anslag på statens budget, dels av de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna), dels av premiepensionssystemet. Den del av myndigheten som finansieras helt via anslag i statens budget är bl.a. administrationen av garantipension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Regeringen föreslår att totalt ska avsättas för att stärka informationsverksamhet och konsumentskyddande insatser. förvaltningsanslag bör tillföras . Övriga avsätts från AP-fondssystemet och premiepensionssystemet. Medlen bör tillföras för åren 2014–2017. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar (prop. 2013/14:1 punkt 2). m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2013/14:Sf344 att anslaget 1:1 ökas med 6 , anslaget 1:2 minskas med , anslaget 1:3 minskas med 1 och anslaget 1:4 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen av anslaget 1:1 ska finansiera en höjning av garantipensionen med . Det medför i genomsnitt en ökad disponibel inkomst med för alla garantipensionärer. Minskningen av anslaget 1:3 är en följd av förslaget om höjd garantipension. Anslagen 1:2 och 1:4 kan minskas till följd av partiets förslag om minskad invandring. I kommittémotion 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om höjd garantipension. Enligt motionärerna bör garantipensionen höjas för att på så sätt förbättra ekonomiskt utsatta kvinnors livssituation. Det skulle även ha en betydande inverkan på inkomstskillnaden mellan män och kvinnor. m.fl. (V) föreslår i partimotion 2013/14:Sf317 yrkande 1 att anslaget 1:1 ökas med och att anslaget 1:3 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen av anslaget 1:1 beror på förslag om att garantipensionen ska höjas med för att höja den ekonomiska standarden för de pensionärer som har det sämst ställt. Minskningen av anslaget 1:3 är en följdeffekt av förslaget att avslå regeringens förslag att införa ett fribelopp för arbetsinkomster. Förslaget, som bör avslås, berör ett mycket litet antal pensionärer och är en godtycklig förmån eftersom många äldre inte kan få ett jobb eller saknar arbetsförmåga (yrkande 2). Av propositionen framgår det att de pensionärer som har de lägsta pensionerna procentuellt sett har fått störst inkomstförbättring . Deras pensioner har ökat och beror bl.a. på de skattesänkningar för pensionärer som genomfördes –2011 och 2013 och de ökningar av bostadstillägget till pensionärer som genomfördes och 2013. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår en femte skattesänkning för pensionärerna . Enligt regeringen innebär förslaget att de flesta pensionärer kommer att få behålla ca 500–mer av sin pension. Det är viktigt att ha ett regelsystem som så långt det är möjligt stimulerar till arbete, även när pensionärslivet har börjat. Utskottet är positivt till regeringens förslag om ett fribelopp för arbetsinkomster. Genom förslaget ökar möjligheten för de pensionärer som vill och kan, att kombinera arbetsinkomst och bostadstillägg. Detta förstärker ytterligare ekonomin för de pensionärer som har lägst inkomst. Att införa ett fribelopp förenklar även handläggning av bostadstillägg. Utskottet tillstyrker förslaget om att införa ett fribelopp på arbetsinkomster på vid beräkningen av bostadstillägg för ålderspensionärer. Utskottet har heller inget att invända mot regeringens förslag om bemyndigande för . Utskottet ser positivt på de förstärkningar som regeringen föreslår för pensionärer med låga inkomster. Att utöver detta höja garantipensionen, som motionärerna föreslår, är enligt utskottet inte aktuellt. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 11. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2013/14:1 punkterna 1–3 och avstyrker motionerna 2013/14:Sf344 (SD), 2013/14:A405 (SD) yrkande 13 och 2013/14:Sf317 (V) yrkandena 1 och 2. Bostadstillägg till pensionärer m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl. a. bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Jämför reservation 27 (S). Bostadstillägg till pensionärer () är inkomstprövat och börjar reduceras vid inkomster som överstiger för ogifta och för gifta pensionärer (2,17 respektive 1,935 prisbasbelopp). BTP lämnas av bostadskostnaden upp till ett tak på för ogifta och för gifta. Det högsta BTP-beloppet för ogifta är och för gifta . 2012 höjdes bostadstillägget med per person för alla ålderspensionärer som hade bostadstillägg. Ett gift par fick således mer i tillägg . 2013 höjdes bostadstillägget igen med ytterligare och person. Personer som har BTP kan även få särskilt bostadstillägg till pensionärer () som betalas ut automatiskt om man uppfyller villkoren. SBTP lämnas när den disponibla inkomsten är lägre än för ogifta och för gifta och efter det att en bostadskostnad upp till maximalt för den som är ogift och för den som är gift har dragits av. Den disponibla inkomsten beräknas på samma sätt som gäller för BTP, dock med den skillnaden att man gör avdrag för skatt enligt skattetabell. Till den disponibla inkomsten ska läggas det BTP som betalas ut. Ett beslut om bostadstillägg gäller tills vidare och en ny ansökan behöver inte göras . Personer som har fyllt , är bosatta i och som inte har sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda kan efter ansökan få äldreförsörjningsstöd. Det kan exempelvis gälla dem som inte har kunnat tjäna in pensionsrätt som ger tillräcklig försörjning på grund av invandring till i vuxen ålder. Det kan också vara personer som har låg ålderspension därför att de tagit ut den tidigt eller varit egna företagare och inte betalat sina pensionsavgifter. Äldreförsörjningsstödet, som är inkomstprövat, motsvarar skillnaden mellan inkomsterna efter avdrag för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå. Inkomster minskar stödet krona för krona. Den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet liksom den högsta bostadskostnad som beaktas är desamma som för särskilt bostadstillägg för pensionärer. I kommittémotion 2013/14:Sf378 av m.fl. (S) yrkande 4 samt i motionerna 2013/14:Sf216 av i (S) och 2013/14:Sf299 av m.fl. (S) begärs tillkännagivanden om behovet av en analys av bostadstillägget. Den tidigare genomförda höjningen av bostadstillägget kompenserar inte den skatteklyfta som har uppstått. Utgångspunkten för förstärkta bostadstillägg bör enligt motionärerna vara strikt fördelningspolitisk. Effekterna av förändringar i bostadstillägget bör analyseras. I motion 2013/14:Sf206 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att följa upp gjorda förändringar i ansökningsförfarandet för bostadstillägg. Anmälningsskyldigheten vid förändrade inkomst- eller boendekostnadsförhållanden upplevs som betungande och behöver enligt motionären följas upp. I motion 2013/14:Sf241 av (M) begärs ett tillkännagivande om åtgärder för att undvika att pensionärer går miste om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd som de har rätt till. Motionären anser att informationsinsatser och andra åtgärder bör vidtas så att de som har rätt till förmånerna också får del av dem. har åtgärder vidtagits för att förbättra situationen för pensionärer med låg ekonomisk standard genom att höja bostadstillägget och den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet. Eftersom BTP är en inkomstprövad förmån är det pensionärer med låga inkomster som har små marginaler när hyran är betald som också har fått ta del av förbättringarna. Utskottet vill framhålla att då kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män är det fler kvinnor som får BTP och därmed får ta större del av genomförda förbättringar.