bet · H001KrU11 · 2013-05-15 00:00:00 — Det finns som vi vet olika argument både för och emot en nationell, statlig kulturpolitik. Några menar att kulturen inte tillhör statens kärnuppgifter. Men det finns också de som vill ha en väldigt aktiv kulturpolitik för att fostra rätt sorts människa. De vill ofta stödja kultur som strävar efter en viss politisk linje.Folkpartiet liberalerna avfärdar båda dessa riktningar. Vi vill se en aktiv kulturpolitik, men vårt viktigaste skäl för en aktiv kulturpolitik är att en sådan politik ökar människans frihet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Vi vet att kulturen bidrar till ett mer tolerant samhälle. Vi kan se hur kulturen har betydelse för hälsa och välbefinnande. Vi ser också hur kulturen bidrar till personlig och samhällelig bildning och till utmaning av konventioner.I ser vi kulturens betydelse i många dimensioner. Vi ser också dess unika värde för oss som enskilda människor. Det är en del. Men hela samhället har behov av ett brett och omfattande kulturliv.Vi är mångfacetterade både som människor och samhälle och vet att vi lockas och inspireras av de mest skilda kulturella uttrycken. De professionella kulturskaparna är våra vägledare på denna resa genom dimensionerna. Kulturskaparen är vår lärare och som roar oss men som också kan skapa oro så att vi måste tänka till och ta ställning.Konstnärer är en ofta högutbildad grupp i vårt samhälle som utför viktiga gärningar genom sitt konstnärliga skapande. Det är ett arbete som inte alltid får den ekonomiska uppskattning det faktiskt är värt.Samtidigt blir de kulturella och kreativa näringarnas betydelse för nationell och regional tillväxt, jobb och innovationer allt tydligare. Ett livskraftigt kulturliv bidrar till en orts eller regions attraktionskraft både vad gäller att locka till sig nya invånare och industrier och företag. Det finns också stora vinster i en ökad kulturturism.Samtidigt har kulturen och kulturskaparna en stor betydelse för innovationer och entreprenöriell utveckling i ett större perspektiv. Entreprenörskap och konstnärskap har många beröringspunkter. Båda handlar ytterst om att tänka och skapa nytt. Därför finns det också mycket att vinna på att utveckla mötet mellan just kultur och näringsliv. Det är också därför som i regeringen har tagit fram en handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna. Målet är att göra det enklare för konstnärer och kulturskapare att leva på sitt skapande.En annan fråga som är av stor vikt för många verksamma entreprenörer inom de kulturella och kreativa näringarna är införandet av en avdragsrätt för företag på förstahandsinköp av konst. En sådan avdragsrätt skulle stärka många konstnärers möjlighet att leva på sitt skapande.Jag vill med det här, herr talman, ha sagt att det inte enbart är kulturpolitiken som påverkar konstnärers möjligheter. Flera andra politikområden spelar in, till exempel förenklade regler för småföretagare som tidigare tog upp.För att återgå till kulturutskottets område vill jag lyfta fram kultursamverkansmodellen som en viktig motor för att utveckla kulturen och samarbetet mellan olika aktörer som finns i en region. För att detta ska fungera är det viktigt att den dialog som regionen för med kommunerna, det fria kulturlivet, organisationerna, studieförbunden, de ideella kulturorganisationerna och inte minst de professionella aktörerna blir så bra som möjligt. Med en väl genomförd dialog och ett gott samarbete inom regionen får också kulturlivet och de professionella kulturskaparna ett tydligt uppsving.Skapande skola är ytterligare ett mycket bra exempel på hur kultur ger mervärde. Professionella kulturutövare och skapare delar där med sig av sin kunskap för att inspirera barn och ungdomar. får kulturskaparen en inkomst och en möjlighet att använda, utveckla och sprida sitt kunnande.Herr talman! Jag vill avslutningsvis kommentera motionerna i dagens betänkande som rör Svenskt Rockarkiv i . Jag måste erkänna att formuleringen i utskottets ställningstagande kan uppfattas som lite missvisande.Jag vill vara tydlig med att för mig är Svenskt Rockarkiv i inte enbart en regional angelägenhet. förvaltades detta kulturarv här i . Jag tror inte att någon då tvivlade på att detta var en nationell angelägenhet. är det som förvaltar , som för övrigt inte bara innehåller rockminnen. Ett mera riktigt namn skulle vara . är dock namnet så etablerat att ett namnbyte inte är aktuellt.Att arkivet nu ligger i och inte i kan ju inte innebära att det plötsligt har blivit en regional angelägenhet. Allt av riksintresse måste väl inte ligga i ? Här har vi faktiskt en arbetsuppgift att utföra.Herr talman! vill värna kulturens egenvärde och förstår dess betydelse som samhällsberättare och aktiv part i samhällsutvecklingen - en samhällsutveckling där våra kulturskapare är centrala och betydande färger på samhällets palett.Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på motionerna. Vi har säkert alla som deltar i den här debatten mer eller mindre rika erfarenheter av hur det ser ut för kulturskapare att kunna leva på sin konst. Min egen son till exempel målar i olja och är en mycket produktiv och driven konstnär. Men han kan inte leva på sitt konstnärliga skapande utan arbetar deltid inom för att försörja sig.Min far var däremot professionell skulptör och finns representerad i med ett sextiotal monumentalskulpturer i utomhusmiljöer från i söder till i norr. Han blev mest känd för sin barnvänliga konst där man inte bara får titta på konsten utan även känna, klättra, klänga och rutscha och på så vis uppleva konsten med hela kroppen. Som ni förstår är det framför allt barnen som uppskattar det men också en del vuxna. Framför allt uppskattades det av blinda och synskadade elever på Tomtebodaskolan i , som fick denna möjlighet. Min far brann för att förmedla konstnärlig utövning till andra och var bland annat slöjdlärare för vår nuvarande kung under tidigt 50-tal.Jag fick tidigt lära känna andra konstnärer och lära mig om konstens betydelse för vår livskvalitet. Jag fick också lära mig om realism, impressionism, expressionism och surrealism. Jag kunde inte heller undgå att väldigt tidigt lära mig vad enprocentsregeln är för något: att åtminstone av byggkostnaden ska användas till konstnärlig utsmyckning. Som vi ser i betänkandet har denna regel för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer funnits . Den har gett viktiga förutsättningar för att skapa arbetstillfällen för bildkonstnärer. Det är väldigt bra att enprocentsregeln alltjämt finns som en viktig riktlinje.Som framgår av betänkandet har och inlett en kartläggning av i vilken omfattning som kommuner, landsting, regioner och stat ger konstnärer uppdrag som är byggnadsanknutna samt hur dessa uppdrag administreras och finansieras. Det är en mycket angelägen undersökning, vars resultat jag, och säkert många med mig, ser fram emot att ta del av. Men tror jag att vi kan vara överens om att konstinköpen i första hand ska grunda sig på en mer kulturpolitisk bedömning snarare än att kopplas till dagens prisnivåer på byggmaterial eller hur stora byggprojekten är vid en viss tidpunkt.Herr talman! Om vi sedan går över till den så kallade kultursamverkansmodellen kan vi konstatera att den vilar på en viktig maktfördelningsprincip som heter subsidiaritetsprincipen. Den handlar om att vi bygger samhället nedifrån och upp och inte tvärtom, om att beslut ska ske på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå och att nivåer ovanför har understödjande uppgifter. Det är så det fungerar när det gäller kultursamverkansmodellen. Det är också denna princip som tillämpas när det gäller frågan om medverkans- och utställningsavtalet, det så kallade , ett ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställningar. verkar för att samtliga regioner som ingår i kultursamverkansmodellen ska skriva in i sina respektive kulturplaner att de avser att följa avtalet. Det är viktigt.Trots att oppositionen, för att inte tala om flertalet kulturskribenter, vill utmåla regeringen som närmast kulturfientlig är det i sammanhanget viktigt att påpeka - vilket också gjorde - att man kan läsa svart på vitt att regeringen i sina budgetpropositioner alltsedan 2007 stärkt kulturområdet. Med tidigare regeringar skedde inte samma utveckling.Det är viktigt med tillgång till konst och kultur för att en region ska utvecklas och vara attraktiv. De kulturella och kreativa näringarna är en viktig del av detta. Alla regioner i har utarbetat egna planer eller program för de kulturella och kreativa näringarna, och inom EU-samarbetet lyfts dessa sektorer fram som väsentliga. Genom Skapande skola har möjligheten ökat för eleverna att få del av kulturella upplevelser, oavsett bakgrund och oavsett vilka förutsättningar de har. finns nu Skapande skola även för elever i förskoleklass. När jag varit ute i landet har det här lyfts fram av kulturarbetare och människor som jobbar med kulturens utveckling, av lärare och politiker. Man ser det här som något väldigt positivt. Vi kristdemokrater tycker att detta är en stor framgång för oss.Forskning har visat att barn som regelbundet har kontakt med kulturell verksamhet får en större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan är avgörande för att förstå andra människors känslor och känna empati. På så sätt utvecklas barnets kognitiva kompetens. Införandet av såväl kultursamverkansmodellen som Skapande skola har kunnat genomföras och har visat sig vara viktigt för kulturskaparna.I det långsiktiga arbetet är en ansvarsfull ekonomisk politik med en budget i balans en garant för kulturskaparnas villkor. Sänkta inkomstskatter leder också till att konstnärernas ekonomiska situation förbättras, som hushållens ekonomiska utrymme att ta del av viktiga kulturupplevelser ökar. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande.