bet · H001KU13 · 2013-01-08 00:00:00 — Som exempel på det senare kan nämnas att företrädare för , när det gäller extra val, har pekat på att det tryckeri som finns upphandlat för tryckning av röstkort behöver få en datafil med uppgifter senast före ett extra val för att myndigheten ska kunna börja sända ut utlandsröstkort senast före det extra valet. En brevröst får göras i ordning tidigast före valdagen; när det gäller andra val än ordinarie val får brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas (7 kap. 12 § vallagen). I författningskommentaren till bestämmelsen uttalas (prop. 2004/05:163 s. 121) att tidsgränsen inte kan tillämpas generellt vid val. Vid andra val än ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt vid val till går det av naturliga skäl inte att ange när valet ska äga rum. Vid sådana val får brevröster därför göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. Röstning på utlandsmyndighet får börja före valdagen när det är fråga om annat val än ordinarie val. Vidare kan noteras att vid omval till kommun- eller har endast de väljare som varit folkbokförda i kommunen vid det ordinarie valet. Utlandsröstkort kan därför förmodas förekomma i mycket begränsad omfattning i samband med sådana omval. Valprövning av något annat organ än ? Genomgången ovan (s. 8) visar att varit enig i sina avgöranden i påtagligt stor utsträckning. Av de 600 beslut som nämnden meddelat förekom skiljaktiga meningar bara i 29 ärenden, vilket är . Och av dessa avsåg 11 ärenden överklaganden av val. I ärenden om överklagande av allmänna val förekom inga skiljaktiga meningar. Vidare går det enligt gruppens mening inte att se något mönster, i de ärenden där varit oenig i sina beslut, som ger anledning till oro för partipolitiska hänsynstaganden, så som Regeringsrätten befarade när inrättades. Gruppen ser därför inte anledning att föreslå att någon annan ordning för valprövning ska utredas. handläggning av överklagandena av val Genomgången av arbete och ger en bild av att riksdagsvalet prioriterades före de kommunala valen. Det får enligt gruppens mening anses lämpligt att nämnden strävar efter att i första hand riksdagsvalet ska vinna laga kraft i den mån det är möjligt. visar genomgången att överklagandet av valet till kommunfullmäktige i , som kom in till , efter att den inledande skriftväxlingen var avslutad behandlades i nämnden första gången . Då beslutade nämnden att hämta in yttrande från valnämnden i och kuvert för genomgång. Tomma ytterkuvert för budröster granskades i närvaro av nämndens ordförande och två föredragande. yttrande kom in till , och utredningsåtgärder dokumenterades sen . Därefter behandlades ärendet igen i . granskades vissa tomma ytterkuvert för budröster i närvaro av en föredragande och en sekreterare i nämnden, och dokumenterades ytterligare utredningsåtgärder. beslutade nämnden att hämta in ytterligare komplettering i form av dels en skiss över en vallokal, dels yttrande från professor med sannolikhetsbedömningar. Ärendet behandlades på nytt i nämnden . Professor yttrande kom in till , och utredningsåtgärder dokumenterades . Nämndens beslut meddelades . Av beslutet framgår att tog ställning till en rad olika frågor och kom fram till att det hade förekommit flera avvikelser från föreskriven ordning. Vidare gjorde nämnden i beslutet bedömningen att de avvikelser från föreskriven ordning som konstaterats med fog kunde antas ha inverkat på fördelningen av mandat i valkretsen Nordöstra. När det gäller valet till i prövade 11 överklaganden i sak. Ärenden inkom mellan , och den inledande skriftväxlingen pågick till . granskades 148 valkuvert avseende budröster från i närvaro av ordförande och en föredragande; därutöver genomfördes icke protokollförda granskningar vid åtminstone en handfull tillfällen. Ärendena behandlades vid sammanträden ; vid det senare tillfället beslutade nämnden att inhämta yttrande från professor med sannolikhetsbedömningar. Preliminärt yttrande från kom in och yttrande . Ärendena behandlades vid nämndens sammanträden och . Därefter kom ett uppdaterat yttrande från in till nämnden . beslut i tolv ärenden fattades vid sammanträdet . I sin bedömning behandlade nämnden under skilda rubriker frågor om klagande som inte har rätt att överklaga, förkomna valsedlar och ogiltigförklarad valsedel, tillhandahållande av valsedlar, id-kontroll, röstmottagning och valhemlighet, röstning vägrad på grund av felaktig avprickning i röstlängd, förhållandena i vallokal, hantering av förtidsröster och utlandsröster samt budröster i . kom sammanfattningsvis fram till att det förekommit avvikelser som avsåg 104 felaktigt godkända budröster i kommuns valkrets; oräknade förtidsröster varav 26 i kommuns valkrets, 10 i Västra valkrets, 8 i den norra, 2 i den södra och 5 i den östra valkretsen; 2 väljare som inte fått rösta i kommuns valkrets och 1 i västra valkrets; Centerröster som inte kommit med i den slutliga sammanräkningen, varav 1 i västra valkrets och 15 i den östra valkretsen; valsedlar hade inte tillhandahållits i enlighet med vallagens föreskrifter i vissa val- och röstningslokaler i och kommuner. fann att de avvikelser från föreskriven ordning som konstaterats, med den marginal som funnits i fråga om sista utjämningsmandatet, med fog kunde antas ha inverkat på valutgången. Sammantaget framgår det att arbetet med utredning av ärenden har varit omfattande och krävt kompletteringar i flera skeden, och att bedömningarna varit komplicerade. Enligt gruppens mening är det utomordentligt viktigt att de utredningsåtgärder vidtas som är nödvändiga för att nämnden ska kunna ta ställning till om avvikelser från föreskriven ordning e.d. har inträffat, liksom om det inträffade med fog kan antas ha inverkat på valutgången. är en opartisk myndighet av domstolsliknande karaktär och är skyldig att göra en saklig och noggrann prövning av överklaganden av val. Det är av största betydelse för förtroendet såväl för som för valprocessen och demokratin. Av stor betydelse är emellertid även att eventuella omval, eller andra mindre ingripande åtgärder som t.ex. kompletterande sammanräkning, sker efter det ordinarie valet. Det framgår av genomgången att en rad ärenden inom gruppen kommunala val behandlades vid ett till två sammanträden i och avslogs eller . Vidare framgår att inom gruppen kommunala val avgjordes ärendena om valet till kommunfullmäktige i och valet till i tillsammans med de ärenden som avgjordes sist, . Bland de andra ärenden som avgjordes vid samma tillfälle fanns fyra beslut om kompletterande sammanräkning; ett beslut om förnyad sammanräkning meddelades . Vidare tyder genomgången på att det fanns tidsperioder då det inte företogs några aktiva utredningsåtgärder, såsom inhämtande av kompletteringar, som gällde överklagandena avseende kommun respektive . Gruppen har förståelse för den situation som ställdes inför val, när det kom in lika många överklaganden som dittills hade kommit in sammantaget under hela den tid nämnden funnits till. Därtill kommer att nämnden, även med de rekryteringar av extra föredragande som gjordes 2010, hade en beredningsorganisation där alla hade sina uppdrag som bisyssla till ett ordinarie heltidsarbete, några av dem på annan ort. Utifrån de förutsättningarna har enligt gruppens mening gjort det bästa möjliga av situationen. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts val anser gruppen emellertid att det finns all anledning att ge bättre förutsättningar att pröva överklaganden av val . Detta utvecklas i de följande avsnitten. Förenklingen av förfarandet i ? Gruppen har i sitt arbete berört en tanke som tagit upp i sin promemoria över erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val, nämligen arbete på avdelningar inom . Nämnden fann att det inte var handläggningen i nämnden och beslutsfattandet där som var den trånga sektorn i behandlingen av överklagandeärendena; nämnden hade visserligen sammanträtt var eller av drygt men enligt nämnden hade det funnits utrymme att ytterligare öka sammanträdesfrekvensen och därmed avverkningstakten, under förutsättning att nämnden haft tillgång till en större beredningsorganisation. Till det sagda vill gruppen lägga att av den genomgång som gjorts i samband med utvärderingen framgår det att samma förhållanden och frågeställningar återkommit, såväl i olika val som i olika valkretsar e.d. inom samma val (se sammanställningen över frågor i bilaga 2). Det tydligaste exemplet torde vara förtidsröstningen på , där sakförhållandena aktualiserades såväl i riksdagsvalet som i läns valkrets på nivå (och kommunfullmäktige i ) och principfrågan återkom när det gällde kommunfullmäktige i kommun. Detta talar enligt gruppens mening för att det är rationellt att överklaganden prövas av nämnden i dess helhet i stället för att överklaganden rörande riksdagsval och kommunala val prövas av olika avdelningar. En annan möjlighet som gruppen har berört är delegering av uppgifter till nämndens ordförande och ordförandens ersättare. Om antar den nya reglering av nämndmyndigheter under som föreslås träda i kraft (2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9) kommer att få utökade möjligheter till delegering, bl.a. av avskrivning av ärenden efter återkallelse till ordföranden eller ordförandens ersättare. Enligt gruppens mening finns det därför inte skäl att från gruppens sida ta initiativ för att möjliggöra ytterligare delegering. Frågan om proceduren för överprövning av val omfattas av och kommer enligt uppgift att behandlas av kommittén. Frågan behandlas därför inte här. Förstärkning av beredningsorganisation? Genomgången av arbete och tyder på att behandlingen vid nämndsammanträden av vissa ärenden om kommunala val skulle ha kunnat påbörjas tidigare. ska noteras att när dessa ärenden ännu inte hade börjat behandlas vid nämndens sammanträden pågick nämndens prövning av överklaganden av riksdagsvalet. Gruppen anser att det finns goda skäl att anta att en förstärkning av beredningsorganisation skulle bidra till att nämnden ska kunna pröva överklaganden av val . En sådan uppfattning har också framförts av i promemorian om erfarenheter av prövningen av överklaganden allmänna val. Nämnden anför där att den enskilt viktigaste faktorn om man vill förkorta handläggningstiden är att ytterligare förstärka beredningsorganisationen. En större kader av föredragande, med erfarenhet av tillämpning och vallagstiftningen och som i samband med val kan ägna en stor del av sin tid åt arbete i nämnden bör finnas i beredskap. före nästa val bör därför ytterligare föredragande rekryteras och inskolas. Gruppen delar uppfattning att fler föredragande kan medföra en förstärkning av beredningsorganisationen. Som framgår av genomgången av nämndens arbete (ovan s. 18 f.) har års allmänna val 25 av 64 ärenden föredragits för nämnden. Det synes således ges mycket begränsat tillfälle till inskolning mellan val. En annan möjlighet att förstärka beredningsorganisationen skulle vara att en person då handlägger överklagande av val får en roll som kan jämföras med en kanslichef. Den personen skulle på heltid bl.a. kunna ge stöd åt nämndens presidium genom att planera och fördela arbetet med utgångspunkt i de överklaganden som kommit in m.m. En tydlig planering bör leda till att kompletterande utredningar begärs in till i ett så tidigt skede som möjligt. Vidare kan den personen stå till förfogande för t.ex. nya eller extra föredragande som anlitats i samband med ett val för handledning, diskussioner m.m. om det finns sådana behov. Dessa uppgifter förutsätter gedigen erfarenhet av handläggning av överklaganden av val. För att göra det möjligt att på ett flexibelt sätt, beroende på mängden överklaganden efter ett val, träda in i en sådan roll i nämnden är det rimligt att anta att den personen har sin ordinarie tjänst i . Det är vidare värdefullt om personen för prövning av val finns tillgänglig i . Gruppen anser att huvudföredragandens roll bör utvidgas på det sätt som beskrivits. Därutöver anser gruppen att måste ha en beredningsorganisation som kan hantera en stor mängd överklaganden av val . är det uppenbart att än när den behandlar överklaganden av val inte har behov av någon omfattande beredningsorganisation. skyldighet att tillhandahålla resurser och service för bl.a. övriga riksdagsorgans verksamhet, förtydligas om antar den nya reglering av nämndmyndigheter under som föreslås träda i kraft (2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9). Enligt förslaget kommer det uttryckligen att framgå av lagen med instruktion för att förvaltningen bl.a. ska träffa en överenskommelse med om förvaltningens kanslistöd till nämnden. ska vidare bereda nämnden tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. Enligt gruppens mening måste de resurser ställas till förfogande som nämnden behöver, särskilt när nämnden prövar överklaganden av val. Såväl huvudföredraganden som de andra föredragande och nämndens sekreterare och assistenter som har sin ordinarie anställning inom , måste i samband med hantering av överklagande av val kunna frigöras från sin ordinarie syssla för att ägna sig åt sin uppgift i i den utsträckning som nämnden behöver. Detta skulle eventuellt kunna regleras i en sådan överenskommelse som ska träffas mellan och . En lämplig ordning skulle t.ex. kunna vara att ordförande och chefen för utskottsavdelningen inför ett val planerar för olika möjliga scenarier när det gäller överklaganden. Gruppen vill framhålla att arbete med överprövning av val är av utomordentligt stor betydelse för förtroendet för demokratin och det måste därför ges hög prioritet. Obligatorisk utbildning av röstmottagare m.fl.? Gruppen har även uppmärksammat genomgång av de överklaganden som prövades i sak av (se s. 13 f.). anser att den troligaste huvudförklaringen till de många överklagandena av allmänna val är en kombination av att valet var jämt och att så många förtidsröstade under delvis nya former. Enligt handlade av överklagandena om påstådda felaktigheter i samband med förtidsröstningen. Av de övriga åberopas i av överklagandena skäl som har med röstlängden att göra, i diverse andra påstådda misshälligheter som har med valsedlar, röstningsförfarande, rösträkningen eller redovisningen av valresultatet att göra. Återstående är generella överklaganden med mer allmänna synpunkter eller klagomål. Sammantaget av de grunder som åberopades för överklaganden gällde således påstådda fel av sådana slag som enligt grupppens mening till stor del skulle kunna bero på bristande kunskaper hos röstmottagare m.fl. har i sin rapport från valen (2011:1) funnit att det stora antalet överklaganden gällande handhavandefel visar att det föreligger ett behov av ytterligare utbildning av röstmottagare, men också visar att valnämnderna själva behöver utbildning. föreslog i rapporten att det blir obligatoriskt för alla röstmottagare att genomgå utbildning för att säkerställa relevant kompetens vid röstmottagningen samt att det införs ett uttalat ansvar för länsstyrelserna som regional valmyndighet att erbjuda valnämnderna utbildning. har (bet. 2010/11:KU28) betonat vikten av att vallagens regler följs noggrant, för att förtroendet för valprocessen och demokratin ska bibehållas eller helst stärkas. Erfarenheterna av allmänna val visar, anförde utskottet, att utbildningen av såväl röstmottagare som valnämnder behöver förstärkas. Utskottet noterade att hundratals förtidsröster inte har kommit med i rösträkningen, därför att de inte hade skickats vidare eller därför att de på ett okänt sätt har kommit bort. De problem som har uppkommit kring lokaler för förtidsröstning samt antalet frågor om ordning i röstningslokaler och om budröstning kan antas minska med en förstärkt utbildning. Utskottet uttalade som sin mening att det finns skäl att överväga att göra utbildningen helt eller delvis obligatorisk. Vidare ansåg utskottet att det borde övervägas om någon eller några myndigheter borde ansvara för utbildningen för att uppnå högsta möjliga kompetens hos de personer som ansvarar för genomförandet av val. I så fall borde den eller de myndigheter som ges ett sådant ansvar även ges ett tydligt mandat i detta avseende. På utskottets förslag gav regeringen till känna vad som anförts, bl.a. i detta avseende. Dessa frågor omfattas av och kommer enligt uppgift att behandlas av kommittén. Frågorna behandlas därför inte här. Tidsfrist för hållande av omval? Gruppen ser det som angeläget att framtida omval genomförs än som skedde 2011. Gruppen har uppmärksammat frågan om en tidsfrist för genomförande av omval. En tidsfrist som börjar löpa den dag meddelar beslut om omval skulle inte påverka nämndens förutsättningar att utföra sitt uppdrag. måste, som redan nämnts, ha utrymme att vidta nödvändiga utredningsåtgärder och överväganden för att fullfölja uppdraget. Däremot skulle , länsstyrelsernas och kommunernas genomförande av omval beröras av en sådan tidsfrist. Med ändrade förutsättningar för omval så att omval ska ske på i princip samma förutsättningar som det ordinarie valet, t.ex. med samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater (men med strykningar av avlidna) skulle möjligheterna förbättras att snabbt genomföra omval. Detta har betydelse för längden på en i författning reglerad tidsfrist för omval. Gruppen vill vidare peka på bestämmelsen om brevröstning som innebär att en brevröst får göras i ordning tidigast före valdagen, men när det gäller annat än ordinarie val får brevröster göras i ordning tidigast sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. Lagstiftaren verkar alltså ha förutsatt att beslut om valdag kan fattas senare än före valdagen och att brevröstning således kan äga rum än . Vidare noterar gruppen att en förkortning av tiden för röstning på utlandsmyndighet, före valdagen när det är fråga om annat än ordinarie val till exempelvis före dagen för omval, skulle leda till att tryckning m.m. behöver påbörjas före valdagen i stället före valdagen. Här kan jämföras med att förtidsröstning vid ordinarie val får påbörjas tidigast före valdagen, men vid andra val än ordinarie val tidigast före valdagen. Gruppen noterar också att vid omval beslutade , efter samråd med , att röstmottagning inte skulle ske vid utlandsmyndigheterna. Det är gruppens uppfattning att det bör övervägas att införa en i författning bestämd tidsfrist för när ett omval senast ska äga rum efter beslut därom. En sådan tidsfrist bör vara så kort som är praktiskt möjligt. Under alla omständigheter bör, enligt gruppens mening, regelverket anpassas så att omval ska hållas på samma förutsättningar som det ordinarie valet, med undantag för korrigeringar av det slaget att personer som avlidit sedan det ordinarie valet inte ska tas upp i röstlängden och inte heller som kandidater på valsedlar. På så sätt förbättras förutsättningarna för att snabbt genomföra omval. Vi har tagit på oss en del uppgifter i KU när det gäller valsystemet under den här mandatperioden. Vi kom fram med ett betänkande med ett ganska stort tillkännagivande för att förbättra och förstärka valsystemet och se till att vi upprätthåller ett förtroende bland medborgarna för det. Regeringen har också tillsatt en utredning i frågan som har börjat komma med en rad olika svar på de frågor som vi har tagit upp och förslag till förbättringar för att se till att valsystemet fungerar.I dag har vi att diskutera nästa steg i detta. Det handlar om snabbare omval. Den som kommer ihåg vet hur det gick till vid det senaste valet vi hade i . Efter att valet var färdigt och alla hade lagt sina röster kom det en fas som inte var så vidare vacker att se när vi fick fler överklaganden än tidigare som gällde valet.Det tog väldigt innan besluten, till att börja med, var fattade om dessa överklaganden. Det ledde till slut till beslut som innebar fler omval än vad vi brukar ha. I några fall var det ganska stora och viktiga val, till exempel valet till regionen i . Det berörde många människor, och det tog innan omvalet kunde verkställas.Vi i har varit lite bekymrade över denna utveckling. Om utvecklingen med ännu fler överklaganden, fler omval och mellan det ordinarie valet och omvalet fortsätter i framtida val tror vi att det finns en risk att det undergräver förtroendet för våra demokratiska val i . Det är en utveckling som vi inte vill se. Därför har vi funderat lite extra på vad vi kan göra för att utvecklingen inte ska fortsätta.En sak som vi tog upp också i det tidigare betänkandet, som jag nämnde i början, är frågan om utbildning av valförrättare. När man tittar på detta lite noggrannare visar det sig att många av överklagandena rör hur man har hanterat detta på olika ställen. Det tycks vara så att kunskapen bland valförrättare om hur valet ska gå till tyvärr är sjunkande i viss utsträckning. Det är någonting som vi borde kunna komma till rätta med relativt lätt. Vi borde besluta att se till att alla valförrättare har en ordentlig utbildning och vet vilka regler som gäller när man medverkar i detta. Vi har inte konkret tagit ställning till att vi ska ha en fast utbildning och så vidare, men vi tror att det är viktigt att utbildningen stärks bland valförrättarna.Det handlar om att minimera antalet överklaganden och se till att vi får färre omval. Men det blir ändå en del omval. Vi kan inte helt garantera att vi trots allt inte får en utveckling där vi får fler omval . Då är det viktigt att vi ser till att tidsperioden inte blir alltför lång. Ett dilemma med den situation som har rått är att när det dröjer , som det gjorde nu i det senaste valet, slutar det med att partierna väljer nya listor. Det kanske är helt andra människor än vid det ordinarie valet som kommer in på listorna. Detta gör att man kan ifrågasätta om det är ett omval. Det kanske egentligen är ett nyval, med helt nya förutsättningar. Det är emellan, och det handlar kanske också om andra människor.Detta gör att vi har funderat på hur vi ska kunna korta ned tiden. mål med propositionen är i detta fall att vi ska få ned tiden mellan det ordinarie valet och omvalet så mycket som möjligt. Vi har några idéer om hur det skulle kunna gå till. Vi vill till exempel förstärka , som fattar beslut om överklaganden. Detta handlar ofta om personer som jobbar här i . Vi tycker att organisationen behöver förstärkas. Det vore också bra om vi kunde få en person som var mer av kanslichef och som kunde förbereda och planera verksamheten i lite större utsträckning. Detta kan ju beröra ganska många omval och regioner där vi har fått in överklaganden. På så sätt kan vi få hela processen och beslutsprocessen så effektiv och snabb som möjligt.Vi har också beslutat att vi vill göra ett tillkännagivande i ett antal frågor. Det handlar just om att snabba upp det hela. Från skulle vi vilja att man beslutar att omvalet ska ske inom en viss tidsfrist. Efter Valprövningsnämndens beslut ska det finnas en tidsram på ett visst antal dagar inom vilken omvalet måste ske. Denna tidsfrist bör vara så kort som möjligt. Vi vill att regeringen ska utreda detta igen, för vi vill till varje pris att en frist ska vara så kort som möjligt om man ska införa en sådan. bör man gå igenom det hela och se till att valet och det ordinarie valet är så likartade som möjligt. Man bör alltså inte ha nya listor. Om det inte är några enskilda människor som har avlidit bör man ha samma vallistor och så långt som möjligt samma villkor vid omvalet som vid det ordinarie. Detta är i korthet vad här föreslår.Vi har alltså ett antal uttalanden om och om hur denna organisation bör förstärkas, men också ett tillkännagivande i form av ett utskottsinitiativ som handlar om att få omvalet att fungera snabbare, bättre och effektivare så att människor kan göra sitt val utifrån så likartade förutsättningar som möjligt och så snabbt som möjligt. Som har redovisat handlar detta om hur vi ska hantera framtida situationer med krav på omval.