bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — Eftersom utbildningsbidraget inte ger samma studiesociala trygghet som en anställning, anser regeringen att tiden med utbildningsbidrag som finansieringsform bör minska och att doktoranderna bör anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen (gäller att det ska återstå en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid). Regeringen gör bedömningen att en långsiktig ambition bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand. Regeringen anser dock att i ett första steg bör tiden för utbildningsbidrag förkortas. Rätt att få förlängd tid med utbildningsbidrag om det finns särskilda skäl För att förbättra möjligheten för doktorander att återvända till utbildningen efter frånvaro anser regeringen att det bör införas en rättighet för doktorander med utbildningsbidrag att få förlängd tid med utbildningsbidrag i de fall det finns särskilda skäl för sådan förlängning. Detta skulle förstärka doktorandens möjlighet att återuppta och att slutföra utbildningen efter en tids frånvaro. Försäkring för doktorander med stipendier Stipendier för doktorander kan endast finansieras med medel från externa finansiärer. Doktorander med stipendier omfattas i många fall inte av några sociala trygghetssystem, och villkoren för doktorander med stipendier varierar beroende på de olika villkor som stipendiegivaren erbjuder. För att förbättra den studiesociala tryggheten för alla stipendiefinansierade doktorander som är antagna vid ett svenskt statligt universitet eller en statlig högskola anser regeringen att universitet och högskolor bör teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktorandens stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. En sådan försäkring bör gälla i de fall doktoranden inte omfattas av motsvarande försäkringsskydd från annat håll. Regeringen överväger att se över möjligheten även för enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå att teckna en försäkring liknande den som nämns ovan. I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 19 föreslås att utbildningsbidraget ska avskaffas och att alla doktorander ska ges anställning . I samma motion yrkande 20 föreslår Socialdemokraterna att regeringen, tillsammans med lärosäten och externa finansiärer, ska utarbeta en överenskommelse om hur stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Som en övergångslösning bör universitet och högskolor teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktoranders stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studier vid sjukdom eller föräldraledighet. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 11 anförs att det är viktigt att stärka möjligheterna och förbättra villkoren för doktoranderna. Om ska förbli en stark forskningsnation har goda villkor för att rekrytera de bäst lämpade till forskningsutbildningen en central och helt avgörande roll. I samma motion yrkande 12 anförs att snedrekrytering till forskarutbildningen bör minska. I samma motion yrkande 28 framförs vikten av att främja fler kommundoktorander. vill stimulera fler av kommuner att erbjuda forskarstudenter att bli s.k. kommundoktorander eller erbjuda kommunanställda med akademisk examen att forska på deltid. En sådan utveckling pågår inom skolan men bör spridas till andra sektorer som t.ex. vård och omsorg. I kommittémotion 2012/13:Ub3 av m.fl. (V) yrkande 14 anförs att högskoleförordningen (1993:100) bör ändras så att samtliga som antas till forskarutbildning också anställs som doktorander. För är det självklart att den som utför arbete ska vara anställd och ha lön och övriga arbetsvillkor reglerade i kollektivavtal. Rekrytering av begåvade studenter och doktorander till universitet och högskolor är en förutsättning för ställning som framgångsrik kunskapsnation. Genom utbildning på forskarnivå ska återväxt och tillväxt vid våra universitet och högskolor garanteras och det övriga samhällets behov av forskarutbildade tillgodoses. Att doktoranderna erbjuds goda förutsättningar för att genomföra utbildningen är därför betydelsefullt, anser utskottet. Utskottet menar att trygga och tydliga villkor är väsentliga såväl för forskarutbildningens attraktivitet som för doktorandernas möjlighet att ägna sig koncentrerat åt utbildningen, och därmed för hög kvalitet i utbildningen och forskningen. Otrygga villkor riskerar att leda till svårigheter att rekrytera de bäst lämpade doktoranderna när dessa står i valet mellan att inleda en forskarkarriär och att söka sig till ett arbete utanför forskningen som erbjuder tryggare villkor eller att de väljer att avbryta utbildningen . Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det är angeläget att stärka forskarutbildningens konkurrenskraft genom att förbättra de studiesociala villkoren för de doktorander som är finansierade med utbildningsbidrag eller med stipendier och som därmed omfattas av ett sämre studiesocialt skyddsnät än det som doktorander med anställning omfattas av. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att förkorta tiden med utbildningsbidrag som finansieringsform så att doktoranderna anställs när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. En sådan förändring skulle innebära att doktorander med utbildningsbidrag kommer att omfattas av samma sociala förmåner som övriga anställda vid statliga universitet och högskolor. Utskottet menar att en långsiktig ambition bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand. Utskottet anser dock, i likhet med regeringen, att i ett första steg bör tiden för utbildningsbidrag förkortas. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att universitet och högskolor kan välja att inte alls använda utbildningsbidrag utan anställa doktorander redan från början av forskarutbildningen. Flera lärosäten har också fattat sådana beslut men genomför ofta förändringen successivt. En övergång från utbildningsbidrag till anställning får ekonomiska konsekvenser. Utskottet delar regeringens bedömning att merkostnader för ett genomförande av åtgärder för att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander bör tas inom ramen för anslagen för forskning och forskarutbildning vid respektive universitet och högskola, mot bakgrund av beslutade och aviserade resurstillskott, eller av de medel för forskning och forskarutbildning som lärosätet tilldelas av externa finansiärer. Utskottet anser att det är viktigt att även doktorander med stipendier har goda studiesociala villkor och välkomnar därför regeringens avsikt att låta universitet och högskolor teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktorandens stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. Utskottet vill framhålla regeringens målsättning att fr.o.m. tillämpa de förändringar som redovisas i propositionen i syfte att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander med utbildningsbidrag eller med stipendier. Utskottet vill understryka vikten av att personal inom kommuner och landsting ges möjlighet att delta i forskarutbildning och betona kommunernas och landstingens centrala roll och ansvar när det gäller utvecklingen av professionerna inom deras verksamhetsområden. Ett sätt att öka deltagandet i forskarutbildning hos redan yrkesverksamma personer är att som anställd i kommunen kunna bedriva utbildning på forskarnivå, s.k. kommundoktorand. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram forskarskolor som bl.a. kan innefattas inom ramen för de satsningar som presenteras i propositionen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 19 och 20, 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 11, 12 och 28 samt 2012/13:Ub3 (V) yrkande 14. Europeiskt forskningssamarbete och internationella frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om internationalisering och EU:s forskningsprogram, EU:s ramprogram för forskning och innovation samt högskolans internationalisering. Jämför reservationerna 71 (S), 72 (S, MP, V) och 73 (MP). Svenskt deltagande i partnerskapsprogram Anslagsökningen 20142016 för förstärkning av statliga forskningsfinansiärers medverkan i europeiska partnerskapsprogram presenteras i tabell 2 (EU, medfinansiering) i avsnittet om politikens inriktning. Det krävs ett utvecklat policyarbete för det svenska deltagandet inom EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration 20142020, Horisont 2020, och i partnerskapsprogram. En särskild samordningsfunktion bör därför finnas vid Verket för innovationssystem finansierad inom dess nuvarande förvaltningsanslag som i samverkan med övriga forskningsfinansiärer ska underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. Samordningsfunktionen bör även följa och analysera utvecklingen av det europeiska forskningsområdet. Översyn av den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete Efter avisering i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) avvecklades rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete. I stället inrättades ett sekretariat vid Verket för innovationssystem som hanterar dessa frågor. som förflutit har EU-samarbetet fått en ökad betydelse för svensk forskning och innovation i såväl monetära som kvalitativa termer. Forskningssamarbetet inom EU står för förändringar, inte minst i form av ett nytt och förändrat ramprogram för perioden 20142020, men även i form av ett utvecklat europeiskt forskningsområde. Regeringens bedömning är att den nationella organisationen bör vara väl anpassad till de förändringar som skett och kommer att ske. Inte minst är det viktigt att organisationen kan verka för ett fortsatt högt och kvalitativt deltagande i ramprogrammen. Den samordningsfunktion som nämns ovan är ett exempel på en anpassning som det finns behov av, men även andra förändringar kan vara motiverade. Det är även viktigt att effektivt utnyttja de finansieringsmöjligheter av forskning och innovation som finns inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. I syftet att den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete ska fungera på bästa möjliga sätt bedömer därför regeringen att organisationen bör bli föremål för en översyn. Internationella termonukleära experimentreaktorn (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER) Den internationella termonukleära experimentreaktorn (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER) är ett stort internationellt forskningsprojekt som syftar till att visa att kärnfusion kan utnyttjas som energikälla. EU står som värd för projektet. Övriga deltagare är , , , , och . Kostnaden för har överskridit de ursprungliga beräkningarna, vilket innebär ett underskott på för den del som faller under EU:s ansvar. Regeringen har verkat för att en så stor andel som möjligt av dessa kostnadsökningar skulle finansieras genom en omfördelning inom EU-budgeten. Utfallet av förhandlingarna mellan Europeiska unionens råd och när det gäller budget resulterade dock i en delvis annan lösning där även EU-budgetens s.k. marginaler används. Det kommer att leda till ökade utgifter på EU-budgeten och därmed till en ökad avgift till Europeiska unionen för med som beslutat om vid behandlingen av budgetpropositionen . , , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Verket för innovationssystem samt bör i ökad utsträckning delta i och samverka i genomförandet av de forskningssamarbeten som blir en följd av samarbeten med de länder där har slutit bilaterala avtal eller överenskommelser. En strategi för internationellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation har beslutats av regeringen (U2012/4853/F). Syftet med den internationella strategin är att bidra till att förverkliga de forskningspolitiska målen genom att ge långsiktig vägledning för såväl politiska som operativa beslut. Strategin konkretiseras främst genom understrategier för samarbete med specifika länder eller regioner. Understrategierna bör tas fram i samarbete med berörda myndigheter. En viktig utgångspunkt för valet av understrategier är de bilaterala avtal om forsknings- och innovationssamarbete som har ingått med enskilda länder. Regeringen kommer att i dialog med de forskningsfinansierande myndigheterna följa upp det fortsatta arbetet med strategins genomförande. I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 23 anförs att forskningsinstituten tillsammans med Verket för innovationssystem bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 9 anförs att fler grundutbildningar och forskarutbildningar i bör ges på engelska för att stärka såväl studenternas som lärosätenas ställning på en internationell marknad. Studenter bör uppmuntras att läsa delar av sin utbildning utomlands såväl på grundnivå som på forskarnivå. I samma motion yrkande 10 anförs att svenska lärosäten måste kunna etablera sig utanför och utländska lärosäten måste kunna etablera sig i . Svensk utbildning och forskning måste ta steget fullt ut och bli en naturlig del av den alltmer globaliserade akademiska världen. I samma motion yrkande 32 anförs att regeringen i förhandlingarna om EU:s ramprogram för forskning bör verka för att en större andel av budgeten riktas till innovation i små och medelstora företag samt för att behovet av genusperspektiv i forskningen lyfts fram. Vidare anförs att ett deltagande i EU:s ramprogram måste vara en integrerad del i nationella satsningar. Utskottet kan konstatera att EU:s betydelse för finansieringen av svensk forskning och utveckling har ökat markant. har under de senaste ramprogrammen fått del av av de medel som fördelas. Ramprogrammets betydelse för svensk forskning och utveckling förväntas öka ytterligare inom det kommande ramprogrammet Horisont 2020, som avser perioden 20142020. Utskottet vill betona att EU-samarbetet även har positiva effekter i form av tillgång till nätverk, ny kunskap och nya samarbeten, inte minst i form av infrastruktur som t.ex. den internationella termonukleära experimentreaktorn (International Thermonuclear Experimental Reactor, ITER). Forskningssamarbetet inom EU står nu inför förändringar, inte minst i form av ett nytt och förändrat ramprogram för perioden 20142020, men även i form av ett utvecklat europeiskt forskningsområde. Utskottet delar regeringens bedömning att den nationella organisationen bör vara väl anpassad till de förändringar som skett och kommer att ske. Inte minst är det viktigt att organisationen kan verka för ett fortsatt högt och kvalitativt svenskt deltagande inom ramprogrammet och i partnerskapsprogram. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser inrätta en särskild samordningsfunktion vid Verket för innovationssystem där verket i samverkan med övriga forskningsfinansiärer ska underlätta prioritering av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forskningssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. Utskottet välkomnar av samma skäl även att den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete ses över. Utskottet har kontinuerligt följt frågan om det kommande ramprogrammet för perioden 20142020. presenterade kommissionen en grönbok med underlag för en diskussion om EU:s kommande finansieringsprogram för forskning och innovation. Utskottet behandlade grönboken i ett utlåtande (bet. 2010/11:UbU15). presenterade kommissionen sitt förslag till det kommande ramprogrammet. Programmet har fått namnet Horisont 2020. Förslaget subsidiaritetsprövades av utskottet. Förhandlingarna om det kommande ramprogrammet initierades och förväntas avslutas . Regeringen har överlagt med utskottet och samrått med där samtliga riksdagspartier finns representerade. Utskottet kommer att fortsatt noga följa utvecklingen i denna fråga. Utskottet ser positivt på att en strategi för internationellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation har beslutats av regeringen i syfte att bidra till att förverkliga de forskningspolitiska målen genom att ge långsiktig vägledning för såväl politiska som operativa beslut. Utskottet vill understryka vikten av att universitet och högskolor bedriver ett aktivt internationaliseringsarbete och att studenter använder de möjligheter till internationellt utbyte som erbjuds. Utskottet konstaterar vidare att det inte finns något krav på medborgarskap för anställning som rektor eller uppdrag som styrelseledamot vid svenska statliga universitet och högskolor (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19, rskr. 2009/10:304). Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkande 23 samt 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 9, 10 och 32. Skrivelse 2011/12:161 klimatforskning vad kostar den och vad har den gett? Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2011/12:161 till handlingarna. överlämnade granskningsrapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2) till . överlämnade därefter granskningsrapporten till regeringen. Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2011/12:161 klimatforskning vad kostar den och vad har den gett? genomför effektivitetsrevision främst inom ramen för s.k. granskningsstrategier som omfattar områden eller teman där identifierat väsentliga frågeställningar. Slutsatserna av granskningen inom respektive strategi redovisas i normalfallet i en slutrapport. I fokus för den aktuella granskningsstrategin Hållbar utveckling klimat står frågan om de statliga insatserna leder till önskade effekter i form av minskade utsläpp och om kostnaderna är rimliga. Inom ramen för strategin har granskat den svenska klimatforskningen . Granskningen redovisas i den aktuella rapporten. Syftet med granskningen är att undersöka i vilken utsträckning klimatforskningen stöder de klimatpolitiska målen. har granskat klimatforskningens omfattning och inriktning, vilka resultat forskningen har gett och kommersialisering av forskningen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningsrapporten vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av rapporten. Regeringen avser att i kommande budgetpropositioner ge en samlad redovisning av klimatforskningens omfattning och resultat i anslutning till redovisningen av det övriga klimatarbetet. Regeringen avser även att ge och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande i uppdrag att i samråd med andra berörda myndigheter komplettera dessa två myndigheters forskningsstrategier så att de även omfattar klimatforskning. Strategierna bör också integreras med myndigheternas arbete och strategier för kommersialisering. I uppdraget bör det också ingå att föreslå en definition och avgränsning av den svenska klimatforskningen. I uppdraget till och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ska det vidare ingå att redovisa hur resultaten av den forskning som de finansierat har bidragit till att klimatmålen uppnås. Myndigheterna ska också föreslå hur en löpande redovisning kan ske, t.ex. med hjälp av resultatindikatorer. Resultaten av redovisningen ska rapporteras till . I uppdraget till och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ska det också ingå att komma med förslag till handlingsplaner för hur klimatforskningens resultat ska kunna samverka med andra styrmedel. Regeringen anför i skrivelsen att det är ett ansvar för forskningsfinansiärerna att samordna forskningen inom ramen för det samordningsansvar som myndigheterna har i sina instruktioner. Forskningsfinansiärerna ska dock enligt skrivelsen genom sina regleringsbrev få tydligare krav på att redovisa hur samordningen av klimatforskningen har skett. Utskottet har med intresse tagit del av regeringens skrivelse 2011/12:161 med anledning av om svensk klimatforskning inom granskningsstrategin Hållbar utveckling klimat. Utskottet välkomnar att ett angeläget område som svensk klimatforskning följs upp och utvärderas ur olika aspekter. Utskottet noterar att regeringen kommer att vidta åtgärder med anledning av iakttagelser inom ramen för granskningsrapporten och välkomnar särskilt redovisningen av hur forskningens resultat bidragit till att klimatmålen nås. Utskottet instämmer i att det är ett ansvar för forskningsfinansiärerna att samordna forskningen inom ramen för det samordningsansvar som myndigheterna har i sina instruktioner. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Konstnärlig forskning, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub4 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 8 samt avslår proposition 2012/13:30. Regeringen föreslår i den aktuella propositionen att 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) ändras enligt följande: Vad som i fortsättningen sägs om forskning avser även konstnärlig forskning, om inte något annat anges särskilt. motsätter sig inte av princip konstnärlig forskning, men att ändra högskolelagen innan begreppet konstnärlig forskning är ordentligt definierat anser vi vara oseriöst. Regeringen betonar själv i propositionen den konstnärliga forskningens särart gentemot övrig forskning. På definieras begreppet konstnärlig forskning enligt följande: Konstnärlig forskning tar sin utgångspunkt i den konstnärliga processen och verksamheten. Forskningen, som kan beröra alla konstarter, är praktikbaserad och inkluderar en intellektuell reflektion för att utveckla ny kunskap. Resultatet från konstnärlig forskning redovisas vanligen i både gestaltande och skriftlig form. Detta är varken en definition eller en målsättning och vi finner den otillräcklig och direkt ovetenskaplig. Inom naturvetenskaperna innebär forskning att utöka våra kunskaper om den verklighet vi lever i och som omger oss för att eventuellt kunna utnyttja denna verklighet till mänsklighetens fromma. Inom samhällsvetenskapliga ämnen utforskar vi hur samhället är uppbyggt, hur det fungerar och påverkar oss människor. Inom psykologi, medicin och beteendevetenskap forskar vi om människor för att lära mer om oss själva. Men vad exakt innebär konstnärlig forskning? Vad är det för kunskaper man vill avtäcka och vilken är målsättningen? Innan dessa frågor besvarats anser vi det vara oseriöst att ändra högskolelagen på denna punkt. Inom övriga forskningsdiscipliner mäts kvaliteten genom antalet publiceringar och citeringar. Detta kunde även vara en mätbar variabel för konstnärlig forskning. Mot bakgrund av det ovan anförda bör avslå regeringens förslag och vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Politikens inriktning, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 1. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är helt avgörande för landets utveckling.