bet · H001MJU16 · 2013-04-15 00:00:00 — Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motionerna 2012/13:MJ450 (MP) yrkande 3 och 2012/13:MJ438 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Skogsbruk med hänsyn till många mål och värden Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår motionsyrkanden (MP, V) om biobränslestrategi, skogens sociala värden, stubbrytning och diverse andra åtgärder i skogsbruket som påverkar den biologiska mångfalden m.m. Jämför reservationerna 4 (V), 5 (MP, V) och 6 (MP, V). Enligt kommittémotion 2012/13:MJ313 av m.fl. (V) yrkande 11 bör en nationell biobränslestrategi tas fram som kombinerar ett effektivt biobränsleuttag med stärkt naturvårdshänsyn. I samma motion framhålls att stubbrytning bör förbjudas och att främmande trädslag, produktionshöjande gödsling, dikning och kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket tydligare bör begränsas i (yrkande 5), då dessa åtgärder bl.a. reducerar den biologiska mångfalden, ökar utsläppen av växthusgaser och spär på övergödningen. Enligt samma motion yrkande 15 bör ett lagstadgat skydd införas för bredden och omfattningen av kantzoner mot vatten och våtmarker. I flera motioner betonas skogens sociala värden. I kommittémotion 2012/13:MJ313 (V) yrkande 6 anförs att den berörda lagstiftningen bör ändras så att skogar med höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. I samma motion framhålls att en rekreationsinriktad skogsskötsel bör bedrivas i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk (yrkande 9). Enligt kommittémotion 2012/13:MJ450 (MP) yrkande 9 bör det utredas hur ett samrådsförfarande med samrådskrav för ägaren av tätortsnära skog kan utformas för att de kringboende ska informeras om avverkningsplaner och ges möjlighet att lämna synpunkter. Så som anförs i årets budgetproposition (prop. 2012/13:1, utg.omr. 23) är skogen en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Regeringens vision Skogsriket med värden för världen har som mål att skapa fler jobb på den svenska landsbygden. Visionen bygger på det hållbara brukandet och de två jämställda skogspolitiska målen om miljö och produktion. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett aktivt skogsbruk även har en central roll för att minska det svenska nettoutsläppet av växthusgaser. Det svenska skogsbruket bidrar med en betydande klimatnytta genom nettoupplagring av kol i skog och skogsmark och i träprodukter, hög biobränsleproduktion och substitution av energiintensiva material som stål, betong och olika oljebaserade produkter. Utskottet välkomnar därför den satsning som görs i syfte att ge kunskap och riktlinjer för en ökad och hållbar produktion av skogsbiomassa som smart miljöhänsyn utvecklas (se nedan). Så som anförs i propositionen förbättras förutsättningarna för flera olika ekosystemtjänster genom utvecklingsarbete både när det gäller en adaptiv skogsskötsel och en förbättrad uppskattning av skogens virkesförråd. Det handlar om ökad produktion av biomassa, bevarad biologisk mångfald, positiva klimateffekter genom inbindning av kol samt ersättning av fossil råvara. Utskottet noterar att och () har fått i uppdrag att ta fram en modell för adaptiv skogsskötsel. Syftet är att öka produktionen av biomassa och förbättra miljötillståndet i skogen. Uppdraget innebär att och ska analysera om det inom ramen för skogsvårdslagen finns åtgärder som främjar en ökad produktion av biomassa som miljöhänsyn vägs in. Även förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska beaktas. I uppdraget ingår att se över om åtgärderna kräver ändringar av skogsvårdsförordningen. I ett första steg ska och lämna förslag till ett förändrat regelverk och en modell för adaptiv skogsskötsel som kan fungera i skogsbruket. Det ska vara klart till . Därefter vidtar ett program inom Skogsriket. I samarbete med skogsägare och andra intressenter ska hållbara skogsskötselmetoder på adaptiv grund utvecklas. Exempel på metoder som kan komma att analyseras är val av skogsodlingsmaterial, gödsling, gallringsregimer och omloppstider. För alla metoder gäller att de ska utvecklas tillsammans med en effektiv och funktionell miljöhänsyn och att skogens sociala värden ska beaktas. Regeringen förutser en ökad efterfrågan på biomassa från skogen. Dels ökar efterfrågan på koldioxidneutral energi, dels finns det en stor efterfrågan på skogsråvara såväl från den traditionella skogsindustrin som från tillverkare av nya, innovativa produkter. behöver miljötillståndet i skogen förbättras. Uppdraget ska genomföras efter samråd med och . Arbetet kommer att genomföras med starka kopplingar till forskningsprogrammet . Utskottet vill även påminna om vad som anfördes om en nationell bioenergistrategi i dess betänkande 2010/11:MJU13. Utskottet framhöll då att tog ställning till motionsyrkanden om att utveckla en sådan strategi (bet. 2007/08:NU10). avstyrkte förslaget med hänvisning till att förslag till direktiv om främjande av förnybara energikällor bl.a. innefattar krav på att varje medlemsstat ska ta fram en handlingsplan som bl.a. innehåller mål och åtgärder för att nå dessa mål och att särskilt fokus då ska läggas på att utveckla biobränslen. I betänkandet noterade utskottet vidare att hade uppgett att handlingsplan hade lämnats in till . Utskottet påminde även om att antog lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (prop. 2009/10:164, bet. 2009/10:MJU26, rskr. 2009/10:299). Lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen genomför bestämmelser om hållbarhetskriterier i direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Direktivet är ett medel för att uppnå Europeiska unionens mål om att av unionens bruttoenergianvändning ska tillgodoses genom energi från förnybara energikällor och att andelen energi från förnybara energikällor när det gäller alla former av transporter ska uppgå till av den slutliga energianvändningen i transporter i varje medlemsstat 2020. Bland de förnybara energikällorna ingår biodrivmedel och flytande biobränslen. I direktivet anges vissa kriterier som dessa energikällor måste uppfylla för att användningen av dem ska få beaktas vid uppnåendet av målet. Dessutom anges i direktivet att endast biodrivmedel och flytande biobränslen som uppfyller dessa kriterier får beaktas vid uppfyllandet av kvoter för energi från förnybara energikällor och komma i fråga för finansiellt stöd för användning av dessa energislag. Kommissionen har presenterat ett förslag med ändringar av direktivet. Så som utskottet anförde i sitt betänkande 2012/13:MJU11 framhåller regeringen i sin faktapromemoria med anledning av kommissionens förslag om ändring av direktivet att en nödvändig omställning av transportsektorn förutsätter en ökad andel biodrivmedel. Det är därför angeläget att det inte finns några frågetecken kring huruvida de biodrivmedel som används verkligen bidrar till en ekologiskt och socialt hållbar utveckling. Regeringen framhåller också att det är positivt att kommissionen nu presenterat en ansats till att minimera risken för utsläpp som en konsekvens av indirekt förändrad markanvändning då denna risk inte hanterats tidigare. Utskottet välkomnar i likhet med regeringen förslaget att tidigarelägga den successiva ökningen av de krav som ställs på de utsläpp av klimatgaser som är förknippade med produktionen av biodrivmedel, en ökning som fastställts i det befintliga direktivet. Förslaget innebär ett kraftigt incitament för producenter av biodrivmedel att genomföra förbättringar i detta avseende, och det utesluter de biodrivmedel som har sämst miljöprestanda från den europeiska marknaden. Utskottet vill även uppmärksamma arbetet med en nationell strategi för att utveckla en biobaserad samhällsekonomi. Regeringen gav 2011 Formas i uppdrag att, tillsammans med Verket för innovationssystem och , lämna förslag till en sådan strategi. I förslaget till strategi konstateras att en viktig del av klimatarbetet är att nyttja jord- och skogsbrukets potential vad gäller t.ex. energi och biobaserade råvaror för att bidra till en biobaserad samhällsekonomi. Målet är att utveckla ett samhälle som i hög grad baseras på utnyttjande av förnybara biologiska resurser. Förslaget har utgjort en del i underlaget till den forsknings- och innovationsproposition (prop. 2012/13:30) som presenterades 2012. Utskottet konstaterade i sitt yttrande över propositionen (2012/13:MJU3y) att utvecklingen av en s.k. biobaserad samhällsekonomi pågår i ökande takt världen över. Svensk forskning inom dessa områden håller en hög kvalitet och har konkurrensfördelar. I en hållbar biobaserad samhällsekonomi ökar biomassan förädlingsvärdet i biobaserade produkter, som energianvändningen minimeras och näring och energi återvinns av slutprodukterna. Utskottet framhöll, i likhet med regeringen, att klimatfrågan, minskad användning av fossila råvaror och bristen på naturresurser är stora utmaningar. En central åtgärd för att komma till rätta med dessa är att utveckla produktion, användning och förädling av förnybar biomassa. En ökad användning av biomassa innebär att behovet av skogstillväxt och produktion av träråvara ökar. Hållbart brukande och hållbar användning av resurser är en grundförutsättning för att produktionssystemen ska kunna behålla sin produktionskapacitet och återhämtningsförmåga, negativ miljöpåverkan undviks eller motverkas och en rättvis och hållbar global utveckling främjas i enlighet med politik för global utveckling. Utskottet anslöt sig vidare till regeringens bedömning att det är viktigt att på ett effektivt sätt ta till vara jordbrukets och skogsbrukets kolsänka genom att säkerställa en hög tillväxt även i fortsättningen och att använda biomassa på olika sätt som ersättning för fossilintensiva produkter och energi. Eftersom klimatnyttan blir större när ett effektivt hållbart skogsbruk kombineras med materialval, materialåtervinning och återanvändning i form av nya produkter samt direkt- eller återanvändning av biomassa i form av bioenergi, är det av vikt att helhetslösningar utvecklas. Hänsyn måste också tas till effekter på livsmedelsförsörjningen av ändrad markanvändning och ändrade brukningsformer. Det framhölls även att det är väsentligt att i detta sammanhang knyta framsynt forskning till olika skötselsystem och miljöhänsyn i skogs- och annan markanvändning för att kunna upprätthålla hållbara produktionssystem, eftersom behovet av en ökad biomassaproduktion bedöms som stort. Andra nödvändiga insatser för en ökad produktion är förädling av skogsträd och växter för att ta fram lämpliga växtsorter. Utskottet bedömde i likhet med regeringen att det behövs en utökad forskning inom områden av relevans för ökad produktion och användning av skogsråvara och biomassa. Därigenom kan kvaliteten på denna forskning bibehållas och höjas. Avslutningsvis noterar utskottet att utgångspunkten är att all produktiv skogsmark ska brukas hållbart oavsett vad slutprodukten är, enligt uppgifter från Landsbygdsdepartementet. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ313 (V) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller specifika åtgärder inom skogsbruket för att öka hänsynen till naturvärden påminner utskottet om vad som anfördes i betänkande 2011/12:MJU12. Utskottet framhöll då att det delar regeringens uppfattning att det är av stor vikt att skogsägarna får mer kunskap om vilka åtgärder som leder till den önskade ökningen av hållbar tillväxt. Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket stor frihet och stort ansvar för att nå de skogspolitiska målen. Utifrån dessa utgångspunkter anser regeringen att den statliga rådgivningen liksom dialogen med skogsbruket bör förstärkas. När det gäller försiktighetsåtgärder inom skogsbruket vad gäller körskador och markberedning med tanke på vattenskador noterade utskottet att det framgår av och och miljöpolitiska mål brister, orsaker och förslag på åtgärder att ett rådgivningsprojekt startat genom landsbygdsprogrammet som syftar till att bevara och utveckla miljövärden i och i anslutning till skogslandskapets vattensystem. Målet med rådgivningen är att skogsbruksåtgärder ska genomföras på ett ändamålsenligt sätt med så liten påverkan på vattenekosystemen som möjligt i syfte att förhindra t.ex. läckage av tungmetaller och näringsämnen, erosion och brist på död ved. Projektet ska också, enligt rapporten, bidra till att skogsmarkens långsiktiga produktionsförmåga bibehålls och att dikesrensning på marker med triviala naturvärden utförs i ökad omfattning. I betänkandet uppmärksammades även att en arbetsgrupp med representanter för hela skogsbruket inklusive och Skogforsk /11 tog fram ett förslag till policy i syfte att motverka uppkomsten av körskador på skogsmark (se t.ex. 2010). Fokus ligger främst på att minimera körskador genom bättre planering och med hjälp av tekniska hjälpmedel. Utskottet noterade att detta gemensamma arbete har förts fram i många sammanhang av både skogsbruket och som ett bra arbetssätt och att skogsbruket satsar på olika åtgärder utifrån denna strategi, bl.a. utbildningsinsatser och utveckling av traktdirektiv. Enligt uppgifter från bryts numera stubbar enbart för energiproduktion. Inom ramen för rekommendationer bedöms stubbskörd kunna bidra till att minska användningen av fossilt bränsle som påverkan på naturmiljön bedöms bli begränsad. I huvudsak skördas granstubbar och ibland tallstubbar, men av volymen bör lämnas. Dessa lämnas med fördel nära vatten, intill kulturmiljöer och vid andra känsliga områden. Alla lövstubbar ska enligt lämnas. Stubbar ska också sparas för att ta vara på den armering som rötterna innebär för marken där skotaren ska transportera fram stubbarna till en väg. Dessutom brukar mindre stubbar få vara kvar eftersom de oftast inte är lönsamma att hantera. Utskottet konstaterar att det alltså aldrig blir aktuellt att skörda alla stubbar. Utskottet vill även påminna om att det i uppdraget om adaptiv skogsskötsel framhålls att det vid utveckling av modeller för adaptiv skogsskötsel är viktigt att beakta de jämställda miljö- och produktionsmålen i skogspolitiken, miljökvalitetsmålen och generationsmålet som bl.a. innehåller mål om ekosystemens återhämtning och förmåga att långsiktigt leverera ekosystemtjänster liksom mål om hållbart nyttjande av naturmiljön. Enligt används kemikalier förhållandevis lite inom skogsbruket. Det är främst vid angrepp från vissa skadedjur som kemikalier används. Utskottet noterar att det pågår projekt som arbetar med att ta fram ett mekaniskt plantskydd mot snytbagge. Målet är att helt komma ifrån kemikalieanvändningen vid skogsföryngring. Utskottet välkomnar att det pågår försök att hitta alternativa metoder i syfte att minska användningen av kemikalier. Utskottet vill även särskilt uppmärksamma att en temagrupp inom projektet om miljöhänsyn har haft till uppgift att ta fram förslag på beskrivningar av målbilder för god hänsyn vid sjöar och vattendrag. I första hand gäller det avgränsning av funktionella kantzoner i samband med föryngringsavverkning. Temagruppen har utöver målbilderna även beskrivit förslag på åtgärder för att vid behov restaurera och utveckla funktionella kantzoner i samband med beståndsanläggning, röjning och gallring. arbete som gjorts för att förhindra allvarliga körskador har enligt uppgifter inkluderats som en naturlig del av arbetet med hänsyn till vatten. De målbilder och förslag på åtgärder som beskrivs i rapporten bedöms kunna bidra till att värdena i skogslandskapets vattenmiljöer bibehålls eller utvecklas. Som anförts ovan i betänkandet kommer förslagen som arbetats fram inom projektet om miljöhänsyn att gå ut på remiss . Förslagen ska vara klara . Utskottet vill även här hänvisa till vad som anförs ovan om uppdraget adaptiv skogsskötsel. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:MJ313 (V) yrkandena 5 och 15. När det gäller skogsbruk och skogens sociala värden konstaterar utskottet inledningsvis att det enligt finns goda exempel på hur skog med värden för friluftsliv och rekreation förvaltas och görs tillgänglig, men skillnaden är stor mellan olika kommuner, aktörer och områden. Så som framhölls i betänkande 2011/12:MJU12 identifierar skogar med höga sociala värden. Syftet är att få kunskap om vilka skogar som är viktiga för rekreation, friluftsliv och turism. I betänkandet konstaterades att 13 600 objekt med höga sociala värden omfattande en areal av har registrerats. arbetar aktivt med information och rådgivning till markägare om lämplig skötsel för dessa områden. Så som anförs i årets budgetproposition (utg.omr. 23) är skogsmiljöer viktiga för människors livskvalitet, rekreation och friluftsliv. Av särskild betydelse är tätortsnära skogsområden med frilufts-, kulturmiljö- och naturvärden. Kommuner har en viktig roll i bevarandet av tätortsnära skogsområden och kan genomföra insatser med hjälp av regeringens fortsatta satsning på den lokala och kommunala naturvårdssatsningen (). Utskottet noterar att det pågående uppdraget till länsstyrelserna i , samt län för att genomföra programmen för skydd av tätortsnära natur fortsätter att genomföras . Utskottet påminner i detta sammanhang om att regeringen lämnade första proposition om friluftsliv, Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238), till med förslag till mål för friluftslivspolitiken och en inriktning för det fortsatta arbetet med att utveckla politiken. I propositionen framhölls att det övergripande målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. I propositionen specificeras målet i tio punkter: Naturen ska vara tillgänglig för alla. Personligt och ideellt engagemang ska stå i centrum. Allemansrätten ska värnas. Den hållbara användningen av naturen planeras med hänsyn till friluftslivets behov. Kommunerna ska ha ett stort ansvar för naturen nära tätorterna. Friluftslivet ska bidra till landsbygdsutveckling och regional tillväxt. Skyddade områden ska vara en tillgång för friluftslivet. Friluftslivet ska ha en given roll i skolans arbete. Fysisk aktivitet och avkoppling ska stärka folkhälsan. Beslut om friluftsliv ska fattas med god kunskap. antog det övergripande målet för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 38). tillkännagav som sin mening att regeringen skulle komplettera det övergripande målet för friluftslivspolitiken med ett antal mätbara mål. Regeringen överlämnade därför en skrivelse om mål för friluftspolitiken till (skr. 2012/13:51). I skrivelsen redovisas mätbara mål för friluftslivspolitiken och redogörs för de satsningar som har gjorts i syfte att utveckla dessa mål. Dessutom redogörs för regeringens syn på det framtida arbetet med utveckling och uppföljning av målen för friluftslivspolitiken. Skrivelsen kommer att beredas i kulturutskottet . I skrivelsen anförs att friluftsliv är ett allmänt intresse och att förutsättningen för friluftsliv är tillgång till natur- och kulturlandskap. Regeringens bedömning är därför att ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att det finns tillgång till natur för friluftslivet. Detta bör innebära att samhällsplanering och markanvändning tar hänsyn till friluftslivets behov av tillgång till attraktiva natur- och kulturlandskap. Tillgång definieras som att det ska finnas natur- och kulturlandskap att utöva ett friluftsliv i. I skrivelsen framhålls också att friluftslivet i sitt utövande ska ta hänsyn till markägarens och nyttjanderättsinnehavares intresse. Regeringen ser att ett antal insatser behövs för detta. Bland annat är det enligt regeringen angeläget att utpekade riksintresseområden har en god aktualitet genom att ny kunskap och nya bedömningar kan tillföras. har därför i uppdrag att se över de områden i landet som är av riksintresse för friluftslivet enligt 3 kap. 6 § , särskilt med hänsyn till de långsiktiga behoven av tätortsnära natur. Uppdraget ska redovisas . I skrivelsen anförs även att det framgår av 3 kap. 4 § (2010:900) att kommunen ska redovisa riksintressen i översiktsplanen enligt 3 och 4 kap. . Ett sådant riksintresse är friluftslivet. Det betyder att kommunen ska visa i sin översiktsplan hur friluftslivet tas till vara i planeringen när det gäller tillgång och tillgänglighet till områden som är lämpliga för friluftsliv. Översiktsplanen ska aktualitetsprövas minst en gång per mandatperiod, vilket ska säkra att planen hålls aktuell bl.a. gällande friluftslivets intressen. Så som påpekas i skrivelsen är lokal dialog och samverkan med kommuner och markägare väsentligt för att hitta långsiktigt hållbara lösningar för skogar som har betydelse för rekreation och friluftsliv. Ökad kunskap om alternativa skötselmetoder och metoder som syftar till att bevara och förstärka friluftsvärden i exempelvis tätortsnära skog är enligt regeringen viktigt. I skrivelsen nämns även det arbete som driver inom projektet för miljöhänsyn med att utveckla målbilder för god miljöhänsyn inom skogssektorn och att tydliggöra sektorsansvaret samt arbetet med att utveckla ett nytt system för hänsynsuppföljning. I skrivelsen gör regeringen även bedömningen att ett mål för friluftslivspolitiken bör vara att det finns attraktiv tätortsnära natur för friluftslivet. Målet bör enligt skrivelsen innebära att befolkningen har tillgång till grönområden och ett tätortsnära landskap med höga frilufts-, natur- och kulturmiljövärden. Det anförs att kommunerna särskilt bör verka för att tillgodose behovet av sådan natur som i och nära tätorten är attraktiv för friluftslivet. Här kan den kommunala planeringen spela en viktig roll. Det gäller både översiktsplanering och detaljplanering men även andra beslut som gäller byggande. Av framgår att när planer utarbetas och när andra beslut tas kring byggande ska det göras med hänsyn till att det ska finnas parker och andra grönområden i närheten av bebyggelse. Det ska även finnas lämpliga friytor och platser för lek och motion och annan utevistelse, enligt skrivelsen. Regeringen anser att myndigheter bör samverka och stötta kommunerna i deras arbete samt medverka till att stärka förutsättningarna för friluftsliv och rekreation i tätortsnära natur- och kulturlandskap. I propositionen Framtidens friluftsliv betonades att genom sitt särskilda ansvar för planering och byggande bör verka för att kommunerna kan skapa förutsättningar för allemansrätten och för friluftsliv. När det gäller den tätortsnära naturen, som är av största vikt för människors vardagsfriluftsliv, anför regeringen i skrivelsen att den arbetar vidare med att sådana naturområden skyddas formellt eller på annat sätt förvaltas med stor hänsyn till friluftslivet. Av 3 kap. 6 § framgår att särskild hänsyn ska tas till behovet av grönområden i tätorter och i närheten av tätorter. När det gäller samråd vill utskottet också påminna om vad som framhölls i betänkande 2012/13:MJU15. Utskottet anförde då, i likhet med vad som anges i kommittémotion 2012/13:MJ313 (V) yrkande 7, att samrådsparagrafen i 12 kap. 6 § även gäller för skogsbruksåtgärder. I 15 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) anges att skogsmarkens ägare ska underrätta om viss avverkning m.m., och i 15 a § samma förordning hänvisas till bestämmelsen i 12 kap. 6 § . Det innebär att en markägare måste anses ha fullgjort samrådsplikten om man underrättat om avverkning. Det är alltså riktigt som anges i motionsförslaget att skogsvårdslagens (1979:429) regler tillämpas, men det är i enlighet med gällande regelverk.