bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — 2012/13:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Riktlinjer för den ekonomiska politiken behandlar i detta betänkande ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt de motioner som väckts med anledning av riktlinjerna och en motion från den allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till riktlinjer och avstyrker oppositionspartiernas förslag i motsvarande delar. Utskottet avstyrker också motionen från den allmänna motionstiden. behandlar också två skrivelser från regeringen med anledning av granskningsrapporter från (skr. 2012/13:127 om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser samt skr. 2012/13:137 om regeringens redovisning i budgetpropositionen ). Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelserna. Utskottet föreslår att skrivelserna läggs till handlingarna. I betänkandet finns fyra reservationer. Den globala finans- och skuldkrisen är nu inne på sitt femte år. har visat på en god motståndskraft med en genomsnittlig årlig tillväxt på , vilket kan jämföras med genomsnittet i på respektive euroområdet på . Trots starka position påverkades den svenska ekonomin av den svaga efterfrågan från viktiga exportländer. står dock fortsatt starkt i . ökade BNP jämfört med , vilket är betydligt över Europasnittet. Inledningen av 2013 präglas dock av ett fortsatt svagt internationellt konjunkturläge. Detta håller tillbaka tillväxten i som bedöms växa 2013 och 2014. Tecken på en internationell återhämtning syns bl.a. genom en långsam återhämtning av arbetsmarknaden och en förbättrad bostadsmarknad i . väntas tillväxten i öka i god takt, och vidtagna åtgärdsprogram i väntas medföra en ökad tillväxt. En förstärkt internationell konjunktur bedöms även öka tillväxten i euroområdet. Sammantaget möjliggör det att svensk BNP kan växa med i genomsnitt 20152017. En förhållandevis svag efterfrågan och en stark krona väntas medföra en svag export. Den inhemska efterfrågan blir därför en viktig drivkraft för återhämtningen. Osäkerheten bedöms som stor och utgörs framför allt av utvecklingen i euroområdet. Det svaga konjunkturläget återpeglar sig även på arbetsmarknaden där arbetslösheten ökar till som mest 2014 för att minska till 2017. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken offentliga finanser är fortsatt bland de starkaste i EU. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn bedöms uppgå till av BNP och 2014. Därefter förstärks det gradvis till överskott under slutet av prognosperioden. Utskottet delar regeringens syn att det finns ett visst utrymme att föreslå ofinansierade reformer i den kommande budgetpropositionen men att en slutgiltig bedömning får göras i budgetpropositionen . Utskottet delar också regeringens bedömning att budgeteringsmarginalerna till de utgiftstak som slagit fast för perioden 20132015 är tillräckliga för att hantera den osäkerhet som finns i fråga om utgiftsutvecklingen. Den utdragna lågkonjunkturen bör mötas med en ansvarsfull finanspolitik som kombinerar långsiktiga reformer för jobb, företagande, tillväxt och välfärd med insatser som stöder återhämtningen, som hållbara offentliga finanser värnas. Politiken måste fortsätta att skapa fler vägar till jobb eller eget företagande för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det svenska samhället ska hålla ihop. Den höga arbetslösheten motiverar också temporära och riktade åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet för att motverka lågkonjunkturen. Jämfört med många andra länder har den svenska arbetsmarknaden klarat lågkonjunkturen bra. Sedan regeringen tillträdde 2006 har t.ex. sysselsättningen stigit med ca 200 000 personer, trots krisen. Arbetslösheten är dock fortsatt hög. Utskottet är positivt till att regeringen vill vidareutveckla den svenska modellen tillsammans med arbetsmarknadens parter på så sätt att arbetsmarknaden blir mer inkluderande och flexibel. De tre områden som har varit i fokus är att skapa en ny väg in på arbetsmarknaden för unga genom yrkesintroduktionsavtal, att ge bättre möjligheter till omställning på arbetsmarknaden och att införa ett statligt stöd vid korttidsarbete som kan användas i tider av synnerligen djup ekonomisk kris. Utskottet välkomnar också att regeringen ytterligare vill stärka drivkrafterna för arbete genom att, när budgetutrymmet så tillåter, förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Satsningar på utbildning, forskning och infrastruktur samt förbättringar av företagens villkor och bostadsmarknadens funktionssätt är viktiga för att ytterligare stärka tillväxtförutsättningar. Regeringen har sjösatt omfattande reformer för att åtgärda brister och stärka kvaliteten i hela utbildningskedjan. Detta arbete fortsätter. Kvaliteten i undervisningen ska öka genom att läraryrket görs mer attraktivt, kvaliteten på de yrkesinriktade programmen ska stärkas och studieresultaten i bl.a. matematik läs- och skrivförmåga ska fortsätta att prioriteras. Företagens villkor ska även fortsättningsvis förbättras genom en företagsvänlig skattepolitik, regelförenklingar och satsningar på bl.a. utbildning, forskning, innovation och infrastruktur samt förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt. har en rad åtgärder vidtagits för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. återstår dock mycket arbete, och det är därför positivt att regeringen arbetar på bred front med dessa frågor. Utskottet ställer sig bakom regeringens fortsatta arbete med förebyggande åtgärder för finansiell stabilitet. När det gäller hushållens skuldsättning har en rad åtgärder vidtagits, såsom bolånetak, högre kapitaltäckning för systemviktiga banker, högre riskvikter för bolån m.m. Det förefaller också som att ökningstakten har avtagit. Det är dock viktigt, anser utskottet, att regeringen är beredd att vidta ytterligare åtgärder om skuldsättningstakten återigen ökar. Regeringens höga ambitioner på klimatområdet avspeglas i att med marginal kommer att nå EU-beslutade åtaganden om minskade utsläpp av växthusgaser och en ökad andel förnybar energi till 2020. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. Utskottet välkomnar att regeringen kommer att fortsätta att vara pådrivande för att säkerställa att en ny ambitiös global klimatöverenskommelse kommer på plats. Utskottet delar regeringens syn att en svag förankring på arbetsmarknaden är huvudskälet till ekonomisk utsatthet. Fördelningspolitiken bör inriktas på ökad sysselsättning, bättre utbildning och minskat utanförskap. Trots tidigare reformarbete för att stärka arbetslinjen är det för stora grupper fortfarande inte tillräckligt lönsamt att ta ett arbete eller att öka sin arbetstid. Ambitionen bör därför vara att fortsätta att driva en politik för ökade drivkrafter till arbete. kan ytterligare åtgärder behövas för att förbättra standarden för hushåll med svag ekonomi och för att förbättra situationen för barn och unga i ekonomisk och social utsatthet. Vårdens och omsorgens tillgänglighet, kvalitet och effektivitet ska också fortsätta att förbättras. Viktiga delar i arbetet med att fortsätta förbättra och effektivisera rättsväsendet är förstärkta insatser mot våld i nära relationer, skärpta straff för de grövsta våldsbrotten och snabbare insatser för att förebygga brott bland unga. Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser (skr. 2012/13:127) Utskottet noterar att regeringen har vidtagit åtgärder med anledning av iakttagelser om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser. Enligt utskottet är det viktigt med tydlighet och transparens, och utskottet välkomnar därför regeringens fördjupade och utökade redovisning av de antaganden som ligger till grund för långsiktskalkylen för de offentliga finanserna. Regeringens redovisning i budgetpropositionen (skr. 2012/13:137) Utskottet delar regeringens bedömning av rekommendationerna i och konstaterar att regeringen fortsätter att arbeta systematiskt med att förbättra redovisningen och tydligheten i de ekonomisk-politiska propositionerna. Regeringen anför att den ständigt strävar efter att öka tydligheten i sin bedömning av finanspolitikens inriktning och effekter. Regeringen har också, i och med sin tidigare skrivelse om ramverk för finanspolitiken, konkretiserat riktlinjer för öppenhet och tydlighet i enlighet med vad utskottet tidigare anfört om bl.a. motiveringar av utgiftstakets nivå, redovisningen av budgeteffekter och hanteringen av ändringsbudgetar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Därmed bifaller proposition 2012/13:100 punkt 1 och avslår motionerna 2012/13:Fi12 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Fi13 av m.fl. (S), 2012/13:Fi14 av m.fl. (V) yrkandena 14, 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP) yrkandena 112 och 2012/13:Fi262 av m.fl. (S). Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser lägger skrivelse 2012/13:127 till handlingarna. Regeringens redovisning i budgetpropositionen lägger skrivelse 2012/13:137 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), Per Åsling (C), (M), Per (MP), (SD), (V), (S), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning I det här betänkandet behandlar finansutskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100). behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt de motioner som väckts med anledning av riktlinjerna. Propositionens övriga yrkanden behandlas av i betänkande 2012/13:KU25. De motioner som behandlas här är 2012/13: Fi13 (S), 2012/13:Fi15 (MP), 2012/13:Fi12 (SD) samt 2012/13:Fi14 (V). Därutöver behandlas en motion från den allmänna motionstiden: 2012/13:Fi262 (S). En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. och arbetsmarknadsutskottet har yttrat sig över propositionen och motionerna. Yttrandena (2012/13:SkU5y och 2012/13:AU7y) finns i bilaga 2 och 3 i betänkandet. offentliggjorde sin rapport finanspolitik 2013 . Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett ärende för . Utskottet har emellertid ändå skäl att beakta rapporten. anordnade en offentlig utfrågning om rapporten med finansminister och företrädare för samt professor . Protokoll från denna utfrågning finns i bilaga 5. I betänkandet behandlas också två skrivelser från regeringen med anledning av granskningar från . Den ena skrivelsen tar upp granskning av den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser (skr. 2012/13:127) och den andra en granskning av tydligheten i regeringens redovisning i budgetpropositionen (skr. 2012/13:137). Inga följdmotioner har väckts med anledning av regeringens skrivelser. Betänkandet är upplagt enligt följande. Inledningsvis presenteras vårpropositionens och motionernas huvudsakliga innehåll översiktligt. Därefter, i avsnitt 1, redogör utskottet för regeringens, oppositionspartiernas och utskottets syn på den ekonomiska utvecklingen. I avsnitt 2 behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken. I avsnitt 3 och 4 behandlas regeringens skrivelser med anledning av granskningsrapporter. Den globala finans- och skuldkrisen är nu inne på sitt femte år. Regeringen bedömer att arbetslösheten kommer att ligga kvar på höga nivåer . kommer därigenom att sedan krisen slog till ha gått igenom en period om med lågt resursutnyttjande. Den svaga ekonomiska utvecklingen gör att den offentliga sektorns finanser bedöms visa underskott både 2013 och 2014. Därefter förstärks sparandet gradvis. I förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken är regeringens samlade bedömning att det finns ett visst utrymme för att föreslå ofinansierade reformer i budgetpropositionen . Utgiftstakets nivå 2016 bör uppgå till , vilket är högre än den tidigare bedömningen. Den stigande arbetslösheten motiverar temporära riktade åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken med ytterligare 12 400 platser och 2014. Därtill omfördelas resurser inom infrastrukturområdet 2013 i syfte att möta den svaga konjunkturen. Regeringen vill se en mer flexibel och inkluderande arbetsmarknad genom bl.a. yrkesintroduktionsanställningar för unga, bättre möjligheter för omställning på arbetsmarknaden och statligt stöd vid korttidsarbete i tider av djup ekonomisk kris. När budgetutrymmet tillåter vill regeringen förstärka jobbskatteavdraget ytterligare och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Företagens villkor ska fortsätta att förbättras genom bl.a. en företagsvänlig skattepolitik och minskad administrativ börda. Regeringen fortsätter arbetet med förebyggande åtgärder för finansiell stabilitet och främjande av ett starkt konsumentskydd på finansmarknaden. Ökad sysselsättning, bättre utbildning och minskat utanförskap är även fortsättningsvis kärnan i regeringens fördelningspolitik. Vården och omsorgens tillgänglighet, kvalitet och effektivitet ska förbättras även i fortsättningen. Regeringen vill också förstärka insatserna mot våld i nära relationer, skärpa straffen för de grövsta våldsbrotten och förebygga brott mot unga. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken ska, enligt partimotion 2012/13:Fi13 av m.fl. (S), vara full sysselsättning. Ett mål för jobben bör slås fast som innebär att ska öka antalet arbetade timmar i ekonomin så mycket att når lägst arbetslöshet i EU. Motionärerna betonar i sitt förslag till riktlinjer ordning och reda i statens finanser och anser att regeringens politik inte är förenlig med överskottsmålet. En investeringsplan över de samlade offentliga investeringarna bör biläggas budgetpropositionen. behöver också en aktiv näringspolitik för fler jobb och växande företag. Det handlar om insatser som förbättrar villkoren för innovation och tillväxt. Systemet med statligt riskkapital måste ses över, och ett innovationsråd bör inrättas direkt under statsministern. Det behövs breda satsningar på bristyrkesutbildningar och högskoleplatser för att motverka rekryteringsgapet. Det behövs också en ny nationell strategi för svenskt exportfrämjande. Ungdomsarbetslösheten ska motverkas genom införandet av en 90-dagarsgaranti där unga erbjuds utbildning, praktik eller riktiga jobb. I syfte att bryta långtidsarbetslösheten och stärka kvaliteten i vården och omsorgen anser motionärerna att det bör inrättas s.k. Extratjänster i välfärden och i den ideella sektorn. För att höja resultaten i skolan och öka kvaliteten i undervisningen behöver medel avsättas till att minska klasstorlekarna. Motionärerna framhåller att insatser krävs för att motverka ungdomsarbetslösheten, bl.a. statligt stöd till yrkesintroduktionsanställningar och fler utbildningsplatser på högskolor och folkhögskolor. I partimotion 2012/13:Fi15 av m.fl. (MP) om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken framhåller motionärerna att det behövs en ny arbetslinje en politik som gör världsledande på de områden som är viktiga för människan, miljön och ekonomin. I förslag till riktlinjer framhålls behovet av ökade offentliga investeringar för klimatanpassning, renovering och energieffektivisering av bostäder samt för utbyggnad av järnvägar, kollektivtrafik och cykelbanor. För att skapa nya jobb i industrin vill motionärerna inrätta en grön innovationsfond och avsätta medel till riskkapital och demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Småföretagen, tillsammans med industrin, är stommen i den svenska ekonomin. vill se kraftigt sänkt skatt på personaloptioner, sänkta arbetsgivaravgifter och avskaffat sjuklöneansvar för små företag. För att få fler unga i arbete vill motionärerna inrätta s.k. Startcentraler samt avsätta medel för att erbjuda unga sommarjobb och utvecklad prao. Motionärerna vill se fler vägar till gymnasiekompetens och också införa fler utbildningsplatser för bättre matchning. För att uppnå en skola av högsta klass behöver medel avsättas för en karriärutvecklingsreform för lärare och till de skolor som har större behov. Kvaliteten i den högre utbildningen ska stärkas. Kvaliteten i välfärden ska förbättras bl.a. genom att medel avsätts för fler anställda i äldreomsorgen och skolorna. Ett klimatpolitiskt ramverk av samma slag som det finanspolitiska ramverket behöver införas och likaså en långsiktig plan för klimatanpassningsåtgärder. Ökad beskattning av miljöresurser och utsläpp skapar nya skatteintäkter för staten som kan användas till att skatteväxla genom sänkt skatt på t.ex. arbete. Formerna för en särskild gruvbrytningsskatt behöver utredas. presenterar i partimotion 2012/13:Fi12 av m.fl. (SD) ett omfattande landsbygdslyft som ska skapa förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden. Utmaningen ligger enligt motionärerna i att dra nytta av de fördelar som landsbygden erbjuder inom exempelvis skogsbruk och vattenbruk, besöksnäring, gruvor samt natur- och kulturmiljöer. Exempel på åtgärder i motionärernas förslag till riktlinjer är upprustning av , stöd till fiskodlingar samt medel till utbildningar med koppling till skogs- och gruvnäringen. vill sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare genom ett femte jobbskatteavdrag. Ungdomsarbetslösheten beror delvis på en överteoretisering av gymnasieskolans program. För att minska ungdomsarbetslösheten vill motionärerna införa lärlingsjobb. I stället för generella sänkningar av socialavgifter vill motionärerna se ett socialavgiftsavdrag inriktat på de små företagen. Åtgärder behövs också för att stärka högre utbildning och forskning i syfte att säkra storföretagens tillgång på högkvalificerad arbetskraft. Motionärerna vill i grunden reformera invandringspolitiken med åtgärder som bl.a. beräknas minska asyl- och anhöriginvandringen . anser att huvudmannaskapet för skolan bör återgå till staten. Ägare ska inte kunna ta ut vinst ur en friskola. För att stärka matchningen på arbetsmarknaden bör medel tillföras för fler platser i den kommunala vuxenutbildningen och i . Motionärerna vill inrätta en marknadskompletterande riskkapitalfond med fokus på kunskapsintensiva branscher och nyskapande småföretag. bör återregleras till statlig kontroll och anslagen till underhåll, drift och reinvesteringar ökas. I partimotion 2012/13:Fi14 av m.fl. (V) framhålls att det överordnade målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning. Ett alternativt ekonomiskt ramverk ska införas som innebär att penningpolitiken kompletteras med ett sysselsättningsmål, att dagens överskottsmål ersätts med ett mål om balans över en konjunkturcykel och att utgiftstaket sätts endast för det kommande budgetåret. Därmed skapas förutsättningar att bekämpa arbetslösheten och att föra en ansvarsfull långsiktig ekonomisk politik för full sysselsättning. Enligt motionärerna är ungdomsarbetslösheten ett av våra största samhällsproblem. För att hantera den behövs breda samhällsinsatser i form av arbetsmarknads- och utbildningspolitik. Motionärerna föreslår i riktlinjerna att det införs en ungdomsgaranti för arbetslösa ungdomar i åldern i form av både arbete och utbildning. Garantin ska finansieras av en skatt på finansiella transaktioner. slopas regeringens sänkta socialavgifter, och restaurangmomsen återställs till . Genom individualiserad föräldraförsäkring och fler platser inom barnomsorgen på obekväm arbetstid skapas förutsättningar för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Gapet mellan kvinnors och mäns löner ska bekämpas bl.a. genom mer personal och utbildning inom hemtjänst och äldreomsorg samt genom att en jämlikhetskommission tillsätts. Landets infrastruktur ska byggas ut och förbättras genom ökade statliga investeringar. ska återregleras, och samhället ska ta ett helhetsansvar. Motionärerna vill också göra en omfattande investering i bostadsbyggandet. Välfärden ska avkommersialiseras. Det ska inte vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel i välfärdens kärnverksamheter. 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Den globala finans- och skuldkrisen är nu inne på sitt femte år. har visat på en god motståndskraft med en genomsnittlig årlig tillväxt på , vilket kan jämföras med genomsnittet i på respektive euroområdet på . Trots starka position påverkades den svenska ekonomin av den svaga efterfrågan från viktiga exportländer. står dock fortsatt starkt i . ökade BNP jämfört med , vilket är betydligt över Europasnittet. Inledningen av 2013 präglas dock av ett fortsatt svagt internationellt konjunkturläge. Detta håller tillbaka tillväxten i som bedöms växa 2013 och 2014. Tecken på en internationell återhämtning syns bl.a. genom en långsam återhämtning av arbetsmarknaden och en förbättrad bostadsmarknad i . väntas tillväxten i öka i god takt, och vidtagna åtgärdsprogram i väntas medföra en ökad tillväxt. En förstärkt internationell konjunktur bedöms även öka tillväxten i euroområdet. Sammantaget möjliggör det att svensk BNP kan växa med i genomsnitt 20152017. En förhållandevis svag efterfrågan och en stark krona väntas medföra en svag export. Den inhemska efterfrågan blir därför en viktig drivkraft för återhämtningen. Osäkerheten bedöms som stor och utgörs framför allt av utvecklingen i euroområdet. Det svaga konjunkturläget återpeglar sig även på arbetsmarknaden där arbetslösheten ökar till som mest 2014 för att minska till 2017. Internationell ekonomi och de finansiella marknaderna Inledningen av 2013 har präglats av ett svagt internationellt efterfrågeläge. Utvecklingen skiljer sig dock mellan olika länder, och det finns ett fåtal ljusglimtar som t.ex. indikatorer för industriförtroendet i och som ligger på en förhållandevis hög nivå. Sammantaget är dock förtroendet fortsatt lågt. Läget på de finansiella marknaderna har förbättrats . Styrräntorna är låga världen över, och i många ligger de nära noll. Många hushåll kan dock inte fullt ut dra fördel av de låga räntorna då banker i framför allt många euroländer är försiktiga i sin utlåning, vilket innebär att skillnaderna mellan styrräntorna och de räntor som hushåll och företag möter är större än normalt. Penningpolitiken får därmed inte fullt genomslag, vilket håller tillbaka konsumtion och investeringar. Osäkerheten om krisens utveckling i euroområdet och oklarheten i fråga om finanspolitikens framtida utveckling i bedöms dämpa efterfrågan bland hushåll och företag. Den osäkra miljön fortsätter att prägla framför allt 2013 och 2014. Även om tillväxten i de stora tillväxtekonomierna förväntas stiga dessa år bedöms den sammantagna globala efterfrågeutvecklingen bli svag. förväntas osäkerheten minska i euroområdet och i som penningpolitiken får ett större genomslag, vilket bedöms skapa förutsättningar för en internationell återhämtning 20152017. Den offentliga sektorn och hushållen antas fortsätta att hålla ett högt sparande varför återhämtningen förväntas bli förhållandevis trög. Svensk efterfrågan och produktion Det svaga internationella konjunkturläget har en fortsatt negativ påverkan på den svenska ekonomin. Även om förtroendeindikatorer i allmänhet har stigit bedöms efterfrågeutvecklingen i den svenska ekonomin vara fortsatt svag. En svag konjunktur i omvärlden dämpar den svenska exporttillväxten. Till följd av en allmänt hög osäkerhet bedöms hushållens konsumtion bli återhållen. En försämring av läget på arbetsmarknaden väntas också hålla tillbaka hushållens konsumtion. Den svaga efterfrågan medför att företagen avvaktar med investeringsplaner. Sammantaget bedöms BNP-tillväxten bli förhållandevis låg 2013 och uppgå till . Den svaga internationella efterfrågeutvecklingen bedöms hålla tillbaka BNP-tillväxten även 2014. väntas den svenska ekonomin återhämta sig. Hushållens konsumtion antas komma att driva på tillväxten.