bet · H001CU9 · 2013-03-05 00:00:00 — Det kan utlysas tävlingar om de mest studievänliga ljudklimaten för landets alla bibliotek eller alla skolor. I den statliga upphandlingen kan buller ges en högre vikt vid bedömningen av olika anbud på kontorsmaskiner, fordon, byggen eller tjänster. Det kan givetvis också handla om att lägga fram konkreta förslag för om strängare regler om högsta tillåtna bullernivå eller om stöd för de kommunala miljö- och hälsoskyddskontorens arbete med uppföljning av bullerfrågor. Vi anser emellertid inte att bör peka ut exakt vilka insatser som behövs. Det viktigaste är att det kommer i gång ett samordnat och prioriterat arbete med att uppmärksamma och begränsa problemen med buller i den byggda miljön. Det ovan anförda bör med bifall till motion 2012/13:C301 (MP) som sin mening tillkännage för regeringen. Energihushållningskrav vid ny- och ombyggnad, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 9 samt 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 6. Vi anser att en ökad energieffektivitet i bostadsbeståndet och vid nybyggnation måste vara en högt prioriterad fråga. Den är helt avgörande för att vi ska kunna nå de uppsatta klimatmålen. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning. För att rejält minska bostadssektorns energianvändning måste både nybyggda och befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. EU har som mål att effektivisera energianvändningen till 2020 . Enligt EU-direktivet om byggnaders energiprestanda ska alla nya byggnader då vara s.k. nära-nollenergibyggnader. Vi stöder det uppsatta målet och anser att det redan nu är dags att vidta konkreta åtgärder för att det ska kunna uppnås. Regeringen har emellertid i EU-samarbetet motarbetat målet och driver närmast en linje som innebär att det ska vara frivilligt för medlemsstaterna. redovisade regeringen en s.k. handlingsplan för genomförandet av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. Denna plan innehåller emellertid inte några skärpta krav på energieffektivitet, varken för nyproduktionen eller för det befintliga bostadsbeståndet. Den innehåller inte heller några överväganden om hur en successiv skärpning av energikraven ska genomföras. Handlingsplanen ger därför inte någon ledning för bygg- och fastighetssektorns arbete med att ta fram mer energieffektiva lösningar för ny- och ombyggnader. Detta har lett till en omfattande kritik från byggbranschen som anser att det är möjligt att skärpa energikraven . En stor del av de nybyggda bostäderna har också betydligt bättre energiegenskaper än vad som krävs enligt gällande byggregler. Avsaknaden av en konkret handlingsplan gör emellertid marknaden oförutsägbar och leder till ökade kostnader för energieffektiva byggnader. Vi anser att det är angeläget att energikraven för nybyggda hus skärps och att de ytterligare skärpningar som är nödvändiga blir mer förutsägbara. På kort och medellång sikt finns den största effektiviseringspotentialen i den befintliga bebyggelsen. Många äldre byggnader har en mycket dålig klimat- och energistatus. Det är därför viktigt att alla möjligheter till energieffektivisering tas till vara, särskilt i samband med större ombyggnads- och upprustningsåtgärder. Tydliga energikrav bör därför ställas även i samband med ombyggnad. Regeringen bör tillsätta en utredning om hur dessa krav ska utformas. Vi anser att nära-nollenergibyggnader i princip inte ska behöva någon uppvärmning från en yttre energikälla. I de fall en sådan energitillförsel ändå är nödvändig är det viktigt med lösningar som inte försvårar en fortsatt utbyggnad av fjärrvärme. Vi vill därför att det säkerställs att byggreglerna inte diskriminerar något värmeslag. Det vi har anfört ovan bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär ett bifall till motionerna 2012/13:C388 (S) yrkandena 8 och 9 samt 2012/13:N366 (S) yrkande 10. Övriga motioner, som delvis blir tillgodosedda genom det anförda, bör avslås. Energihushållningskrav vid ny- och ombyggnad, punkt 10 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 9, 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2012/13:N406 av (MP) yrkande 6 och 2012/13:C388 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 10. Bostäder och lokaler står för en tredjedel av den totala energianvändningen i . En påtaglig minskning av energianvändningen inom denna sektor är därför en central del i arbetet med att nå flera uppställda energi- och klimatmål. Detta måste givetvis påverka de krav på energihushållning vid ny- och ombyggnad som utfärdas med stöd av . Inriktningen på detta arbete bör vara att erfarenheterna från de senaste årens ny- och ombyggnadsprojekt med s.k. passivhusutförande kommer till uttryck i de krav som finns uppställda i byggreglerna för energihushållning. Det bör framhållas att EU-direktivet om byggnaders energiprestanda slår fast att alla nya byggnader inom unionen ska vara nära-nollenergibyggnader. För nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter gäller detta krav . Enligt direktivet bör medlemsstaterna också utforma en politik och vidta åtgärder för att stimulera att byggnader som renoveras omvandlas till nära-nollbyggnader. är energianvändningen i många nybyggda bostäder betydligt lägre än de gränsvärden som finns uppställda i byggreglerna. Byggbranschen har klart uttryckt sin uppfattning att gränsvärdena nu kan och bör sänkas. Man vill också veta vilka krav som kan komma att ställas och hur målet om att alla byggnader ska vara nära-nollbyggnader ska nås. Regeringen har emellertid inte visat någon som helst vilja att inleda arbetet med att skärpa energihushållningskraven i byggreglerna. Vi anser därför att bör ställa sig bakom de nu aktuella förslagen i partimotion 2012/13:C400 och motion 2012/13:N366 (MP) med innebörden att arbetet bör bedrivas med sikte på att fastställa krav för nybyggnation som motsvarar passivhusstandard. Det innebär med dagens teknik en energiförbrukning på högst 4555 kWh per m2 och år, vilket är ett avsevärt framsteg i förhållande till dagens kravnivå på 90130 kWh per m2 och år. Vi anser vidare att även kraven i byggreglerna på energieffektivisering i samband med ombyggnad och renovering behöver förtydligas och skärpas. bör därför även ställa sig bakom förslaget i motion 2012/13:C388 (S) om en utredning om hur sådana skärpta krav ska utformas. Övriga aktuella motionsförslag kan delvis anses vara tillgodosedda med det anförda och avstyrks därför. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Byggfelsförsäkring och utvecklingsfel, punkt 13 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C303 av (MP) yrkandena 1 och 3. har rapporterna om byggfel och byggfusk i stor skala ständigt återkommit. Det har handlat om allt från olämpliga grundläggningsmetoder till användning av flytspackel med organiska ämnen. riktades ljuset mot en av de största byggskandalerna i svensk historia, nämligen de enstegstätade fasaderna. Det var en oprövad byggmetod som ändå kom till användning i stor skala under . De enstegstätade fasaderna är en väggkonstruktion med puts direkt på bakomliggande isolering och regelvägg av fuktkänsligt material. Byggmetoden sades vara billig och underhållsfri, men verkligheten har blivit något helt annat. Enstegstätade fasader är mycket känsliga för fukt. Om fogar inte håller tätt eller om sprickor uppstår i putsen tränger fukt in i konstruktionen. Eftersom det räcker med relativt liten åverkan på husväggen för att fasaden ska få en spricka är det egentligen bara en tidsfråga innan problemen uppstår. Totalt har uppemot 22 000 småhus och ett stort antal flerbostadshus uppförts med den här typen av fasad i . Det är sannolikt att flertalet av dessa hus redan har eller kommer att få problem med fukt och mögel. Det kommer i sin tur leda till att de som bor i husen riskerar att drabbas av hälsoproblem med astma, allergier eller den typ av överkänslighet som är typisk för s.k. sjuka hus. Efter att problemen avslöjats försöker byggbranschen och försäkringsbolagen nu vältra över ansvaret och kostnaderna för reparationer på de enskilda husägarna. I en aktuell rättstvist har ett antal drabbade småhusägare försökt få hustillverkaren att ta sitt ansvar för de fukt- och mögelproblem som byggmetoden har orsakat. Det mesta tyder emellertid att hustillverkaren och entreprenören inte bedöms ha ansvar till följd av att den olämpliga byggmetoden betraktas som ett s.k. utvecklingsfel, dvs. en felaktig byggmetod som hela eller större delen av byggbranschen har tillämpat . Vi kan dessvärre konstatera att dagens lagstiftning inte hindrar att husbyggande kan vara en experimentverkstad på småhusägarnas och de boendes bekostnad. Byggföretagen friskrivs från ansvar genom undantaget för s.k. utvecklingsfel. Detta gäller även för det konsumentskydd som bostadskonsumenterna borde åtnjuta genom bl.a. byggfelsförsäkringen. Till följd av de senaste månadernas mediauppmärksamhet kring rättsprocessen om de mögelskadade småhusen med enstegstätning har allt fler kommit till insikt om att tillämpningen och tolkningen av dagens regelsystem inte är rimlig. Vi ställer oss mot denna bakgrund bakom de förslag till åtgärder för att komma till rätta med problemen med enstegstätade fasader som förs fram i motion 2012/13:C303 (MP). Två av dessa förslag faller inom civilutskottets beredningsområde. Det gäller en översyn av byggfelsförsäkringen så att den omfattar även utvecklingsfel. Vidare bör staten samt bygg- och försäkringsbranschen samverka för att bygga upp en byggfelsfond ur vilken konsumenter som drabbats av utvecklingsfel kan få ersättning för att åtgärda skadan. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hur dessa åtgärder kan utformas och finansieras. Det som vi har föreslagit ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Sjuka hus och byggnaders inomhusmiljö, punkt 14 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C299 av (MP), 2012/13:C305 av (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 6 samt 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17. Felaktiga byggmetoder och byggfusk skapar hus med en undermålig och ibland hälsofarlig inomhusmiljö. Det handlar framför allt om att fukt och mögel samt giftiga emissioner från byggmaterial leder till problem med astma, allergier eller till den s.k. sjuka hus-sjukan (sjuka hus-syndromet) med symtom som torra slemhinnor, hosta och trötthet. Det är naturligtvis inte acceptabelt att många människor får sin hälsa förstörd i sin bostad eller på sin arbetsplats. De som har fått sin hälsa förstörd av en undermålig inomhusmiljö har dessutom ofta stora problem med att få hjälp och att få ansvarsfrågan klarlagd. Samhället måste därför ta ett större ansvar för dem som drabbats av brister i inomhusmiljön och givetvis även på olika sätt hindra att fler blir drabbade. Försiktighetsprincipen bör vara en självklar utgångspunkt för samhällets insatser på detta område. I tre motioner (MP respektive V) behandlas dessa problem, och förslag läggs fram om åtgärder som bör vidtas för att begränsa problemen i de hus som redan är drabbade, för att undvika att nya problemhus byggs och för att hjälpa dem som har drabbats av hälsoproblem till följd av sjuka hus. Nedan redogör vi kortfattat för dessa förslag. Uppmärksamma och erkänn problemet med sjuka hus-sjukan Det är ett stort problem att personer som har drabbats av sjuka hus-sjukan inte blir tagna på tillräckligt allvar av olika myndigheter. De blir ofta hänvisade runt mellan vården, och Arbetsförmedlingen utan att få hjälp med sitt grundproblem. Den vetenskapliga osäkerheten när det gäller den exakta kopplingen mellan dålig inomhusmiljö och sjuka hus-symtomen får inte hindra att dessa personer får den hjälp som krävs för att de ska kunna återgå till ett normalt liv. Regeringen bör erkänna att problemet existerar och ta de initiativ som krävs för att förändra behandlingen av de drabbade. Inrätta en särskild myndighet för inomhusmiljöproblematiken Regeringen bör överväga att bilda en särskild myndighet för inomhusmiljöproblematiken. En sådan myndighet skulle kunna ge stöd åt de drabbade och svensk forskning på området samt sammanställa forskning från andra länder. Med ett sådant skulle det också bli enklare att hantera de rättsliga frågorna kring sjuka hus och sjuka hus-sjukan. Ge och Kemikalieinspektionen i uppdrag att intensifiera sina insatser mot sjuka hus I avvaktan på att en särskild myndighet kan bildas bör regeringen ge och Kemikalieinspektionen i uppdrag att intensifiera arbetet med att förebygga uppkomsten av sjuka hus. Ett led i ett sådant arbete kan vara att får tillsynsansvar för att miljökonsekvensbeskrivningar upprättas vid nybyggnation och renoveringar av fastigheter. Kemikalieinspektionen bör få ansvar för att ta fram gränsvärden för att begränsa förekomsten av kemiska gifter i inomhusmiljön. Utforma en hälsogaranti för byggd miljö Byggnadernas långa livslängd gör att den som ansvarar för att bygga måste förmås att tänka långsiktigt. Detta kan uppnås om man kopplar ett långsiktigt ansvar till byggandet som innebär att en nyuppförd byggnad ska åtföljas av en garanti under på att byggnaden inte skadar människors hälsa. Självklart måste en sådan lagstiftning definiera hälsoansvaret på ett sätt som gör det funktionellt i en domstol. Regeringen bör utreda de närmare formerna för en hälsogaranti och därefter återkomma till med ett lagförslag. Regeringen bör inrätta en med uppgift att granska alla fall av sjuka hus-syndrom i landet och föreslå lösningar både för de drabbade personerna och för de byggnadstekniska problemen. En sådan kommission måste ha en bred kompetens för att kunna hantera både hälsoproblematiken och byggtekniken. Tillsätt en utredning om uppföljning och ansvar Uppmärksamheten kring sjuka hus och de hälsoproblem som en undermålig inomhusmiljö leder till borde innebära att nya problem inte skulle behöva tillkomma vid nybyggnad eller renoveringar. Tyvärr är så inte fallet. är det en god affär för byggbolagen att först bygga och sedan bygga om, och få betalt båda gångerna. Det saknas således tillräckliga incitament att göra rätt. Regeringen bör ta ett helhetsgrepp över detta problemområde och tillsätta en utredning om ett regelverk för uppföljning och ansvarstagande. Denna fråga har också uppmärksammats i vår reservation om byggfelsförsäkringen och utvecklingsfelen. Inrätta en fond för stödåtgärder En metod som bör prövas för att stödja dem som drabbas av ohälsa på grund av skadliga inomhusmiljöer är att inrätta en fond för finansiering av nödvändiga åtgärder. En sådan fond skulle kunna byggas upp med medel från en avgift som tas ut vid nybyggnad och större renoveringar. Även skattemedel skulle kunna användas. Regeringen bör utreda möjligheterna att inrätta en fond med en finansieringslösning som kan bidra till att öka incitamentet för byggindustrin att bygga och renovera så att hälsoproblemen minimeras. Det som vi ovan anfört bör tillkännage som sin mening för regeringen. Det innebär ett bifall till motionerna 2012/13:C299 (MP), 2012/13:C305 (MP) yrkandena 1, 2, 4 och 6 samt 2012/13:C400 (MP) yrkandena 16 och 17. Övriga motionsförslag förenklad beredning, punkt 15 (S, MP, SD, V) (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Amineh Kakabaveh (V) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Då det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkandena /11:CU22, 2011/12:CU14, 2011/12:CU26, i förekommande fall tillsammans med företrädare för andra partier. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Ju241 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att investera i miljonprogramsområdena. 2012/13:C211 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om detaljplaner utan fastställd genomförandetid. 2012/13:C227 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av för att förenkla och effektivisera byggandet i . 2012/13:C231 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lagstiftning som föreskriver energiaktiva ytmaterial vid nybyggnation och renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om ett mål för solenergi på byggnader. 2012/13:C235 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av byggregler för ventilation. 2012/13:C258 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ökad vikt i samhällsplanering ska läggas vid gröna lungor, som trädgårdar, parker och andra grönområden för människors hälsa och för miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatt utveckling av och tillgänglighet till stadsnära skogar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidareutveckla användningen av rehabiliteringsträdgårdar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma samhällskostnaderna för utebliven fysisk aktivitet. 2012/13:C299 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder mot sjuka hus-sjukan. 2012/13:C301 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemen med buller i den byggda miljön. 2012/13:C302 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att revidera med hänsyn till behovet av större marginaler för den byggda miljön på grund av ett nytt klimat. 2012/13:C303 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att reformera byggfelsförsäkringen så att den till skillnad från även täcker utvecklingsfel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att initiera ett samarbete mellan byggbranschen, försäkringsbranschen och staten om en byggfelsfond ur vilken konsumenter som drabbats av utvecklingsfel kan få ersättning för att åtgärda skadan. 2012/13:C305 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en hälsogaranti för byggd miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att inrätta en . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som får i uppgift att lägga fram förslag på hur problem för dem som drabbas av sjuka hus och liknande skador av arbetsplatser eller andra lokaler kan lösas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en fond för att hantera kostnader som uppstår när ansvar ska tas för dem som skadas av ohälsosamma byggda miljöer. 2012/13:C310 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dispens från kravet på hiss ända upp till vindsplan. 2012/13:C313 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av . 2012/13:C315 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheterna att överklaga beslut i plan- och bygglovsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att förkorta handläggningstiderna när beslut överklagas i ärenden som inte har prejudicerande karaktär. 2012/13:C318 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta boende i husbåt. 2012/13:C322 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna råd bör gälla i de fall och inte lyckas samordna sig. 2012/13:C339 av och (M, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för att bli ett frilän för billigare bostadsproduktion. 2012/13:C340 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en inventering av tillgängligheten för äldre personer och personer med funktionsnedsättning i ett vidare samhälleligt perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av systemet med bostadsanpassningsbidrag. 2012/13:C341 av i och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad byggnation av trähus. 2012/13:C342 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bullerproblemen i . 2012/13:C343 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla regelverken för bostadsbyggande, främst för studentbostäder. 2012/13:C348 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ärendehantering vid byggande. 2012/13:C354 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett kraftfullt agerande från statens sida för att hävda närservice och det långsiktigt hållbara samhällsbyggandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljökonsekvensbeskrivningar måste föregå etableringar av externa köpcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett moratorium då man inte tillåter att några nya externa köpcentrum byggs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur en långsiktigt hållbar miljö- och klimatsmart handelsstruktur med social hänsyn bör formas. 2012/13:C362 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla byggnormerna för att göra det billigare att bygga studentfastigheter. 2012/13:C380 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fyra tänkbara lösningar av problemet med riktvärden för flygbuller i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder när och motarbetar varandra i flygbullerfrågan på ett sätt som skadar rättssäkerheten för medborgare, kommuner och företag. 2012/13:C388 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver reformeras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpningar av energikraven vid nybyggnationer och renoveringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur skärpta energikrav ska utformas vid ombyggnation. 2012/13:C396 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om bostadsanpassning. 2012/13:C400 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning om passivstandard. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om cykelvägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrade parkeringsnormer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjuka hus.