bet · H001CU8 · 2013-02-22 00:00:00 — 2012/13:CU8 Familjerätt I betänkandet behandlar utskottet 89 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden på det familjerättsliga området. Motionsyrkandena gäller utredningar om faderskap, talerätt i mål om fastställande av faderskap, föräldraskap vid assisterad befruktning, adoption, översyn av vårdnadsreglerna, riskbedömningar vid vårdnadstvister, fler än två vårdnadshavare, automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, särskilt biträde för barn i vårdnadsmål, olovligt bortförda barn i internationella förhållanden, umgängesrätt för biologisk förälder, umgängesrätt för annan än biologisk förälder, tillsyn av överförmyndare, gode män, god man för ensamkommande flyktingbarn, införande av barnbalk, ersättning till vigselförrättare, tvångs- och barnäktenskap, s.k. flersamma förhållanden, ändringar i namnlagen, retroaktiva namnbyten, laglott, särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, arvsrätt för kusiner och registrering av testamenten. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Av dessa behandlas 81 i förenklad ordning. I de fallen hänvisar utskottet till tidigare ställningstaganden som gjorts . I betänkandet finns två reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:C344 av m.fl. (S) och 2012/13:C359 av (C). Reservation 1 (S) 2012/13:C229 av (M), 2012/13:C242 av Boriana (M) och 2012/13:C327 av (M). 2012/13:C243 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:C389 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 2 (S, V) Övriga motionsförslag förenklad beredning 2012/13:Ju367 av (M) yrkande 1, 2012/13:C201 av m.fl. (V), 2012/13:C207 av (SD), 2012/13:C209 av (S), 2012/13:C213 av och (båda M), 2012/13:C214 av och (båda M), 2012/13:C225 av och (båda S), 2012/13:C230 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:C240 av (S), 2012/13:C241 av Boriana (M), 2012/13:C245 av (M), 2012/13:C247 av och (båda FP), 2012/13:C248 av och (båda FP), 2012/13:C249 av (FP), 2012/13:C252 av (FP), 2012/13:C264 av (SD) yrkandena 13, 2012/13:C269 av och (båda S), 2012/13:C272 av (SD), 2012/13:C278 av (M), 2012/13:C283 av (FP), 2012/13:C284 av (FP), 2012/13:C296 av (S), 2012/13:C298 av (M), 2012/13:C306 av och i (båda S), 2012/13:C309 av (SD), 2012/13:C311 av (M), 2012/13:C312 av (M), 2012/13:C314 av Per Lodenius (C), 2012/13:C320 av (M), 2012/13:C325 av (FP), 2012/13:C336 av och (båda S), 2012/13:C337 av (S), 2012/13:C347 av (C), 2012/13:C351 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2012/13:C357 av och i (båda C), 2012/13:C360 av (C), 2012/13:C364 av (FP), 2012/13:C381 av (M), 2012/13:C384 av (FP), 2012/13:C387 av m.fl. (SD) yrkandena 35, 2012/13:C389 av m.fl. (S) yrkandena 26, 2012/13:C402 av och (båda M), 2012/13:C413 av m.fl. (S), 2012/13:C415 av (S), 2012/13:C419 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:C426 av och (båda S), 2012/13:C429 av (M), 2012/13:C430 av och (båda KD) yrkandena 2, 3 och 59, 2012/13:C439 av i (M), 2012/13:Sf203 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:Sf215 av (KD) yrkande 2, 2012/13:Sf267 av (KD) yrkande 2, 2012/13:Sf364 av m.fl. (S) yrkande 22, 2012/13:So328 av och (båda S) yrkande 2, 2012/13:So346 av (S) yrkande 2, 2012/13:So560 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 4, 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkandena 17, 19 och 22, 2012/13:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 18 och 19. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (C), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). I betänkandet behandlar utskottet 89 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden på det familjerättsliga området. Motionsyrkandena gäller utredningar om faderskap, talerätt i mål om fastställande av faderskap, föräldraskap vid assisterad befruktning, adoption, översyn av vårdnadsreglerna, riskbedömningar vid vårdnadstvister, fler än två vårdnadshavare, automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, särskilt biträde för barn i vårdnadsmål, olovligt bortförda barn i internationella förhållanden, umgängesrätt för biologisk förälder, umgängesrätt för annan än biologisk förälder, tillsyn av överförmyndare, gode män, god man för ensamkommande flyktingbarn, införande av barnbalk, ersättning till vigselförrättare, tvångs- och barnäktenskap, s.k. flersamma förhållanden, ändringar i namnlagen, retroaktiva namnbyten, laglott, särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, arvsrätt för kusiner och registrering av testamenten. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gode män. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (S). m.fl. (S) föreslår i motion 2012/13:C344 ett tillkännagivande om att rätten för de närmaste släktingarna till den enskilde som har god man eller förvaltare att ta del av handlingar hos den gode mannen eller förvaltaren bör begränsas. Motion 2012/13:C359 av (C) innehåller förslag på ett tillkännagivande om att det belopp som huvudmannen får förbehålla sig innan denne måste bidra till företrädarens arvode måste höjas. I föreskrivs att till god man ska utses en rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna (11 kap. 12 § ). Allmänna bestämmelser om bl.a. gode mäns verksamhet finns i 12 kap. . män och förvaltare ska, i den mån det följer av deras förordnande, bevaka rätten för de personer som de företräder, förvalta deras tillgångar och sörja för deras person (2 § första stycket). Förmyndare, gode män och förvaltare ska omsorgsfullt fullgöra sina skyldigheter och alltid handla på det sätt som bäst gagnar den enskilde (3 §). män och förvaltare har rätt till ett skäligt arvode för uppdraget och ersättning för de utgifter som har varit skäligen påkallade för uppdragets fullgörande (16 § första stycket). Beslut om arvode och ersättning för utgifter fattas av överförmyndaren. Överförmyndaren bestämmer dessutom i vad mån arvode och ersättning för utgifter ska betalas med medel som tillhör den enskilde. Om det inte finns särskilda skäl för något annat, ska arvode och ersättning för utgifter, inklusive de avgifter och skatter som utgår på dem, betalas med den enskildes medel i den mån hans eller hennes beräknade inkomst under det år när uppdraget utförs överstiger 2,65 gånger prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken eller hans eller hennes tillgångar under överstiger två gånger prisbasbeloppet (16 § andra och tredje stycket). Att arvode och ersättning för utgifter ska betalas med den enskildes medel i den mån hans eller hennes inkomst eller tillgångar överstiger de angivna gränsbeloppen innebär att den enskilde får debiteras högst det överskjutande beloppet. Om såväl inkomsten som tillgångarna överstiger de angivna gränsbeloppen får överstigande delar läggas samman vid bedömningen. Det belopp som den enskilde får behålla innan han eller hon måste bidra till företrädarens arvode höjdes från två till nuvarande 2,65 prisbasbelopp före skatt. Vid överförmyndarens handläggning tillämpas bestämmelser i 16 kap. . Den som har god man eller förvaltare har rätt att ta del av de handlingar som rör ställföreträdarskapet och som förvaras hos överförmyndaren. En sådan rätt har också den enskildes make eller sambo och närmaste släktingar (7 §). Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare I utredningsbetänkandet Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna (SOU 2004:112) ifrågasatte utredningen om närstående till den hjälpbehövande ska äga rätt att utan sekretessprövning ta del av handlingar som innehåller information om andra personer, t.ex. om den som är förordnad som företrädare med stöd av 16 kap. 7 § . Olika intyg om en företrädares lämplighet torde normalt inte innehålla uppgifter som kan vara till skada för denne om de röjs. Så är normalt inte heller fallet med handlingar som betyg, tjänstgöringsintyg, vitsord etc. Utdrag ur belastningsregistret kan emellertid innehålla uppgifter som, utan att ha någon direkt betydelse för bedömningen av företrädarens lämplighet, är mycket integritetskänsliga. Med hänsyn till graden av känslighet är också åtkomsten av sådana uppgifter strängt reglerad. Det kan naturligtvis hävdas att närstående till en hjälpbehövande person har ett intresse av att få veta om företrädaren har gjort sig skyldig till något brottsligt och i så fall vilket slags kriminalitet det handlar om. Enligt utredningens mening är emellertid uppgifterna av sådan art att integritetsskäl starkt talar för att utdrag ur belastningsregistret inte bör omfattas av närståendes rätt till insyn enligt 16 kap. 7 § . Det bör därför enligt utredningen införas en bestämmelse som undantar utdrag ur belastningsregistret. Om en närstående i fortsättningen vill ta del av innehållet i ett sådant utdrag, ska överförmyndaren göra en vanlig sekretessprövning utifrån huvudregeln i 9 kap. 14 § sekretesslagen. Utöver belastningsregisterutdrag kan det finnas andra känsliga uppgifter hos överförmyndaren som inte har omedelbar betydelse för ställföreträdarskapet och som närstående inte utan vidare bör få ta del av. Det rör sig främst om uppgifter som kan äventyra den enskildes eller ställföreträdarens säkerhet. Det förekommer dessvärre att närstående till den hjälpbehövande kommer i konflikt med sin anförvant eller dennes ställföreträdare. Konflikten kan leda till att besöksförbud utfärdas och till att åtgärder vidtas för att skydda den utsatta personens identitet eller adress. Inom folkbokföringen finns tre former av skydd för personuppgifter: sekretessmarkering, kvarskrivning och fingerade personuppgifter. Sekretessmarkering innebär att folkbokföringens personuppgifter, som normalt är offentliga, blir sekretessbelagda. Kvarskrivning innebär att en person som flyttar till ny adress får behålla sin gamla adress i folkbokföringsregistret. Den verkliga adressen förvaras manuellt hos . Fingerade personuppgifter innebär att en person medges att använda en helt ny identitet utan koppling till den gamla. Överförmyndaren måste med nödvändighet hantera personuppgifter som kan vara föremål för någon av de skyddsformer som anges ovan. Vid en normal sekretessprövning enligt 9 kap. 14 § sekretesslagen (1980:100) kan överförmyndaren vägra att lämna ut sådana uppgifter, om omständigheterna kräver det. Möjligheten till direktinsyn enligt 16 kap. 7 § sätter emellertid som framgått ovan de vanliga sekretessbestämmelserna ur spel, och t.ex. en anhörig till den hjälpbehövande kan begära att få ta del av uppgifter om den hjälpbehövandes eller ställföreträdarens adress som är föremål för kvarskrivning. Person- och adressuppgifter kan inte anses vara centrala för att den hjälpbehövandes anhöriga ska kunna följa skötseln av den enskildes angelägenheter eller i övrigt få insyn i ställföreträdarskapet. Mot bakgrund härav anser utredningen att direktinsynen enligt 16 kap. 7 § för närstående även bör begränsas så att den inte omfattar sekretessmarkerade personuppgifter, uppgift om verklig adress vid kvarskrivning samt fingerade personuppgifter. Några av de förslag som lagts fram av har lett till lagstiftning, bl.a. de ändringar som utvidgade tillsynsansvar i 19 kap. . Utredningens återstående förslag bereds enligt uppgift från fortfarande inom . Utredningen om bättre förutsättningar för gode män och förvaltare Regeringen beslutade om kommittédirektiv till en utredning om bättre förutsättningar för gode män och förvaltare (dir. 2012:16). Enligt direktiven ska en utredare föreslå åtgärder som ger bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Syftet är att säkerställa att det finns tillgång till kvalificerade och lämpliga ställföreträdare. Utredaren ska föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som det finns anledning till. Utredningen ska komplettera det tidigare lämnade utredningsbetänkandet Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna (SOU 2004:112). Uppdraget ska redovisas . Vad först gäller motion 2011/12:C359 om rätten att få ta del av handlingar som rör ställföreträdarskapet har denna fråga övervägts av Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare. Utredningsbetänkandet bereds inom . Utskottet anser att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Vad därefter gäller motion 2011/12:C344 om den enskildes ersättningsskyldighet har beloppet justerats . Vidare har regeringen tillsatt en utredning som ska föreslå åtgärder som ger bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från . Även detta motionsyrkande bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av bröstarvingars rätt till laglott. (M) föreslår i motion 2012/13:C229 ett tillkännagivande om en översyn av bröstarvingars rätt till laglott. När det gäller omyndiga barn finns enligt motionären ett reellt försörjningsbehov, men då det gäller myndiga barn bör staten inte kunna framtvinga en förmögenhetsöverföring mellan föräldrar och barn då detta strider mot äganderätten. Motion 2012/13:C242 av Boriana (M) innehåller förslag på ett tillkännagivande om en översyn av laglottssystemet. Detta är enligt motionären otidsenligt och det strider i grunden mot äganderätten. Motionären menar att det i stället bör stå var och en fritt att själv få besluta om sin kvarlåtenskap. Även i motion 2012/13:C327 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en översyn av laglottssystemet. Enligt motionären inskränker rätten till laglott den enskildes rätt att fritt disponera över sin egendom, medan omyndiga barn dock även fortsättningsvis bör ha kvar rätten till en del av sin förälders kvarlåtenskap. Enligt 2 kap. går ett arv i första hand till den avlidnes bröstarvingar, dvs. barn och deras avkomlingar, med det undantag som följer av 3 kap. när den avlidne efterlämnar make eller maka. (Reglerna om efterlevande makes arvsrätt infördes .) Om något barn till den avlidne har dött före den avlidne och efterlämnat barn ska dessa barnbarn till arvlåtaren dela det avlidna barnets lott lika. Hälften av den arvslott som en bröstarvinge har rätt till enligt dessa regler kallas laglott. Arvingen har alltid rätt att få ut laglotten i arv efter arvlåtaren. Skulle arvlåtaren ha testamenterat bort egendom som omfattas av laglottsanspråket, kan bröstarvingen begära jämkning av testamentet. Jämkning ska begäras från det att bröstarvingen fick del av testamentet. Sker inte det, har bröstarvingen förlorat sin rätt. Bröstarvinges laglott skyddas inte bara mot testamente utan även mot gåva som till syftet är att likställa med testamente. I proposition 1986/87:1 Äktenskapsbalk m.m. föreslog regeringen de nu gällande reglerna i 3 kap. om efterlevande makes arvsrätt. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att även nuvarande regler om rätt till laglott behålls. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen (bet. 1986/87:LU18) erinrade lagutskottet om att laglotten har två syften, nämligen dels att bevara en del av den avlidnes kvarlåtenskap åt dennes närmaste släktingar, dels att skapa rättvisa mellan bröstarvingarna inbördes och förhindra att arvlåtaren genom testamente i alltför hög grad gynnar någon eller några av dem på de övrigas bekostnad. Enligt utskottets mening kunde det med visst fog hävdas att inte någon i dagens samhälle för sin försörjning är beroende av ett arv från sina föräldrar. Utskottet ansåg att laglotten som en ekonomisk garanti därför har mindre vikt numera. Enligt utskottet kunde laglotten ändock inte anses ha spelat ut sin roll för bröstarvingarna. Särskilt för särkullbarn har den fortfarande betydelse, och i ett äktenskap där makarna har gemensamma barn kan den ena maken av olika skäl vilja prioritera dessa barn på bekostnad av barn som maken har i ett tidigare äktenskap eller tillsammans med en förälder som han eller hon inte varit gift med. Ett avskaffande av laglottsinstitutet skulle, fortsatte utskottet, innebära att fältet lämnades fritt för makarna att helt utesluta särkullbarnen från arvsrätt. En sådan ordning framstod enligt utskottet inte som tillfredsställande med tanke särskilt på att barn till föräldrar som inte varit gifta med varandra först fick rätt till arv efter sin far och dennes släkt och att denna reform ännu inte helt slagit igenom i den allmänna rättsuppfattningen. För ett bibehållande av rätten till laglott talade vidare, enligt utskottets mening, att denna är djupt förankrad i det allmänna rättsmedvetandet och att det i detta avseende i princip råder nordisk rättslikhet. På grund av vad som anförts ansåg utskottet att laglottsinstitutet som sådant inte borde avskaffas. har även senare uttalat att vad som anförts 1987 alltjämt äger giltighet (se bet. 1996/97:LU8, 2001/01:LU14 och 2001/02:LU14). Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör tillräckliga skäl för att ta initiativ till en översyn av reglerna om bröstarvingars rätt till laglott. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av vårdnadsreglerna. Utskottet hänvisar till pågående och aviserat arbete. Jämför reservation 2 (S, V). (V) föreslår i motion 2012/13:C243 ett tillkännagivande om att domstolar som arbetar med konflikt och försoning i vårdnads- och umgängestvister på försök ska kunna ta in en familjerättssekreterare såsom sakkunnig vid muntliga förberedelser (yrkande 1). Motionären föreslår därefter ett tillkännagivande om ett mer varaktigt system där sådana domstolar ska kunna förordna en sakkunnig person med särskild barnkompetens i familjemål (yrkande 2). I motion 2012/13:C389 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska få i uppdrag att följa upp den nya lagstiftningen och utvärdera om föräldrar behandlas jämställt av rätten. Utgångspunkten för hela översynen av den nya lagstiftningen ska vara barnets bästa. Regeringen bör därefter komma med förslag på hur man ska kunna komma till rätta med att så många fall går till domstol (yrkande 1). Rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i . Denna lagstiftning har under genomgått betydande förändringar när det gäller regelverket för när föräldrar separerar och föräldrarna inte kan komma överens om hur deras barn ska ha det. De senaste större ändringarna i vårdnadsreglerna beslutades av och trädde i kraft (prop. 2005/06:99, bet. 2005/06:LU27, rskr. 2005/06:309). Ändringarna syftade framför allt till att förstärka barnperspektivet i lagstiftningen. De innebar bl.a. att betydelsen av barnets bästa kommer till klarare uttryck i lagen och att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Genom lagändringarna markerades ytterligare i lagtexten den betydelse som risken för att barnet far illa måste få vid beslut om vårdnad, boende och umgänge. och domstolen ska vid bedömningen av barnets bästa fästa avseende särskilt vid risken att barnet eller någon annan i familjen utsätts för övergrepp eller att barnet olovligen förs bort eller hålls kvar eller annars far illa. Ändringarna innebar också att det infördes en generell skyldighet för domstolen att, om det är lämpligt, verka för samförståndslösningar i indispositiva tvistemål. I mål om vårdnad, boende och umgänge innebär det att domstolen ska verka för att föräldrarna når en samförståndslösning som är förenlig med barnets bästa. Domstolen ska också kunna ge en medlare i uppdrag att försöka få föräldrarna att nå en samförståndslösning till barnets bästa. redovisade i rapporten och barnet i vårdnadstvister (artikelnr ) uppdraget att följa upp hur vårdnadsreform slagit igenom i arbete. I rapporten anges att det bl.a. undersökts hur, i vilken omfattning och under vilka förutsättningar som barn kommer till tals i upplysningar och utredningar om vårdnad, boende och umgänge; hur genomför bedömningar av risken för att ett barn far illa; hur barnets bästa kommer till uttryck i de förslag till beslut som lämnar i sina utredningar samt socialnämndernas behov av vägledning i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge. Enligt är resultatet av uppföljningen positivt. Uppföljningen visar dock på en del förbättringsområden. behöver framför allt bli tydligare i sin dokumentation av barnsamtal, i sina motiveringar till förslag till beslut och i sina bedömningar av risken att ett barn far illa. Uppföljningen visar också att socialnämnderna efterfrågar stöd och vägledning om hur de bäst gör sina riskbedömningar. kommer därför att se över behov av stöd och hur den befintliga kunskapen bäst kan kommuniceras. Enligt uppgift från är rapporten föremål för beredning inom departementet. I samband med de förslag som regeringen lämnade i proposition 2011/12:53 Barns rätt till vård aviserade regeringen att en utvärdering av vårdnadsreform kommer att inledas . Vid denna utvärdering kommer det enligt propositionen även att göras en utvärdering av den s.k. Trondheimsmodellen, dvs. att tjänstemän med särskild barnkompetens från familjerätten tar aktiv roll i processen i syfte att öka barnperspektivet och nå en samförståndslösning. Liknande motionsyrkanden har behandlats av utskottet , i betänkande 2011/12:CU16. Utskottet kunde, liksom tidigare, konstatera att regeringen tagit olika initiativ för att följa och utvärdera utvecklingen på området samt att regeringen aviserat att en utvärdering av vårdnadsreform skulle komma att inledas . Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det pågående och aviserade arbetet inte borde föregripas genom någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandena, varför de borde avslås. Liksom tidigare kan utskottet konstatera att regeringen tagit och avser att ta initiativ för att följa och utvärdera vårdnadsreform. Utskottet anser att detta pågående och aviserade arbete inte bör föregripas genom någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandena, varför de bör avslås. Övriga motionsförslag förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår de motionsförslag som beretts i förenklad ordning. Jämför särskilt yttrande (S, MP, SD, V). I motioner års allmänna motionstid har väckts förslag på det familjerättsliga området som rör utredningar om faderskap, talerätt i mål om fastställande av faderskap, föräldraskap vid assisterad befruktning, adoption, övriga frågor om översyn av vårdnadsreglerna, riskbedömningar vid vårdnadstvister, fler än två vårdnadshavare, automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar, särskilt biträde för barn i vårdnadsmål, olovligt bortförda barn i internationella förhållanden, umgängesrätt för biologisk förälder, umgängesrätt för annan än biologisk förälder, tillsyn av överförmyndare, god man för ensamkommande flyktingbarn, införande av barnbalk, ersättning till vigselförrättare, tvångs- och barnäktenskap, s.k. flersamma förhållanden, ändringar i namnlagen, retroaktiva namnbyten, särkullbarns och efterlevande makes arvsrätt, arvsrätt för kusiner och registrering av testamenten. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /11:CU18, 2011/12:CU12 och 2011/12:CU16, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. män, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:C344 av m.fl. (S) och 2012/13:C359 av (C). Enligt bestämmelsen i 16 kap. 7 § har make, sambo och närmsta släktingar till den som har god man eller förvaltare rätt att ta del av handlingar som rör ställföreträdarskapet. Detta kan inte anses förenligt med förhållandena i dagens samhälle. Dagens reglering härstammar .