bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — höja boendekvaliteten i miljonprogrammets bostadsområden. användas för att ersätta ordinarie personal, och lön ska utgå enligt kollek- Tjänsterna bör vanligtvis kombineras med utbildning för att ytter- ligare stärka individens framtida möjligheter på arbetsmarknaden. utveckla och göra om Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist till- sammans med andra aktörer. Vi vill bl.a. att arbetsgivarnas krav måste sättas i centrum, att regelstyrningen ska minska och att de vattentäta skot- ten mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning ska undanrö- Vi investerar 2014 till sammantaget 6 000 nya platser inom Vi socialdemokrater är positiva till regeringens initiativ till ett system för att stödja korttidsarbete vid ekonomisk kris. Vi menar dock att ett system med korttidsarbete ska innehålla tydliga inslag av utbildning eller kompetensutveckling när arbetstagaren har nedsatt arbetstid. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi att motion 2013/14: F308 (S) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Ramar för utgiftsområdena 13 och 14, m.m. (MP) (MP) anför: vill ha en ny arbetslinje. En ny arbetslinje måste bygga på en politik som gör att det växer fram nya jobb. Vår arbetslinje bygger på en politik som bidrar till nya jobb och en arbetsmarknad där fler inkluderas, men färre slits ut. När regeringen tillträdde låg arbetslösheten på . ökar också långtidsarbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är ett av reger- ingens största misslyckanden och har blivit ett allvarligt samhällsproblem. Alliansregeringens arbetslinje har handlat om att arbetslösheten gjorts till ett privat problem som ska lösas genom åtgärder mot individen. När de sagt att det ska löna sig att arbeta, så har de egentligen menat att det ska vara dyrt att vara sjuk eller arbetslös. ser i stället arbetslöshe- ten som ett samhällsproblem att ta itu med gemensamt. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 Vi har en kraftfull politik för att bryta ungdomsarbetslösheten och sätta unga i arbete. Politiken spänner över flera utgiftsområden eftersom det handlar om att satsa på skolan, komvux, yrkeshögskola, yrkesutbildningar och företagande samt förändra skattepolitiken utöver rena arbetsmarknads- åtgärder. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är 76 mil- joner kronor lägre än regeringens förslag. Vi vill skapa ett öppet, jämlikt och jämställt samhälle med lika rättigheter för alla. Vår gröna vision är ett demokratiskt hållbart samhälle där alla får och kan vara olika. Vår överty- gelse är att det sker med hjälp av öppenhet mot omvärlden och ett öppet, inkluderande samhälle där alla har samma möjligheter till självförverkli- gande. Inom ramen för utgiftsområde 13 vill vi bl.a. komplettera det uppdrag som har att motverka kränkningar på internet genom att tillföra ett tydligt antirasistiskt perspektiv. Vi tillför till projekt och verksamhetsbidrag mot näthat. Vi förstärker Diskri- mineringsombudsmannens främjandearbete och vill återgå till den tidigare jämställdhetslagens krav om att arbetsplatser måste upprätta lönekartlägg- ningar . Vi vill också att planer för jämställda löner och jämställd- hetsarbete ska upprättas på arbetsplatser med fler än tio arbetstagare. Vi tillför resurser till antidiskrimineringsbyråer, som i huvud- sak ska användas till att organisera en processfond ur vilken enskilda och föreningar kan söka medel för att driva diskrimineringsmål i domstol. Vi tillför också extra medel till organisationer som jobbar med hbtq-frågor och anser dessutom att regelverket för fördelning av medlen bör göras om. Slutligen använder vi de som regeringen låter utsatta områden tävla om (stimulansmedel för att stärka utanförskapsområden) på förbättrad sfi-undervisning i de aktuella bostadsområdena. Dessa resurser återfinns under utgiftsområde 16. Därutöver gör vi en stor satsning för att motverka rasism och främlingsfientlighet, bl.a. genom en rad förslag inom skolans område, via utgiftsområdena 16 och 25. Vi har också stora jäm- ställdhetssatsningar i vår budget som finns på olika utgiftsområden. Vi avsätter bl.a. för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i statlig sektor (utgiftsområde 2) och ger Medlingsinstitu- tet i uppdrag att föreslå åtgärder mot strukturella löneskillnader. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. förslag om arbetslivstrygghet kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet åt alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbets- löshet. Förslaget innebär för det första ett höjt tak i arbetslöshetsförsäk- ringen. Preliminärt handlar det om höjning av högsta dagpenning . Därefter sänks nivån stegvis . Den slutliga nivån läggs över dagens högsta ersättningsnivå. Sammantaget kan det här innebära en höjd ersättning för en normalinkomst- tagare med vid tillfällig arbetslöshet. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE andra föreslår att en allmän grundförsäkring vid sjukdom och arbetslöshet för alla utreds. förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen. föreslår en kraftfull politik för att bryta ungdomsarbetslöshe- ten och sätta unga i arbete. Kommunerna ska kunna avtala med Arbetsför- medlingen om att bilda startcentraler som fungerar som lokala arbetsför- medlingar för unga. Dessutom vill vi ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tillsammans med kommunerna bedriva uppsökande verksamhet med syfte att stödja arbetslösa upp till utan gymnasiekompetens som vill komma in i aktivt arbetssökande eller studier. Vi avsätter 150 miljoner kro- nor med syfte att söka upp 16 000 unga . Insatserna ska ske utifrån individens behov och kan handla om exempelvis handledning, projektverk- samhet och hjälp att starta företag. Vi välkomnar parternas arbete med att ta fram yrkesintroduktionsavtal. Dock tror vi att regeringen underskattar behoven på arbetsmarknaden och föreslår därför att ytterligare 3,8 miljar- der kronor avsätts till arbetslösa unga. Sammantaget föreslår vi ett robust paket med potential att skapa över 50 000 nya jobb och utbildningsplatser vill fasa ut fas 3 och i stället införa flexjobb enligt dansk modell, kompletterat med jobb i välfärden. Systemet med flexjobb innebär en anställningsform där arbetsgivaren betalar det arbete som deltagaren utför, och det gemensamma fyller i med ersättning för den övriga tiden. Lönen motsvarar en heltid och villkoren är avtalsenliga. att det finns plats i välfärden, inte minst inom äldreomsorgen, för männi- skor som kan göra det som ordinarie personal finner allt mindre tid för, t.ex. en promenad, ett samtal eller en extra kopp kaffe. Till detta anslår vi föreslår också fler platser på yrkesutbild- ningar för att förbättra matchningen mellan arbetsgivarnas behov och de Till detta anslår vi . lever inte längre upp till Internationella arbetsorganisationens () rekommendationer om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. vill se ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador. För att detta ska bli möjligt krävs ökade resur- Till detta anslår vi . Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2013/14: F319 (MP) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Ramar för utgiftsområdena 13 och 14, m.m. (SD) (SD) anför: är ett modernt arbetarparti. Vi saknar de ideologiska låsningar som finns hos socialistiska och borgerliga partier. det ska vara lönsamt att arbeta och inför därför ett femte steg i jobbskat- teavdraget, som ger netto mer i plånboken för exempelvis en undersköterska. Det ska också vara enkelt att anställa. inför ett arbetsgivaravdrag motsvarande en halvtidstjänst, som drastiskt ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 minskar kostnaderna för småföretagen. lindrar vi sjuklöneansva- ret och tar helt bort sjuklönekostnaden för ett genomsnittligt företag med upp till tio anställda. Vi utökar också antalet undantag i turordningsreg- lerna. Vi satsar mer på yrkesinriktade utbildningar, inrättar 10 000 nya platser på komvux och på samt inför riktiga lärlingsjobb där arbetsgivare helt slipper arbetsgivaravgifter. sam- lade budgetförslag beräknas skapa totalt 73 000 nya jobb netto, långsiktigt och mätt i helårsarbetskrafter. Det rör sig således om den totala effekten av att vissa träder in på arbetsmarknaden och vissa som redan befinner sig på arbetsmarknaden arbetar mer. Under den nuvarande regeringens två mandatperioder har så gott som genomgående haft såväl en mycket hög jämviktsarbetslöshet som en faktisk arbetslöshet som legat över jämvikt, och detta dystra facit vän- tas spilla över under större delen av även nästkommande mandatperiod. Detta kan förklaras av två huvudsakliga faktorer: dels har vi haft en mis- sanpassad invandringspolitik i den meningen att den inte varit behovsprö- vad, dels en missanpassad utbildnings- och arbetsmarknadspolitik i den meningen att den haft obefintligt fokus på matchning av arbetskraften. Den höga arbetslösheten bland invandrare – och i synnerhet nyanlända invandrare – samt den höga ungdomsarbetslösheten svarar var för sig för ungefär en tredjedel av den höga arbetslösheten. kon- kreta förslag på dessa två områden har mycket goda möjligheter att stävja problematiken, och regeringens bristande handlingskraft härvidlag är minst sagt oroväckande. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. Vår utgångspunkt är att den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen ska begränsas så kraftigt som möjligt, med åtminstone från nuvarande nivåer. bör arbetskraftsinvandringen från tredjeland moderniseras för att ha fokus på hög- i stället för lågkvalificerad arbetskraft. På utgiftsområde 13 skär vi ned på huvuddelen av anslagen i takt med att vår restriktiva invandringspolitik genomförs. Flertalet anslag avskaffas i sin helhet. Vi vill dock göra en satsning om på obligatorisk samhälls- orientering för samtliga personer som invandrar till i syfte att vara bosatta och verksamma i landet. Det är uppfattning att den svenska jämställdhets- debatten ofta hamnat fel och tagit felaktiga utgångspunkter. Alltför stort fokus har lagts vid enskilda symbolfrågor som endast berör en liten andel av landets kvinnor, som många av de frågor som på allvar berör en stor andel av landets kvinnor i deras vardag har hamnat i skymundan. Vi lägger därför om jämställdhetspolitiken så att den i stället får fokus på att upprätthålla valfrihet och likhet inför lagen och att försöka underlätta tillvaron för såväl män som kvinnor i de livssituationer som de själva valt. Våra jämställdhetssatsningar ligger dock huvudsakligen utanför utgiftsom- råde 13. vill genom förslagen i vår budgetmotion BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE skapa möjlighet till heltid för samtliga anställda inom den offentliga sek- I första hand vill vi åstadkomma detta genom ett stimulansbidrag, men skulle detta inte visa sig tillräckligt är vi beredda att överväga lagstift- Vi vill också utöka rätten till deltid, förbättra arbetsmiljön inom den offentliga sektorn, samt införa tydligare karriärvägar och stimulera kompe- tensutveckling, vilket för högre lönenivåer. För utgiftsområde 14 föreslår en utgiftsram som är högre än regeringens förslag. ambition är att på olika sätt stärka arbetslöshetsförsäkringen. inte enbart i form av en höjning av taket, utan innebär också att arbetslös- hetskassorna slås samman och att administrationen tas över av Försäkrings- I förlängningen bör även och Arbetsförmed- lingen slås ihop. Vi höjer taket i a-kassan till per dag och förbättrar för deltidsarbetslösa genom en återgång till den s.k. 300- Vi återgår också till 100-dagarsregeln, som gör det möjligt för en arbetssökande att av arbetslöshet foku- sera på arbeten inom sitt kompetensområde och i sin geografiska närhet. Ett utökat starta eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utan- förskap och påverka sysselsättningen positivt. Vi vidareutvecklar starta eget- bidraget och låter det omfatta unga redan från . Vi vill dessutom att det ska gälla i stället . avvecklar vi de kostsamma instegsjobben helt redan från det första budget- året, då instegsjobben inte påverkar sysselsättningen i den berörda gruppen ser med oro på hur den generella arbetsmiljön har Detta tar sig uttryck i såväl ökad stress som hot, våld, olyckor och tillbud. I vår budget föreslår vi därför att Arbetsmil- jöverkets anslag återställs till nivåer, justerade för inflationen. återinför det generella stödet till fortbildning av skyddsombud samt inför ett stöd till mot mobbning och trakasserier på inför vi ett helt nytt , där syftet är att samla kunskap om samt forska kring en förbättrad arbetsmiljö. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2013/14: Fi282 (SD) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Ramar för utgiftsområdena 13 och 14, m.m. (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och Vi menar att det går att bekämpa arbetslösheten och den väx- ande otryggheten och möta behoven i välfärden genom politisk förändring. Vi lämnar i vår budgetmotion förslag till sådana lösningar. ingen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. soner som varit utan arbete har ökat med Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. I stället fortsätter reger- ingen på den inslagna vägen att sänka skatten för dem som har turen att ha ett jobb och öka den ekonomiska utsattheten för arbetslösa och sjuka. Effekterna på sysselsättningen av denna politik har uteblivit. Däremot har de ekonomiska klyftorna ökat och tryggheten försämrats för alla. Inkomst- gapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyg- gande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. Redan nästan år räk- nar vi med att våra satsningar på välfärden och i investeringar i infrastruk- tur, bostäder m.m. ger nästan 30 000 jobb. Våra förslag innebär viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga refor- mer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. För utgiftsområde 13 föreslår en utgiftsram som är lägre än regeringens förslag. är kritiskt till regeringens inriktning på integrationspolitiken eftersom den främst hand- lar om att skuldbelägga personer med utländsk bakgrund, snarare än om att skapa de förutsättningar som är nödvändiga för lika rättigheter på arbets- marknaden, bostadsmarknaden, i skolan osv. Vi föreslår att en lagstiftning ska införas som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Vi förstärker dessutom anslaget för att höja schablonersättningen med avsikt att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet. avvisar vi regeringens förslag till incitament till kommuner som tar emot många flyktingar. Sammantaget föreslår en ökning av stödet till kommu- nerna med 2014 jämfört med regeringen. Vänsterpar- tiet är skarpt kritiskt till att privatisera delar av introduktionen av nyanlända och avvisar därmed regeringens modell om att lotsar ska skaffa fram jobb mot en prestationsbaserad ersättning. Människors möjligheter att få en bra start och kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället i stort ska inte vara beroende av privata vinstintressen. Mot denna bak- grund avvisar vi av de medel som regeringen anvisar på utgiftsområdet. Vi avvisar också medlen för urbant utvecklingsarbete och det prestationsbaserade ersättningssystemet till kommuner som har avtal om flyktingmottagande. Vi ger utöver vad regeringen föreslår och ett utökat uppdrag. För att ge kvinnojourer runt om i landet goda förutsättningar vill vi införa ett stabilt statligt grundstöd. föreslår därför en ökning av medlen på utgiftsområde 13 med 2014 jämfört med regeringen. BILAGA 17 ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE För utgiftsområde 14 föreslår högre än regeringens förslag. marknadspolitik syftar till att nå målet om full sysselsättning och att skapa ett arbetsliv präglat av goda arbetsvillkor, bra arbetsmiljö, ökat inflytande och utvecklingsmöjligheter för löntagarna. ger inkomsttrygghet, en effektiv arbetsförmedling och ett ambitiöst arbets- miljöarbete är viktiga beståndsdelar i denna politik. För att Arbetsförmedlingen ska kunna anställa specialiserade handläg- gare och handläggare med uppdrag att särskilt arbeta med unga arbetslösa, föreslår vi en ökning av myndighetens medel med 2014 jämfört med regeringen. anser att arbetslöshetsförsäkringen behöver reformeras i Det är dock nödvändigt att genomföra ett antal föränd- ringar i syfte att återupprätta arbetslöshetsförsäkringen som en inkomst- Vi vill därför genomföra en höjning av taket (den högsta dagpenningen) och golvet. För att undvika en urholkning av försäkringen indexerar vi beloppen till löneutvecklingen. ersättningsnivån till för hela ersättningsperioden samt för tid Vi minskar dessutom antalet karensdagar med två per Vi tar även bort 75-dagarsbegränsningen vid deltidsarbetslöshet. även genomföra en kraftig förstärkning av grundförsäkringen. slag kommer fler att kunna ta del av grundförsäkringen: unga, som tidi- gare skulle ha omfattats av studerandevillkoret, deltidsarbetande och utlandsfödda som ännu inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. manlagt investerar vi i en bättre arbetslöshetsförsäk- Som en effekt av våra satsningar på jobb och utbildning minskar behovet, varför våra reformer av försäkringen vill att unga ska få tidiga och individuellt anpassade insat- ser hos Arbetsförmedlingen, utan att behöva invänta de fasta tidsgränser som regeringen har infört i sina garantiprogram. Vi föreslår att alla unga ges rätt att få en fullständig gymnasieutbildning genom komvux och fler unga arbetslösa ska ges chansen att få en yrkesinriktad utbildning genom arbetsmarknadsutbildning, yrkesvux eller . Vi föreslår en stor satsning på generationsväxling i arbetslivet genom utbildningsvikariat, traineeanställningar och lärlingsanställningar i yrken med stora rekryterings- behov . Unga långtidsarbetslösa med särskilda svårighe- ter att få jobb ska kunna erbjudas övergångsjobb, vilka är subventionerade anställningar med kollektivavtalsenliga löner som ger praktisk yrkeserfaren- het och möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden. Med vår politik och de utbildnings- och arbetsmarknadsinsatser vi föreslår kommer alla unga arbetslösa att erbjudas ett jobb eller en utbildningsplats . Våra satsningar på utbildning och subventionerade anställningar inne- bär att vi räknar med sammanlagda minskningar av kostnaderna för reger- ingens arbetsmarknadspolitiska program med 2014. ARBETSMARKNADSUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 17 Till våra satsningar på utbildningsvikariat, lärlingsanställningar och över- gångsjobb vill vi koppla ett stöd för merkostnader hos arbetsgivarna på per dag. Detta innebär att vi ökar ramen för utgiftsområdet med 2014. Eftersom vi vill lägga ner fas 3 säger vi nej till regeringens föreslagna satsning på förstärkt särskilt anställnings- stöd. Sammantaget innebär arbetsmarknadspolitiska sats- ningar en ökning av ramen för utgiftsområdet med 2014 jämfört med regeringen. Taket för lönebidragsersättningen behöver höjas. skapar vi utrymme för 2 000 fler lönebidragsanställningar. Detta innebär att vi ökar anslaget med 2014. För att förstärka Arbetsmiljöver- kets tillsynsarbete vill vi stärka myndigheten ekonomiskt. Det systematiska förebyggande arbetet ute på arbetsplatserna är av avgörande betydelse för att minska belastningen och ohälsan i arbetslivet. Vi avsätter därför också medel för utökad utbildning av skyddsombud och till de regionala skyddsombudens verksamhet 2014. Därutöver vill vi göra det möjligt med en tillfällig satsning på tillgänglighetskonsulter. Sammantaget innebär våra arbetsmiljösatsningar att ramen för utgiftsområdet höjs med . Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag att motion 2013/14: F254 (V) bör tillstyrkas i de delar som berör utskottets beredningsområde. Tryck: , 2013 är på många sätt ett väldigt bra land att leva i. Det finns mycket att vara stolt över, även när vi förlorat en fotbollslandskamp. har 2013 på många sätt varit ett tufft år inte bara för dem som varslats från jobbet eller för dem som inte heller hittat något jobb. Allt fler människor som både har hälsan och jobbet i behåll oroas av samhällsutvecklingen. De allt fler larmen från vården drabbar såväl sjuka som anhöriga och personal. Konkurser är något som också drabbar skolor. Elever och deras föräldrar har fått se sig svikna av hur de ansvariga låtit kortsiktighet och spekulation få råda även i klassrum och skolkorridorer.Allt fler unga längtar efter att få flytta hemifrån, men nekas genom den fortsatta och ökande bostadsbristen. Inte bara de unga utan även deras föräldrar ser fram emot att få hjälpa till med flytten och dricka kaffe i barnets första egna kokvrå.Men även om vi fortfarande har kvar av allt mörkare dagar ser vi att det börjar vända i världsekonomin. Vi ser allt fler tecken på ljusning - i , i tillväxtländerna i , i och , ja till och med på vår egen kontinent, . Då kommer förstås flera frågor att ställas på sin spets. Hur har vi egentligen förberett ? Har vi förberett människor med den kompetens de behöver för att de ska kunna ta de nya jobben som växer fram? Har de människor som slitits ut eller blivit sjuka fått rehabilitering så att de står redo att komma tillbaka när jobbchanserna blir fler? Har vi använt tiden till att göra de investeringar i väg och järnväg som våra exportföretag kommer att behöva när orderböckerna förhoppningsvis börjar fyllas igen? Finns det bostäder så att man kan flytta till jobben? Finns det en ansvarsfull ansvarsfördelning och samarbete på plats mellan näringsliv, stat, akademi och alla andra aktörer som är så viktiga för att ska kunna få den kickstart som vi behöver? Svaret på dessa frågor är alltför ofta nej.Fru talman! Den viktigaste utmaningen vi har framför oss är den höga arbetslösheten. Arbetslösheten är högre nu än när regeringen kom till makten och den är högre än i de flesta jämförbara länder. Jag inser att det inte var regeringens ambition, men med regeringen är resultatet trots allt just det, högre arbetslöshet. Nära 400 000 är arbetslösa. 70 000 har varit arbetslösa , närapå en tredubbling . 35 000 har regeringen låst fast i fas 3 som få lämnar för jobb eller utbildning. ökar socialbidragen och nära hälften av dem som får försörjningsstöd får det primärt för att de är arbetslösa.Till det ska läggas att skolresultaten har sjunkit , att vi har en mindre andel unga som får chansen att plugga vidare på universitet och högskolor, att vi har tåg som inte går och att bostadsbyggandet gått i stå. Att utvecklingen på flera områden har gått åt fel håll är inte så märkligt. har en prioritering som går före allting annat, att låna till sänkta skatter. Det är helt uppenbart viktigare än allt annat.I budgeten ser vi siffror på hur mycket viktigare regeringen anser att det är. Regeringen lägger tio gånger så mycket på att låna till skattesänkningar som att investera i jobb. Regeringen lägger tjugo gånger så mycket på att låna till skattesänkningar som att investera i en bättre skola. Och regeringen lägger hundra gånger så mycket på att låna till skattesänkningar som att investera i sjukvård. Det är en tydlig men felaktig prioritering.Den stora viljan att låna till sänkta skatter slår dessutom mot statsfinanserna. Socialdemokraterna lade fast det finanspolitiska ramverket , och ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensfördelar.