bet · H101AU2 · 2013-12-10 00:00:00 — Insatserna riktas ofta mot ungdomar med särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Vi vill inventera och utvärdera erfarenheterna av de insatser som genomförs runt om i landet i syfte att stärka arbetslösa ungdomars ställning på arbetsmarknaden. Utifrån denna genomgång vill vi ålägga Arbetsförmedlingen att ingå avtal med alla kommuner, enskilt eller i samverkan, i syfte att säkerställa såväl fler praktikplatser till unga arbetslösa som tillhandahållande av anställningar riktade till långtidsarbetslösa ungdomar eller ungdomar med försörjningsstöd. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A366 (S), 2013/14:A390 (S) och 2013/14:A409 (S) yrkandena 15 och 16 tillstyrks. Insatser mot ungdomsarbetslösheten, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:A214 av (S), 2013/14:A233 av (S), 2013/14:A286 av (M), 2013/14:A289 av (S), 2013/14:A311 av m.fl. (S), 2013/14:A366 av m.fl. (S), 2013/14:A382 av m.fl. (S), 2013/14:A390 av m.fl. (S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 15 och 16. Allt för många ungdomar saknar sysselsättning och det tar allt innan de kontaktas för att erbjudas stöd. vill stärka skyddsnätet kring unga arbetslösa genom att utöka kommunernas ansvar. Dels ska ansvaret utökas till att omfatta unga arbetslösa utan gymnasiekompetens , i stället för dagens 16 till , dels ska kommunens ansvar ändras från informationsansvar till aktivitetsansvar. Det innebär att förslag ger kommunerna det huvudsakliga ansvaret för att erbjuda åtgärder till unga upp till som varken arbetar eller studerar. Kommunerna ska arbeta aktivt med både uppsökande och åtgärdande verksamhet. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A398 (MP) yrkande 2 tillstyrks. Utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:A352 av och (båda S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:A296 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9. Kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar . Det gäller både generella kunskaper och mer specialiserad kompetens. Antalet jobb som inte kräver gymnasiekompetens för att få anställning minskar i rask takt medan efterfrågan på gymnasial utbildning, särskilt yrkesutbildning, fortsätter att vara stor. Efterfrågan på högre utbildning ökar markant och förväntas att fortsätta öka . Det är anmärkningsvärt att regeringen i detta läge väljer att nedprioritera utbildning och sänka utbildningskraven. Vi socialdemokrater väljer i stället att investera i utbildning och jobb. En viktig åtgärd är att öppna upp mellan den reguljära utbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. Vi anser att det är dags att undanröja de vattentäta skott som finns mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning. bedrivs ett fåtal utvalda yrkesutbildningar som arbetsmarknadsutbildning, huvudsakligen inom de mansdominerade delarna av arbetsmarknaden. Detta trots att efterfrågan på andra utbildningar också är stor. Vi föreslår därför att de vattentäta skotten mellan arbetsmarknadsutbildning och reguljär utbildning tas bort. Arbetsförmedlingen ska kunna upphandla platser inom yrkesvux, yrkeshögskola, vuxenutbildning och högskola för att skräddarsy kortare utbildningar som gör att arbetssökande hittar jobb. Utöver de breda satsningar som vi gör på utbildningsinsatser inom ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, såsom särskilda utbildningssatsningar kopplade till 90-dagarsgarantin för ungdomar respektive avskaffande av fas 3, vill vi även se stora utbildningssatsningar inom ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I det sammanhanget investerar vi bl.a. för fler utbildningsplatser i yrkesvux och komvux, för fler platser i och för nya högskoleplatser för att utbilda 1 000 förskollärare. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:Ub274 (S) yrkande 4, 2013/14:A352 (S) och 2013/14:A409 (S) yrkande 5 tillstyrks. Utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A296 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:A352 av och (båda S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 5. Kunskapshöjande och utvecklande arbetsmarknadsåtgärder, som i stor utsträckning leder till anställning, har fått stryka på foten under den nuvarande regeringen. Arbetsmarknadsutbildningen har minskats drastiskt och existerande utbildningar inom det reguljära utbildningssystemet utnyttjas inte för de arbetsmarknadspolitiska insatserna. anser att det är särskilt anmärkningsvärt med tanke på att allt fler arbetsgivare uppger att de har svårt att rekrytera personal med rätt kvalifikationer, trots den höga arbetslösheten. anser att det är hög tid att byta inriktning på arbetsmarknadspolitiken och ge Arbetsförmedlingen de resurser och förutsättningar som krävs för att leva upp till medborgarnas och arbetsmarknadens behov. vill att det ska gå att få en fullständig yrkesutbildning genom att delta i arbetsmarknadsutbildning. Den nuvarande gränsen på max är för snäv för många av de utbildningar inom exempelvis industrisektorn som är väl lämpade att bedriva som arbetsmarknadsutbildning. Sexmånadersgränsen för arbetsmarknadsutbildningens längd bör därför slopas. utnyttjas inte det reguljära utbildningssystemet inom arbetsmarknadspolitiken mer än för kortare motivationskurser. anser att detta är en brist, eftersom bristande utbildning är det största hindret för många arbetssökande. Arbetsförmedlingen bör därför ges möjlighet att anvisa sökande till olika former av yrkesinriktade utbildningar om det anses vara den mest lämpliga åtgärden. Exempelvis bör den som redan har en högskoleutbildning kunna anvisas till kompletterande kurser som underlättar arbetsmarknadsetablering. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A296 (V) yrkandena 8 och 9 tillstyrks. Arbetsmarknaden för äldre, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So221 av (S) yrkande 6 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2013/14:A213 av (M). Gruppen 55+ är en allt viktigare grupp i arbetslivet. i arbete fram till , och även längre, är av stor betydelse för den enskilde och för samhällsekonomin. Arbetsmiljö, hälsa och produktionskrav påverkar både möjligheten att kunna arbeta längre och välfärdstjänsternas utveckling. har inte alla kvinnor och män möjlighet att arbeta fram till pensionsåldern – många slits ut eller tvingas till arbetslöshet . Det är ett enormt slöseri med människors kraft, som inte ska existera i ett modernt och utvecklande arbetsliv. Att kunna vidareutbilda sig under hela arbetslivet har också stor betydelse för hur många som har möjlighet att jobba fram till pensionsåldern. Alla ska ges möjlighet till ett livslångt lärande som ger förutsättningar att hänga med i utvecklingen på jobbet eller byta bana i yrkeslivet. Det behövs en framsynt strategi för att ta till vara erfarna anställda så att deras kompetens kan komma yngre och nyanställda till del. På så sätt kan den erfarna personalens kompetens tas till vara och arbetsvillkoren bli rimliga för den som inte längre orkar tunga lyft, som rekryteringen och introduktionen av ny personal underlättas. drabbas många av smygande åldersdiskriminering och fördomar. För att komma till rätta med åldersdiskriminering behövs en attitydförändring som uppvärderar den erfarenhet som finns på våra arbetsplatser. Svensk arbetsmarknad behöver alla arbetsföra i åldern . Vi föreslår att regeringen tar initiativ till att tillsammans med arbetsmarknadens parter inrätta en erfarenhetsdelegation. Delegationen ska ha till uppgift att förändra attityden till äldre på arbetsmarknaden så att äldres erfarenhet bättre tas till vara, kartlägga de hinder som finns och föreslå åtgärder för att dessa ska kunna undanröjas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:So221 (S) yrkande 6 och 2013/14:A409 (S) yrkande 17 tillstyrks. Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A293 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:A365 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:A238 av (S), 2013/14:A329 av (KD) och 2013/14:A375 av Finn m.fl. (M). Om människor fick rätt insatser på ett tidigt stadium skulle anvisningarna till fas 3 minska. anser att fler aktiva åtgärder behöver sättas in som är utformade utifrån den enskildes behov. Av en undersökning som IFAU har utfört framgår att deltagarna i fas 3 är ganska negativa till aktiviteterna i fas 1 och 2. Sex av tio skulle ha velat ha mer hjälp, framför allt med att söka arbete och hitta en praktikplats. Arbetsförmedlingen ska inte ensam besluta om dessa åtgärder, utan det ska ske i samverkan med andra seriösa aktörer. anser att Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att förändra åtgärderna i fas 1 och 2 i jobb- och utvecklingsgarantin. Vidare vill införa en svensk flexjobbsmodell utifrån det danska systemet med fleksjob som har inneburit att många personer med nedsatt arbetsförmåga kommit tillbaka till arbetsmarknaden. Målgruppen för flexjobb finns delvis bland dagens fas 3-deltagare, av vilka har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det danska systemet innebär en anställningsform där arbetsgivaren betalar det arbete som deltagaren utför, och det gemensamma fyller i med resten. Lönen motsvarar en heltidslön och villkoren är avtalsenliga. Insatsen planeras och utförs av de danska kommunerna i samarbete med de s.k. jobbcentren som har både Arbetsförmedlingens och roll. Företag kan inte ansöka om flexjobb som ett rekryteringsstöd utan insatsen är helt knuten till individen, som i stället för att snurra runt i sjukförsäkringssystemet är på jobbet och betalar skatt. anser att systemet har en rad fördelar. Det bevarar t.ex. humankapital när folk får vara kvar på arbetsmarknaden, det gör det lönsamt att arbeta mot att trilla ut i sjukförsäkringen och det minskar otryggheten då det är en långsiktig och lättförståelig insats. Systemet har också en realistisk inställning då det erkänner att alla inte kan rehabiliteras till . Fleksjob infördes i och har bl.a. inneburit att fler än 52 000 danskar, motsvarande 20 000 heltidsanställda, genom fleksjob fått ett riktigt arbete anpassat efter individuell förmåga och kompetens och egen försörjning med hel lön. Arbetsmarknadens parter är nöjda, politikerna är nöjda, myndigheterna är nöjda och inte minst reformdeltagarna är nöjda. Om samma system skulle genomföras fullt ut i skulle det kunna sysselsätta uppskattningsvis upp till 100 000 personer. En stor del av dem som är sysselsatta inom fas 3 skulle kunna få anställning i en flexjobbsmodell. Det går inte att överföra en insats från ett land till ett annat, men misslyckandet med arbetsmarknadsinsatser visar att vi behöver prova något nytt. vill därför införa flexjobb på försök för att sedan utvärdera resultatet före en eventuell permanentning. En utredning bör tillsättas med uppdraget att ta fram en flexjobbsmodell som kan provas på svensk arbetsmarknad. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A293 (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:A365 (MP) yrkande 6 tillstyrks. Insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 19 samt 2013/14:So252 av (KD) yrkande 4, 2013/14:A299 av (KD) yrkandena 1–3 och 5–7, 2013/14:A314 av (S) yrkande 1, 2013/14:A356 av (M), 2013/14:A371 av (S), 2013/14:A378 av Finn och (båda M) yrkande 2 och 2013/14:A396 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. För oss socialdemokrater handlar tillgänglighet om att vi vill forma ett samhälle där alla platsar och där alla behövs. Personer med funktionsnedsättning ska inte hindras att delta i samhällets olika delar eller i arbetslivet. En del av en fungerande arbetslinje handlar om hur de som står längst från arbetsmarknaden ska ges möjligheter att försörja sig på eget arbete utifrån de egna förutsättningarna. Personer med funktionsnedsättning har svårt att konkurrera om jobben på lika villkor med andra arbetssökande. För personer med nedsatt arbetsförmåga krävs vanligtvis en subvention av lönekostnaden för att arbetsgivaren ska kompenseras för den lägre produktiviteten. Andelen anställda med lönesubvention har minskat i förhållande till andelen personer med funktionsnedsättning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. har det varit svårt att finna platser för denna typ av subventionerade anställningar, vilket kan bero på att platserna konkurrerar med andra åtgärder som till exempel fas 3. Det är viktigt att komma ihåg att de allra flesta personer med funktionsnedsättning inte har nedsatt arbetsförmåga när de är på rätt jobb. Det är därför viktigt att dessa personer, precis som många andra, möter en Arbetsförmedling som kan ge tidiga och individuellt utformade insatser som underlättar matchningen. Förmåga och oförmåga är inte statisk utan formas i möten mellan människor och miljöer. De arbetsmarknadspolitiska program som riktar sig till personer med funktionsnedsättning, liksom Arbetsförmedlingens tillämpning av dessa, tar i för stor utsträckning fasta på individens begränsningar. Individens resurser måste hamna mer i fokus, och större uppmärksamhet behöver riktas mot arbetsplatsers olika miljöer. Kompetensen inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bör vara mer samlad än vad den är. Alla arbetsförmedlingar behöver t.ex. ha kompetens för att säkerställa en god kvalitet i arbetet med att ge personer med funktionsnedsättning stöd. Arbetsgivarna behöver större kunskap om hur stödet för handikappanpassning och hjälpmedel ser ut. Handläggningstiderna för att få dessa stöd behöver kortas. Socialdemokraterna vill dessutom se en ökad nationell likvärdighet när det gäller kostnaderna för de hjälpmedel som personer med funktionsnedsättning behöver för att klara vardag och arbetsliv. Förbättrad tillgänglighet är en viktig demokratifråga eftersom det leder till bättre förutsättningar för personer med funktionsnedsättning att studera, arbeta och delta i samhällslivet. Socialdemokraterna väntar, mot bakgrund av ett tillkännagivande , fortfarande på ett lagförslag från regeringen om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder. har ett unikt uppdrag på den svenska arbetsmarknaden och Socialdemokraterna värnar principen om ett statligt ägt bolag på den svenska arbetsmarknaden som ska erbjuda jobb för personer med funktionsnedsättning som medför betydande nedsatt arbetsförmåga. Det finns dock ett behov av en utveckling och förändring av verksamhet. En anställning hos bör främst vara avsedd för personer med så nedsatt arbetsförmåga att hon eller han inte kan få ett annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. kärnuppdrag att göra plats för personer som befinner sig mycket långt från arbetsmarknaden får inte urholkas. För personer vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser kvarstår skyddat arbete. Detta bör fortsättningsvis också gälla inom eller hos offentlig arbetsgivare. Socialdemokraterna vill också skapa en kraftsamling för personer med stora eller komplexa behov som inte kan tillgodoses inom den reguljära arbetsmarknaden. Dessa ska ges stöd med möjlighet till personlig handlingsplan med resurser för individuellt anpassade insatser utifrån varje enskild individs behov. Genom att slå samman delar av Arbetsförmedlingen med delar av och tillföra nya resurser till en gemensam organisation vill Socialdemokraterna erbjuda kvinnor och män en kraftsamling för att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Individen ska själv ansöka om att få ingå i insatsen. Den som antas ska få en kvalificerad personlig handläggare som tillsammans med den enskilde utarbetar en individanpassad insatsplan. När insatsplanen har godkänts och kvalitetssäkrats finns en samlad ram av medel – en påse pengar – för att finansiera och upphandla de olika insatser som krävs från olika aktörer. Det kan vara myndigheter och kommuner, men även organisationer eller privata aktörer, allt anpassat efter varje individs särskilda behov. Det individuella behovet ska styra handlingsprogrammen för de olika individerna. Som deltagare ska individen behålla sin tidigare försörjning (t.ex. a-kassa, sjukpenning, sjukersättning eller försörjningsstöd) som kraftsamlingen pågår. Kraftsamlingen ska leda till att kvinnor och män med funktionsnedsättning kan försörja sig själva genom eget arbete. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A409 (S) yrkandena 18 och 19 tillstyrks. Insatser för personer med funktionsnedsättning, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A396 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:So252 av (KD) yrkande 4, 2013/14:A299 av (KD) yrkandena 1–3 och 5–7, 2013/14:A314 av (S) yrkande 1, 2013/14:A356 av (M), 2013/14:A371 av (S), 2013/14:A378 av Finn och (båda M) yrkande 2 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 19. För att få in unga personer med funktionsnedsättning i arbetslivet krävs en stark samverkan mellan skolan och Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen bör erbjuda ungdomar med funktionsnedsättning arbetsinriktad rehabilitering. Det är en stor skillnad mellan att arbeta på daglig verksamhet och på . finns det olika stödformer som är aktuella för personer med autism och/eller psykiska funktionsnedsättningar, och det finns även företag som Arbetsförmedlingen gett i uppdrag att arbeta med Supported Employment-metoden t.ex. . Detta skulle behöva utvecklas betydligt mer och även kunna omfatta alla åldrar. Vidare är det viktigt att uppmärksamhet riktas speciellt mot personer med psykiska funktionsnedsättningar och med Aspergers syndrom och deras arbetssituation. Utöver detta är behovet starkt av att såväl skapa motivation hos som att erbjuda utbildning till arbetsgivare. På daglig verksamhet finns i regel arbetstagare som tidigare gått på verksamhetsträning eller yrkesträning i gymnasiesärskolan. Det är en synnerligen heterogen grupp, där många har behov av det stöd som finns i daglig verksamhet och där arbetsuppgifterna är väl avvägda för just dem. Det finns också en stor grupp inom daglig verksamhet som skulle klara av ett mer självständigt arbete men som ändå inte platsar på dagens . Ett mellanting mellan daglig verksamhet och behövs. Arbetsinriktad daglig verksamhet finns i en del kommuner. En utredning bör tillsättas med syfte att ta vara på de exempel som finns på arbetsinriktad rehabilitering och undersöka möjligheterna att starta en sådan verksamhet över hela landet. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A396 (MP) yrkandena 1–3 tillstyrks. och arbetskooperativ som en del av arbetsmarknadspolitiken, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 16–21 och 2013/14:A295 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2013/14:A300 av och (båda M), 2013/14:A343 av m.fl. (S) och 2013/14:A344 av m.fl. (S). Det finns en rad stöd som är avsedda för dem som står långt från arbetsmarknaden. Problemet är att dessa stöd är svåra att använda när det gäller socialt företagande. anser att det inom ramen för arbetsmarknadspolitiken måste läggas större fokus på att vidga arbetsmarknaden genom att skapa och utveckla fler sociala företag. Energi ska inte bara läggas på förmedling till existerande arbeten. anser att flera arbetsmarknadspolitiska program behöver omstruktureras, utan att det nödvändigtvis behöver tillföras mer pengar. Det är strategiskt viktigt att synliggöra tillgängliga resurser som möjligheter till uppkomsten av fler sociala företag. Därför bör de paketeras som ett socialt företags-kit. En sådan ordning skulle skapa stor tydlighet både internt för handläggare på Arbetsförmedlingen och för dem som kan vara aktuella för stödet. vill därför se följande förändringar på området: Det bör vara tillräckligt att man startar ett socialt företag för att människor som bedöms ha något slags arbetshinder ska få särskild näringshjälp. Den särskilda näringshjälpen ska också kunna utgå om man utvidgar verksamheten med fler människor. Stödet särskild näringshjälp bör på detta vis omstruktureras. Utvecklingsanställning och trygghetsanställning bör tydliggöras som ett stöd till i huvudsak sociala företag, så som bara (SOU 2003:56) betonar. Modellen med förhöjt anordnarbidrag till sociala företag med per dag enligt förslaget från utredningen socialbidrag till arbete (SOU 2007:2) bör utredas. Det innebär en marginell kostnad men har stor betydelse för t.ex. ett professionellt handledarstöd. Förslaget har även stöd i . Stödet för förberedande insatser ska tydliggöras som en lämplig åtgärd för att förbereda starten av ett socialt företag. Stödet för arbetsbiträden ska tydliggöras som ett stöd till sociala företag att anställa handledare och verksamhetsledare. Arbetsförmedlingen ska i högre grad upphandla tjänster av den sociala ekonomins organisationer i enlighet med förslaget i SOU 2007:2. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:N210 (MP) yrkandena 16–21 tillstyrks. och arbetskooperativ som en del av arbetsmarknadspolitiken, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A295 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 16–21, 2013/14:A300 av och (båda M), 2013/14:A343 av m.fl. (S) och 2013/14:A344 av m.fl. (S). Sociala arbetskooperativ har visat sig nå goda resultat med ökad livskvalitet för dem som har deltagit i dem. Verksamhetsformen skapar möjligheter för personer som annars har mycket små chanser att få anställning eller starta eget. De som deltar i kooperativen utför riktiga arbeten med riktigt ansvar. Kombinationen rehabilitering och arbete har visat sig effektiv. Det råder en bred uppslutning kring nyttan med de sociala arbetskooperativen, men frågan om deras möjlighet till statlig medfinansiering är ännu inte löst. De statsbidragssystem som finns är inte anpassade efter den här sortens verksamhet. Regeringen har sagt sig bereda frågan, men har ännu inte kommit med något konkret förslag. anser att regeringen bör återkomma till med förslag om hur reglerna för statsbidrag kan ändras så att sociala arbetskooperativ ges möjlighet till statligt stöd. Personer med psykiska funktionsnedsättningar hör till dem som har allra svårast att komma in i arbetslivet.