bet · H001AU11 · 2013-06-05 00:00:00 — Frånvaron av stress som påverkar personer i deras roll som arbetstagare eller som konsumenter kan vara en faktor som är viktig för att upprätthålland en allmänt god folkhälsa. Utskottet delar dock inte motionärernas uppfattning att en reglering av affärernas öppettider nödvändigtvis kommer att bidra till en bättre folkhälsa. Såvitt utskottet känner till finns det inga utredningar som på ett mer generellt plan närmare belyser det påstådda sambandet mellan butikernas öppethållande å ena sidan och konsumenternas stress och folkhälsan å andra sidan. Enligt utskottet måste det beaktas att det även finns starka skäl som talar för ett generöst öppethållande. Många människor har en arbets- och boendesituation med bl.a. långa pendlingstider som gör att det finns ett behov av generösa öppettider i affärerna. Utskottet anser inte att det finns skäl att överväga en reglering av affärernas öppettider på det sätt som motionärerna vill få till stånd. Utskottet vill även i detta sammanhang framhålla den roll som arbetsmarknadens parter spelar på området. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2012/13:A366 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Föreskrifter med straffsanktion, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A20 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2012/13:A21 av m.fl. (S). Vi ser över lag positivt på de ändringar som föreslås i propositionen och menar att förändringarna i sak är rätt väg att gå för att få effektivare, mer förutsägbara och kännbara sanktioner på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. Ett ökat arbetskraftsdeltagande och ett längre arbetsliv kräver en höjd ambitionsnivå på arbetsmiljöområdet. Människor ska inte slitas ut i arbetslivet utan ska kunna arbeta till eller ännu längre. Ett system för påföljder vid överträdelser mot arbetsmiljölagen måste utformas så att åtgärderna är starkast där arbetsmiljön är sämst. Vi välkomnar en ökad användning av sanktionsavgifter på arbetsmiljöområdet. Förslaget innebär att arbetet med att beivra arbetsmiljörelaterade problem kan bli effektivare och att och rättsapparatens resurser kan användas på ett effektivare sätt. Vi anser dock att måste ha möjligheter att både utveckla nya föreskrifter och vara bemyndigat att göra dessa föreskrifter straffsanktionerade. Vad som är skadligt och farligt i arbetsmiljön är inte . Arbetsmiljöreglerna måste därför ständigt utvecklas. Vi anser att , som har en dynamisk översikt över arbetsmiljöförhållandena i stort, bör ges möjlighet att välja den för situationen bäst lämpade sanktionen. Vi anser därför att möjligheten för att meddela föreskrifter med straffsanktion bör finnas kvar vid sidan av möjligheten att föreskriva sanktionsavgifter. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motionerna 2012/13:A21 (S) och 2012/13:A20 (V) yrkande 1 bör bifallas. Avkriminalisering och sanktionsavgiftens storlek, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A20 av m.fl. (V) yrkandena 24. är över lag positivt till propositionens förslag om att sanktionsavgifter ska användas i större utsträckning för att arbetsmiljörelaterade problem ska beivras på ett effektivare sätt. En omfattande avkriminalisering riskerar dock att försvaga arbetsmiljö- och arbetstidslagarna, vilket vore olyckligt. anser att överträdelser av föreskrifter som har särskild betydelse för att undvika olycksfall och ohälsa även i fortsättningen ska vara belagda med straff. Detta gäller exempelvis föreskrifter om förbud mot användning av cancerframkallande ämnen eller om tillståndskrav för anordningar som kan förorsaka olyckor. Regeringens bedömning om straffsanktionernas ineffektivitet tar inte hänsyn till den preventiva effekt som straffsanktioner kan ha. Allvarliga brott mot arbetsmiljölagen bör därför även i fortsättningen vara belagda med straff. anser att bör samråda med de fackliga centralorganisationerna om vilka bestämmelser och föreskrifter som även i fortsättningen ska vara belagda med straffsanktioner. anser att propositionens förslag om ett högsta belopp för en sanktionsavgift om är för lågt. En sanktionsavgift ska vara så kännbar att arbetsgivaren inte frestas att avsätta pengar för att betala sanktionsavgiften i stället för att följa föreskriften. föreslår att den högsta sanktionsavgiften ska motsvara 50 prisbasbelopp (2013 = ). Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser jag att motion 2012/13:A20 (V) yrkandena 24 bör bifallas. , punkt 4 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A20 av m.fl. (V) yrkande 5. Vi är i grunden positiva till att ges ett större ansvar för att se till att reglerna på arbetsmiljöområdet efterlevs. har dock sedan regeringens tillträde 2006 fått kraftigt minskade resurser, vilket har påverkat inspektionsverksamheten negativt. Om verket ska klara av sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt och om arbetsmiljöarbetet ska kunna effektiviseras i enlighet med regeringens förslag, måste verket tillföras ytterligare medel. bör därför tilldelas mer resurser i syfte att se till att reglerna på arbetsmiljöområdet efterlevs. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motion 2012/13:A20 (V) yrkande 5 bör bifallas. Förebyggande arbetsmiljöarbete, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Sf381 av m.fl. (S) yrkande 9, 2012/13:A244 av (S) och 2012/13:A395 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi anser att det förebyggande arbetsmiljöarbetet måste fortsätta att utvecklas. Alla människor har rätt att arbeta i en trygg och säker arbetsmiljö som ger yrkesmässig och personlig utveckling och som främjar jämställdhet och en social gemenskap. Arbetslivet ska vara utformat så att vi orkar arbeta ett helt arbetsliv. Med ett mer aktivt tillsynsarbete och förebyggande insatser mot ohälsa och arbetsskador kan dessa mål nås. Vi anser att det är nödvändigt att stärka arbetsmiljöarbetet på alla nivåer både de förebyggande insatserna och det systematiska arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och prioriteras. Genom att bidra till att fler människor kan arbeta längre bidrar en god arbetsmiljö även till en starkare gemensam välfärd. För att åstadkomma genomgripande förändringar i arbetslivet är det även viktigt att det bedrivs seriös forskning. Vi anser att arbetslivsforskningen behöver stärkas och få ett tydligt genusperspektiv. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motionerna 2012/13:Sf381 (S) yrkande 9, 2012/13:A395 (MP) yrkande 2 och 2012/13:A244 (S) bör bifallas. Arbetsmiljöregler för modeller, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A328 av (MP). Dagens skönhetsideal har länge kritiserats för att vara osunda. Forskning visar att dagens extremt smala skönhetsideal skadar kvinnors självbild och bidrar till ett självdestruktivt beteende. Enligt är mediernas och modets påverkan en stor riskfaktor för unga kvinnor. Det är vanligt att modeller som är används för modevisningar i . De har normalt en svag förhandlingsposition när det gäller att kräva rimliga arbetsförhållanden. I de flesta riskyrken finns regler för att undvika att arbetstagare skadas i arbetet. I modellyrket i saknas däremot en sådan lagstiftning. Krav eller outtalade förväntningar på att modellerna ska hålla en sjukligt låg vikt är inte förbjudna. I flera andra länder finns däremot lagar och regler på området. Även borde införa regler inom modellyrket, precis som det finns arbetsmiljöregler på andra områden. Exakt hur ett sådant system ska utformas bör utredas. Att införa sådana regler skulle vara en viktig arbetsmiljöåtgärd för dem som jobbar som modeller. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser jag att motion 2012/13:A328 (MP) bör bifallas. Arbetsolyckor, punkt 7 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 26 och 2012/13:A338 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:A355 av och (båda S) yrkande 2. går människor till sitt arbete och riskerar att inte komma hem igen. Arbetsolyckor med dödlig utgång har ökat . dog totalt 61 personer i arbetsplatsolyckor i . Det är inte acceptabelt. Även arbetsolyckorna ökar. Varje arbetsdag inträffar 36 allvarliga olycksfall på svenska arbetsplatser. Den vanligaste typen av arbetsolyckor är fallolyckor som ofta orsakas av hög stress och dålig utbildning. Med en förändrad arbetsmarknad som ställer villkor som är mer pressande för den arbetssökande kan risken för arbetsolyckor öka. Sedan vi i införde en nollvision på våra vägar har antalet dödsolyckor minskat kraftigt. Det måste vara lika viktigt att rädda medborgarnas liv när de befinner sig på jobbet som när de befinner sig i trafiken. Vi anser att det är dags att införa en nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet med konkreta strategiska delmål. Uppdraget att konkretisera och förverkliga visionen bör delas mellan , arbetslivsforskare och arbetsmarknadens parter. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motionerna 2012/13:A392 (S) yrkande 26 och 2012/13:A202 (V) yrkande 8 bör bifallas och övriga yrkanden avslås. Arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 15. anser att arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering behöver skärpas. har arbetsgivare en skyldighet att göra allt som anses rimligt vad gäller rehabilitering och anpassning av arbetsplats och arbetsuppgifter. Men i de fall arbetsgivaren av någon anledning inte vill ha kvar den anställde är incitamenten för att följa dessa krav små. Arbetsgivaren behöver i allmänhet inte vara rädd för några konsekvenser. Lagstiftningens uttalade skyldigheter för arbetsgivaren att anpassa arbetsplats och arbetsuppgifter behöver kopplas till kännbara ekonomiska sanktionsavgifter. Sådana lagstiftade sanktionsavgifter kan med fördel kombineras med reglering i kollektivavtal. Det skulle öka arbetstagarorganisationernas möjligheter att driva fall där arbetsgivare inte har fullföljt sina skyldigheter, som avtalen möjliggör en bättre anpassning av reglerna. anser att regeringen bör återkomma med ett förslag om ekonomiska sanktionsavgifter i enlighet med vad som anförs i motionen. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser jag att motion 2012/13:A202 (V) yrkande 15 bör bifallas. Företagshälsovård, punkt 10 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 14, 2012/13:A335 av och (båda S), 2012/13:A374 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2012/13:A273 av (MP). Allt färre arbetstagare har tillgång till företagshälsovård och för dem som är anslutna till företagshälsovården har nyttan blivit mindre . Sammantaget saknar omkring en tredjedel av alla anställda tillgång till företagshälsovård. Ett vanligt förekommande problem är att svenska arbetsplatser alltför sällan lever upp till arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård. Arbetsgivare saknar ofta kunskap om företagshälsovårdens roll i arbetsmiljöarbetet och väljer därför ofta det som blir billigast. Det urholkar kraftigt värdet av företagshälsovården. Vi anser att alla arbetstagare bör ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård. En väl fungerande företagshälsovård som bidrar till att stärka det förebyggande och det systematiska arbetsmiljöarbetet är av stor betydelse om vi ska orka arbeta fram till eller längre. Vi vill därför se en utveckling där företagshälsovården blir en mer effektiv resurs i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet och i arbetet med arbetsanpassning. Regeringen bör därför ta initiativ till att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motionerna 2012/13:A392 (S) yrkande 31, 2012/13:A202 (V) yrkande 14, 2012/13:A335 (S) och 2012/13:A374 (S) yrkande 1 bör bifallas och 2012/13:A273 (MP) avslås. Företagshälsovård, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A273 av (MP) och 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 14, 2012/13:A335 av och (båda S), 2012/13:A374 av och (båda S) yrkande 1 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 31. Statsbidraget till företagshälsovården drogs in . Därefter har företagshälsovården väsentligen finansierats via avgifter från uppdragsgivarna. Denna förändring har försämrat förutsättningarna att bedriva en god verksamhet. har endast två tredjedelar av svenska förvärvsarbetande tillgång till företagshälsovård, vilket innebär att en miljon arbetstagare står utan företagshälsovård. Alla förvärvsarbetande ska ges tillgång till företagshälsovård av god kvalitet. Innehållet i företagshälsovården ska avgöras utifrån varje enskilt företags speciella behov. Utformningen av företagshälsovård kräver dock sakkunskap och kan inte uteslutande hanteras som en marknadsfråga. Företagshälsovården bör huvudsakligen finansieras med offentliga medel och på ett sätt som säkerställer att pengarna verkligen kommer de förvärvsarbetande till godo. För att skapa stabilitet i organisationen kring företagshälsovården och för att öka integrationen mellan sjukvårdens olika aktörer i form av landsting och företagshälsovård, skulle företagshälsovården kunna integreras i respektive landstings organisation och finansiering. Detta skulle kunna skapa ett bättre samarbete mellan sjukvården och den förebyggande vården och därmed större effektivitet. För att kompensera landstingen för denna ökade verksamhet behöver ett system med statsbidrag utformas. En sådan förändring, inklusive finansiering, bör utredas. Mot bakgrund av detta föreslås att regeringen låter utreda hur alla förvärvsarbetande ska ges tillgång till företagshälsovård av god kvalitet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser jag att motion 2012/13:A273 (MP) bör bifallas och övriga yrkanden avslås. Skyddsombud, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 13, 2012/13:A339 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2012/13:A336 av och (båda S). Vi anser att skyddsombudens roll på den enskilda arbetsplatsen generellt måste stärkas. Regionala skyddsombud gör stor nytta för hälsa och säkerhet på våra arbetsplatser. Enligt nuvarande bestämmelser krävs att en lokal arbetstagarorganisation har en medlem på ett visst arbetsställe för att ett regionalt skyddsombud ska kunna utses för arbetsstället. Inom vissa branscher medför medlemskravet betydande praktiska problem. Det gäller dels branscher med rörliga eller tillfälliga arbetsplatser men också branscher med allmänt stor personalomsättning och där arbetet i hög grad utförs av bemanningsföretag. Om arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal så måste det rimligtvis innebära att ett regionalt skyddsombud är välkommen på arbetsplatsen för att hjälpa till med att bygga upp en tillfredsställande lokal arbetsmiljöorganisation, även om det vid vissa besökstillfällen inte finns någon medlem på arbetsstället. Vi anser att de regionala skyddsombuden bör få ett vidgat uppdrag som innebär att de får rätt att besöka och bygga upp ett strukturerat arbetsmiljöarbete på arbetsplatser där det finns kollektivavtal men där det saknas fackliga medlemmar. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motionerna 2012/13:A392 (S) yrkande 29, 2012/13:A202 (V) yrkande 13 och 2012/13:A339 (S) yrkande 3 bör bifallas och 2012/13:A336 (S) avslås. Samverkan vid upphandling, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A392 av m.fl. (S) yrkande 30. Ett skyddsombud har som uppgift att företräda arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor, att verka för en god arbetsmiljö, att bevaka skydd mot ohälsa och olycksfall och att verka för att arbetsgivaren uppfyller kraven i arbetsmiljölagen. Vi föreslår att en ny regel införs i arbetsmiljölagen som säger att all upphandling som rör arbetsmiljön, t.ex. rehabiliteringstjänster, företagshälsovård eller arbetshjälpmedel, ska ske i samverkan med ett skyddsombud eller en skyddskommitté. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser vi att motion 2012/13:A392 (S) yrkande 30 bör bifallas. Offentligt anställdas arbetsmiljö, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 12. Hot och våld har blivit en av de vanligaste anledningarna till skador på jobbet. Ett av tio allvarliga arbetsolycksfall orsakas av hot och våld. Hälften av dessa skador inträffar inom kommuner och landsting. Offentligt anställda ger i sitt arbete service till medborgarna i enlighet med politiskt fattade beslut och verkställer politiskt beslutad myndighetsutövning. anser att det därför är ett särskilt politiskt ansvar att se till att offentligt anställda inte utsätts för hot och våld i sitt arbete. Hot och våld förekommer oftast där yrkesutövningen handlar om att människor är i beroendeställning till yrkesutövaren. Personaltätheten är generellt lägre i offentligt finansierad verksamhet än . Det ökar pressen på de anställda och även frustrationen hos de medborgare som tar del av de offentliga tjänsterna. Därmed ökar också risken för aggressivitet och hotfulla situationer. Den ökade förekomsten av hot och våld mot anställda inom skola, vård, omsorg och samhällsservice kan enligt uppfattning kopplas både till de nedskärningar som har genomförts och till försämrade regler i bl.a. sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Mot bakgrund av vad som anförts anser att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag och de regeländringar som har genomförts i rätten till ekonomiskt bistånd, ersättning från sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, med avseende på våld och hot och psykosocial arbetsmiljö för de anställda. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser jag att motion 2012/13:A202 (V) yrkande 12 bör bifallas. Kränkande särbehandling i arbetslivet, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A202 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2012/13:A220 av (FP). Enligt ansåg sig ungefär var tionde arbetstagare 2010 mobbad av sin chef eller av andra arbetstagare. En sådan ordning är inte godtagbar. anser att arbetsgivare måste få ett tydligt ansvar att agera i situationer när någon blir trakasserad på arbetsplatsen. saknas tydlig lagstiftning som skyddar den som utsätts för trakasserier på jobbet vilket innebär att kränkande särbehandling kan ske utan att någon ställs till svars. Arbetsgivaren ska enligt arbetsmiljölagen arbeta förebyggande. Men den arbetsgivare som inte har prioriterat det förebyggande arbetet eller inte åtgärdat påtalad mobbning behöver inte stå till svars. har bl.a. möjlighet att i enlighet med arbetsmiljölagen döma ut vite mot en arbetsgivare som inte sköter sig. Det är dock otillräckligt eftersom arbetsmiljölagen endast är en förvaltningsrättslig lag som reglerar förhållandet mellan arbetsgivaren och staten. För att den som har blivit trakasserad ska kunna få sin sak prövad i domstol och få upprättelse behövs det en arbetsrättslig lag. anser att arbetsrätten behöver stärkas så att de fackliga organisationerna får möjlighet att driva medlemmarnas ärenden så att de kan få sin sak prövad samt få upprättelse och ekonomiskt skadestånd. Därför behövs en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. har formulerat ett förslag på hur en sådan lagstiftning skulle kunna utformas. anser att förslaget är en bra utgångspunkt för ett kommande lagstiftningsarbete. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet med utgångspunkt i vad som anförts. Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser jag att motion 2012/13:A202 (V) yrkande 16 bör bifallas och 2012/13:A220 (FP) avslås. , punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: har bl.a. i uppdrag att kontrollera att arbetsgivare följer arbetsmiljölagen. Arbetsmiljölagens syfte är att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. Vi anser att arbete är grundläggande för att företag inte ska kunna konkurrera med dålig arbetsmiljö. Regeringen har kraftigt minskat anslagen till . Det har påverkat kontrollen och tillsynen negativt. När det gäller tillsynsarbetet har det arbete som inspektörer utför på arbetsplatserna påverkats på så vis att ett företag nu kan räkna med ett besök högst . När neddragningarna av inspektörer på är genomförda kommer antalet inspektörer att klart ligga under den nivå som rekommenderar. Ökade resurser är nödvändigt för att ska kunna genomföra tillräckliga inspektioner och vidta omedelbara åtgärder när allvarliga förhållanden uppmärksammas på en arbetsplats. Vi anser att möjligheten till återkommande inspektioner och ändamålsenliga sanktioner på arbetsmiljöområdet bidrar till att förbättra folkhälsan och därmed leder till stora vinster för individer, företag och samhället. Ökade resurser behövs även för att ska kunna arbeta med att utveckla sina föreskrifter, annars riskerar hela regelverket för arbetsmiljön att bli föråldrat. I vårt budgetförslag föreslog vi en ökning av resurserna till med jämfört med regeringens förslag. Vi anser fortfarande att måste tillföras resurser för att kunna uppfylla sina åtaganden på bästa sätt, däribland arbetet med ett förändrat och mer effektivt sanktionssystem. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:143 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna: antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1166). antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:457) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik.