bet · H001FiU23 · 2013-04-03 00:00:00 — 2012/13:FiU23 2012 Utskottet har granskat . Utskottet tillstyrker att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för sin verksamhet samt direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2012. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning samt godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statsbudgeten. Inleveransen ska ske senast efter beslut. Resultatet uppgår till , vilket är ca mindre än året innan. Utskottet noterar att minskningen i huvudsak förklaras av lägre ränteintäkter till följd av fallande räntor på merparten av de marknader som har investerat i. Balansomslutningen uppgick till vid utgången av 2012, vilket är mindre än året innan. Förändringen beror främst på att värdet av valutareservens tillgodohavanden i US-dollar och euro minskade . Det beslut som fattade om att temporärt förstärka valutareserven med ytterligare kommer att synas först i balansräkning . De svenska bankerna påverkades i liten utsträckning av oron på de finansiella marknaderna och hade tillgång till god marknadsfinansiering . Som framgår av balansräkningen hade banksystemet ett likviditetsöverskott på hela ca som lånade in från bankerna. Inlåningen från banksystemet var därmed ca högre än . Utskottet behandlar också några motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna handlar om att införa en gemensam nordisk valuta samt om verksamheten i (). Utskottet avstyrker samtliga motioner. kommer utskottet att genomföra den årliga utvärderingen av penningpolitik. I betänkandet finns en reservation. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /13:RR2 till handlingarna. Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . Därmed bifaller utskottets förslag. beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2012/13:RB1. Disposition av resultat 2012 beslutar att resultat 2012, som före bokslutsdispositioner uppgår till , ska fördelas så att inlevereras till statsbudgeten enligt vinstdelningsprincipen, förs från resultatutjämningsfonden och förs från dispositionsfonden, samt att inleveransen till statsbudgeten ska ske senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2012/13:RB2. 2012/13:Fi208 av (MP) och 2012/13:Fi211 av (M). 2012/13:Fi288 av och (båda S) och 2012/13:U214 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13 och 1517. Reservation (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , (RiR) och fullmäktige. Fullmäktige ska till och RiR lämna förslag till disposition av vinst. RiR ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin årsredovisning. uppgift är att förbereda beslut om ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret fastställande av resultat- och balansräkning hur stor del av årets vinst som ska leverera till statsbudgeten. Underlagen för utskottets prövning är bl.a. Årsredovisning för Riksbank för (framst. 2012/13:RB1), Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2012 (framst. 2012/13:RB2), redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning (redog. 2012/13:RR2) samt fullmäktiges och direktionens sammanträdesprotokoll. höll utskottet en intern utfrågning med presidiet i fullmäktige om fullmäktiges verksamhet och kontrollfunktion. Utskottet genomför normalt sett utfrågningar med fullmäktiges presidium , en gång och en gång . kallar utskottet, förutom riksbankschefen, även en av de fem vice riksbankscheferna till en offentlig utfrågning om penningpolitiken. håller utskottet dessutom tre offentliga utfrågningar med , i stället för som tidigare två . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef . Protokollet från dessa tre offentliga utfrågningen bifogas till betänkandet (se bilagorna 35). Inga motioner har lämnats med anledning av ärendet. Däremot behandlas 13 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Förslagen handlar om en gemensam nordisk valuta samt om IMF:s verksamhet. Utskottet genomför en utvärdering av den genomförda penningpolitiken . Utvärderingarna redovisas i särskilda betänkanden. Utvärderingen av penningpolitiken under 20102012 kommer att redovisas i betänkande 2012/13:FiU24. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för sin verksamhet samt direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2012. fastställer också resultat- och balansräkning . godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Dispositionen innebär att levererar in till statsbudgeten, att förs från resultatutjämningsfonden och förs från dispositionsfonden. redogörelse för revisionsberättelsen om årsredovisning läggs till handlingarna. Årsredovisningen för riksbank omfattar en förvaltningsberättelse, en balansräkning, en resultaträkning och en kassaflödesanalys samt ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken har bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. Intern styrning och kontroll Direktionen har utvärderat den interna styrningen och kontrollen mot de krav som ställs i lagen (1988:1385) om riksbank och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Efter med omvandling och konsolidering då verksamheten hade utvärderats och rationaliserats började att arbeta enligt en ny strategisk plan. Enligt planen prioriteras bl.a. ökad integration mellan bankens huvuduppgifter penningpolitik och finansiell stabilitet utifrån erfarenheterna från den senaste finanskrisen. påbörjade också en översyn av den organisatoriska strukturen. Översynen ska beakta både de ökade kraven på att fördjupa samverkan mellan avdelningarna och de krav som ställs på it-verksamheten efter att delar av denna verksamhet har utkontrakterats . kompletterades den strategiska planen med ytterligare tre prioriterade områden inför kommande år: arbetsklimat, kompetensförsörjning och kommunikation. Tilläggen handlar om att behöver prioritera fortsatt utveckling av ett bra arbetsklimat, säkra långsiktig kompetensförsörjning samt värna om förtroendet genom kommunikation. använder externa undersökningar för att mäta hur allmänhetens förtroende för utvecklas. Medieakademins förtroendebarometer som presenterades visar exempelvis att andelen svenskar som har mycket stort eller ganska stort förtroende för har minskat från . ligger dock fortfarande högt jämfört med andra samhällsinstitutioner. Penningpolitiken blev betydligt mer expansiv . Reporäntan sänktes med sammantaget medan reporäntebanan sänktes och . uppgick reporäntan till . direktion var enig om att penningpolitiken skulle föras i en mer expansiv riktning. Däremot rådde det delade meningar om hur expansiv penningpolitiken behövde bli och om vad som utgjorde en välavvägd penningpolitik. Vid samtliga sex penningpolitiska beslut lämnades reservationer mot majoritetens beslut av två av direktionens ledamöter. Inflationen mätt som en förändring av konsumentprisindex (KPI) var . Inflationstakten minskade från till . Analysen av måluppfyllelse visade att KPI-inflationen i i genomsnitt uppgick till , vilket är under inflationsmålet på . Mätt med KPIF (dvs. KPI med fast ränta) uppgick inflationen till . Fortsatt arbete kring finansiell stabilitet Reformarbetet kring framtida regelverk och förbättrad tillsyn i det finansiella systemet fortsatte . deltog i arbetet i olika internationella forum och genomförde egna utredningar. Bland annat tog fram tre särskilda rapporter: en studie över hur den svenska referensräntan Stibor bestäms, en undersökning av olika verktyg för makrotillsyn och en analys av kontracykliska kapitalbuffertar i svenska banker. och inrättade ett temporärt samverkansråd för att utveckla samarbetet kring analysen av systemrisker, finansiell stabilitet och makrotillsyn. Rådet höll två möten . Värdet av den totala mängden kontanter i omlopp har minskat i för femte året i följd. Vid utgången av uppgick detta värde till , vilket är mindre än . I relation till BNP har värdet av sedlar och mynt i omlopp minskat från att utgöra av BNP 1950 till 2012. Att värdet av den utestående mängden sedlar och mynt minskar påverkar finansiella ställning. Utgivningen av sedlar och mynt fungerar som ett räntefritt lån för . bedömer att värdet av sedlar och mynt i omlopp kommer att fortsätta att minska, vilket leder till att även nettointäkterna minskar. Detta förväntas emellertid inte påverka möjligheter att bedriva sin löpande verksamhet . Inte heller möjligheter att värna finansiell stabilitet och agera i en kris för att stödja enskilda finansiella institut eller hela det svenska banksystemet påverkas av förändringar i efterfrågan på sedlar och mynt i samhället. Med anledning av värdebolaget konkurs lämnade en framställning till om att regeringen bör tillsätta en eller flera utredningar för att se över hur regelverket för kontantflödet i bör vara utformat för att säkerställa att kontanthantering sker på ett tillförlitligt sätt. Fortsatt arbete med nya sedlar och mynt fattade beslut om den konstnärliga utgångspunkten för utformningen av nya svenska sedlar och mynt och bestämde en preliminär tidsplan för introduktion av dessa. I enlighet med förslag beslutade att två av de äldre sedlarna utan folieband ska upphöra att vara lagligt betalningsmedel . Ändrad beräkningsprincip för seignioraget använder sedelmängden för att skaffa finansiella tillgångar. Dessa tillgångar genererar i sin tur intäkter som kallas seigniorage. Seignioraget beräknas som realiserad avkastning på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnader för kontanthanteringen. seigniorage beräknas till , vilket motsvarar en avkastning på . ingår förstärkningen av valutareserven i beräkningen av seignioraget. Marknadsvärdet av finansiella tillgångar uppgick till . Den totala avkastningen var , medan avkastningen exklusive valutakurseffekter var . finansiella tillgångar består av guld- och valutareserven inklusive fordringar på IMF, tillgångar knutna till penningpolitiska verksamhet samt derivatinstrument. Valutareserven består av räntebärande papper i utländsk valuta med hög likviditet och låg kreditrisk, i huvudsak statsobligationer. uppdrag medför att valutareserven är koncentrerad till tillgångar i amerikanska dollar och i euro. Reservens värde mätt i kronor påverkas därför av valutakursförändringar i dessa valutor gentemot den svenska kronan. Med hänsyn till den ekonomiska utvecklingen i euroområdet och den pågående oron på de finansiella marknaderna omfördelade sitt innehav av statsobligationer utgivna i euro. Omfördelningen innebar att minskade innehavet av belgiska, italienska, spanska och österrikiska värdepapper till förmån för framför allt tyska statsobligationer. beslutade att förstärka valutareserven med ett belopp motsvarande genom att låna utländsk valuta av Riksgälden. Eftersom har ökat omfattningen av sitt deltagande i IMF:s olika stödprogram har delar av valutareserven tagits i anspråk för dessa åtaganden. beslutade därför att återställa nivån på valutareserven genom att via Riksgälden låna upp ytterligare utländsk valuta motsvarande . Värdet av skulden till Riksgälden uppgick vid utgången av året till inklusive upplupen ränta (se tabell 1). Tabell 1 Förstärkning av valutareserv Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i Sverige2 1 Beredskapsportfölj (marknadsvärde). I denna skuld på ingår inte effekterna av det beslut som fattade om att förstärka valutareserven med ytterligare genom lån från Riksgälden. Förstärkningen syftar enligt till att säkerställa att ska kunna värna den finansiella stabiliteten och uppfylla internationella åtaganden. Förstärkningen beräknas medföra ökade kostnader för valutareserven, som enligt måste vägas mot de samhällsekonomiska kostnader som kan uppkomma om det svenska bankväsendet får finansieringssvårigheter. påpekade i samband med beslutet att det är viktigt att man utreder hur kostnaderna för att hålla en valutareserv kan återföras på bankerna. Förstärkningen av valutareserven är temporär och bör enligt beslutet avvecklas när det bedöms lämpligt med hänsyn till omvärldsutvecklingen och storleken på åtagandena gentemot IMF. Två direktionsledamöter reserverade sig mot beslutet att förstärka valutareserven eftersom de ansåg att ett bättre alternativ var att ingå ett avtal med Riksgälden om att valutareserven ska återställas efter beslut om att ta den i anspråk. De menade att ett sådant avtal skulle lösa problemet med finansieringen av åtagandet gentemot IMF och dessutom vara ett mindre kostsamt sätt att finansiera eventuellt likviditetsstöd. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang. deltar bl.a. i IMF:s nya lånearrangemang (NAB) som vid behov aktiveras då efterfrågan på utlåning från fonden är så pass stor att insatskapitalet inte bedöms vara tillräckligt. beslutade medlemmarna i NAB att förnya aktiveringen av lånearrangemanget . bidrog till IMF:s lån till , , och genom att skjuta till kapital i fonden motsvarande . Genom återbetalningar från , , , och , och fick tillbaka kapital motsvarande . Inom ramen för det nya lånearrangemanget (NAB) lånade ut motsvarande till IMF som i sin tur lånade ut dessa medel till , och . Totalt innebar transaktioner med IMF att fonden utnyttjade ytterligare av maximala åtagande på (se tabell 2). hade därmed totalt utnyttjats och de återstående åtagandena uppgick till . Tabell 2 finansiella åtaganden gentemot IMF 2012 Utnyttjat vid årets början Utnyttjat vid slutet av året De totala återstående åtagandena om 101,9 miljarder fördelar sig på olika typer av utlånings- och växlingsåtaganden (se tabell 3). 1 SDR = särskilda dragningsrätter. Tabell 3 Utlånings- och växlingsåtaganden med IMF GAB2, NAB, bilateralt lån 2 = generella lånearrangemang. fick dessutom godkännande att ingå bilaterala avtal om lån till IMF som ger valutafonden möjligheten att låna motsvarande ca (6,7 miljarder SDR) från om medlen under fondens insatskapital och NAB inte skulle räcka. resultaträkning redovisas i tabell 4. Resultatet uppgår till , vilket är en minskning med ca jämfört med året innan. Minskningen beror till stor del på att ränteintäkterna blev lägre än 2011 till följd av fallande räntor på merparten av de marknader som investerat i. minskade nettoresultatet av finansiella transaktioner med , vilket främst förklaras av nedskrivningar till följd av orealiserade valutakursförluster. Tabell 4 resultaträkning 2012 Nettoresultat av finansiella transaktioner Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar I tabell 5 redovisas resultat fördelat på verksamhetsområden. står för den helt dominerande delen när det gäller nettointäkter och därmed också resultatet. Av tabellen framgår också att kostnaderna för verksamhetsområdet penningpolitik har minskat medan kostnaderna för finansiell stabilitet har ökat . Tabell 5 Resultat fördelat på verksamhetsområden balansräkning redovisas i tabell 7. Vid utgången av uppgick balansomslutningen till , vilket är mindre än vid utgången av 2011. Förändringen beror främst på att värdet av valutareserven minskade . Nedan kommenteras de väsentligaste förändringarna i posterna på balansräkningens tillgångs- respektive skuldsida. I tabell 6 redovisas balansomslutning och resultat . Här framgår att balansomslutningen , till följd av extraordinära åtgärder under finanskrisen, var ungefär dubbelt så stor jämfört därefter. Tabell 6 Femårsöversikt av balansomslutning och resultat Miljarder kronor per sista december respektive år Den mest omfattande posten på balansräkningens tillgångssida är valutareserven på som redovisas under posten Banktillgodohavanden och värdepapper. I begreppet guld- och valutareserven inkluderas också guldreserv samt nettofordringar på IMF. Uttryckt i US-dollar ökade guldpriset men eftersom dollarn försvagades gentemot den svenska kronan ökade värdet av guldinnehav endast med och uppgick till . Fordringarna på IMF redovisas i balansräkningen som bruttoposter på dels tillgångssidan i form av en fordran om , dels skuldsidan i form av en motpost för särskilda dragningsrätter som tilldelats IMF om . Nettofordringen på IMF var således . Det totala marknadsvärdet av guld- och valutareserven uppgick därmed till . Av balansräkningens tillgångssida framgår också att utlåning till kreditinstitut relaterade till penningpolitiska transaktioner, i likhet med föregående år, är noll. För att kunna genomföra penningpolitiken kan hålla s.k. penningpolitiska tillgångar. Dessa tillgångar kan bestå av de fordringar på svenska banker som uppstår när genomför den penningpolitiska repan. har dock banksystemet ett likviditetsöverskott som lånar in från bankerna. (Se avsnittet Balansräkningens skulder och eget kapital.) Posten Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i uppgår i balansräkningen till . Posten förklaras av att började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att ha i beredskap för att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper i penningpolitiskt syfte. Portföljen byggs upp gradvis och ska uppgå till ett nominellt värde av . Portföljen byggs upp genom att gradvis avyttrar innehav i utländsk valuta i valutareserven till ett värde som motsvarar köpen av värdepapper i svenska kronor. Övriga tillgångar har ökat från ca 4,2 till ca främst till följd av att derivatinstrument med ett positivt värde på bokslutsdagen har ökat jämfört med föregående år. Balansräkningens skulder och eget kapital Av balansräkningens skuldsida i tabell 7 framgår att de utelöpande sedlarna och mynten har minskat från till . Som nämndes ovan har banksystemet ett likviditetsöverskott som lånar in från bankerna, antingen genom att emittera riksbankscertifikat eller via dagslån, s.k. finjusterande transaktioner. Inlåningen innebär att har en skuld till bankerna. Som framgår av balansräkningen uppgick inlåningen under posten Finjusterade transaktioner till . Denna inlåning sker i regel till reporäntan minus . Under posten Emitterade skuldcertifikat redovisas en inlåning på ca från bankerna som sker till reporäntan och där löptiden i regel är . Dessa två poster sammantagna visar att inlåning från banksystemet uppgick till , vilket är ca högre än föregående år. Inlåningen av utländsk valuta från Riksgälden utgör och redovisas på balansräkningens skuldsida under posten Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i . På posten Värderegleringskonton på balansräkningens skuldsida redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. egna kapital har minskat från till , eller med om man inkluderar årets resultat. Årets resultat gav ett tillskott på medan förra årets inleverans till staten gav en minskning med . Tabell 7 balansräkning 2012 Fordringar i utl. valuta på hemmahörande utanför Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till penningpolitiska transaktioner Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utl. valuta till hemmahörande i Skulder i utl. valuta till hemmahörande utanför Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse och förslag till disposition av vinst Enligt riksbankslagen ska riksbanksfullmäktige lämna förslag till och om dispositionen av vinst. Fullmäktige tillämpar en beräkningsprincip som i korthet innebär att av genomsnittliga resultat ska levereras in till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter, men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. föreslår fullmäktige därmed en inleverans om . Valutakursförlusten samt av det justerade genomsnittliga resultatet, vilka netto motsvarar , förs från dispositionsfonden. Eftersom den föreslagna inleveransen och avsättningen till dispositionsfonden är högre än årets redovisade resultat föreslår fullmäktige i enlighet med vinstutdelningsprincipen att förs från resultatutjämningsfonden. Beräkningsunderlaget för vinstdispositionsförslaget framgår av tabell 8. Tabell 8 Förslag till vinstdisposition 1 Beräkning av inleverans till staten Justering av årets resultat Tillkommer Prisförlust bokförd i balansräkningen Beräkning av genomsnittligt justerat resultat av det genomsnittliga justerade resultatet 2 Beräkning av överföringen från av det genomsnittliga justerade resultatet 3 Beräkning av överföringen från av det genomsnittliga justerade resultatet Prisförlust bokförd i balansräkningen Justerat resultat minskat med genomsnittligt resultat Fullmäktige föreslår även att inleveransen sker senast efter beslut, lämpligen i samband med genomförande av den veckovisa öppna marknadsoperationen. Fullmäktiges verksamhetsberättelse redovisar övergripande vilka ärenden som har behandlats vid fullmäktiges sammanträden (tolv tillfällen) och vilken information som fullmäktige har fått vid sammanträdena. Verksamhetsberättelsen anger även hur fullmäktige har bedrivit sin kontrollerande funktion. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Fullmäktige består av (ordförande), (, vice ordförande ), , , , , , , , och (). Suppleanter är , (), , , , , Per (), , , () samt . sammanträdde fullmäktige vid tolv tillfällen. Fullmäktige beslutade om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tog även ställning till deras sidouppdrag. Direktionen har samrått med fullmäktige om skrivelser till om medgivande för att delta i Internationella valutafondens (IMF) finansieringslösning till förmån för fattiga länder medgivande för att ge kredit till IMF indragning av äldre 50- och 1 000-kronorssedlar vissa utredningsbehov med anledning av Panaxias konkurs. fattade fullmäktige beslut i frågor om utformningen av den nya sedel- och myntserien. Fullmäktige fick också löpande information om det fortsatta arbetet med den nya svenska sedel- och myntserien. En del av fullmäktiges kontrollfunktion utövades genom att fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete . De utnyttjade bl.a. sin rätt att delta i direktionens sammanträden liksom i en del informella möten. Vid sitt sammanträde fattade fullmäktige beslut om ändringar i arbetsordning avseende ett förtydligande vad gäller ställföreträdare för riksbankschefen. Vid samma sammanträde informerade direktionen om beslutade ändringar i instruktion. Fullmäktige informerades om direktionens diskussion om en eventuell förstärkning av valutareservens storlek. Detta följdes upp av en mer djupgående information i frågan vid fullmäktiges sammanträde . Redovisningen omfattade bakgrund, storlek och orsak till behovet av en förstärkning. Fullmäktige beslutade att föredragningen inte föranledde några kommentarer avseende en förstärkning av valutareserven.