bet · H101UbU5 · 2013-10-18 00:00:00 — uppdrag var att ta fram stödmaterial och blanketter som kan användas i arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen. Syftet var att förenkla och minska lärarnas administrativa arbete. redovisar således uppdraget genom att redogöra för stödmaterial med tillhörande blanketter som myndigheten har tagit fram (, dnr 2013:00590). och Specialpedagogiska skolmyndigheten har ställt sig positiva till stödmaterialet. Dessa myndigheter ger bl.a. uttryck för att materialet kommer att vara till stor hjälp för lärare i deras arbete med den skriftliga individuella utvecklingsplanen och därigenom underlätta lärares administrativa arbete. Uppdraget till var att utforma en åtgärdsplan i syfte att minska den dokumentationsmängd som myndigheten inhämtar samt redovisa redan vidtagna åtgärder. Skolinspektionen bedömer i sin redovisning av uppdraget att myndigheten kan vara ännu tydligare i kommunikationen med skolor inför exempelvis en kvalitetsgranskning (, dnr 01-2013:3945). Det bör klart framgå vilka dokument som krävs enligt gällande lagstiftning och vilka som är frivilliga eller kan kompletteras på annat sätt. Myndighetens erfarenhet är att skolor och huvudmän ofta bidrar med överflödig dokumentation, vilket innebär en onödig arbetsbelastning. Skolinspektionen behöver därför tydligare kommunicera vilka dokument som begärs in. Utskottet konstaterar att två myndigheter har redovisat regeringsuppdrag som berör det som motionärerna tar upp. Det ena uppdraget var att ta fram stödmaterial och blanketter som kan användas i arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen. Syftet var att förenkla och minska lärarnas administrativa arbete. Det andra uppdraget var att utforma en åtgärdsplan i syfte att minska den dokumentationsmängd som den aktuella myndigheten inhämtar samt redovisa redan vidtagna åtgärder. Det finns således inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionen. Därmed avstyrks motion 2013/14:Ub5 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Individuella skriftliga utvecklingsplaner och annan information, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub4 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Alltmer av lärarnas arbetstid upptas av administration. Fler nationella prov, obligatorisk närvarorapportering, skriftliga omdömen för alla elever från årskurs ett, individuella utvecklingsplaner och skriftliga åtgärdsprogram är alla exempel på insatser som var för sig är fullt rimliga men som sammantaget innebär en så omfattande arbetsbörda att det kraftigt minskar den tid lärarna kan lägga ned på att planera och bedriva undervisning. Lärarnas autonomi måste öka genom att delar av de dokumentationskrav som införts tas bort och lärarna ges större möjlighet att utforma sin uppföljning på det sätt som bäst passar deras arbetssituation och de utmaningar eleverna står inför. När de skriftliga individuella utvecklingsplanerna infördes angavs i regleringen att planen skulle vara framåtsyftande och sammanfatta vilka insatser som behövdes för att eleven skulle nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för kursplaner och läroplanen. Vid tillfället gavs betyg från årskurs 8. Den nuvarande regeringen införde skriftliga betygsliknande omdömen 2008 i de individuella skriftliga utvecklingsplanerna. Regeringen ökade då lärarnas administrativa börda. Det sades att omdömena skulle vara formativa, till skillnad mot betyg som till sin karaktär är summativa. Det visar sig att de skriftliga omdömena ofta har fått en summativ karaktär. Många duktiga lärare använder olika verktyg för att ge formativ bedömning, t.ex. genom att prata med elever och föräldrar kontinuerligt i stället för att skriva ned bedömningarna. Barn och föräldrar måste känna sig trygga i att de får information om elevens utveckling och får tydliga formativa bedömningar om hur målen i kursplaner och läroplanen kan nås och hur eleven i övrigt kan utvecklas så långt som möjligt. Professionen, lärare och rektorer, är de som är bäst på att hitta verktyg och metoder för att säkerställa detta. Skollagen bör ändras så att de individuella utvecklingsplanerna slopas helt. Skollagen ska ställa krav på formativ bedömning, men hur detta utförs och dokumenteras ska vara upp till skolan att besluta. En lärare som undervisar i flera klasser och ämnen lägger ofta en arbetsvecka per läsår på att producera även de mest rudimentära omdömen en gång per termin utan att det bidrar nämnvärt till elevernas utveckling. Varje barn ska ges möjlighet att utvecklas som individ, att nå kunskapsmålen och kunna påverka sin egen framtid. Forskning visar att det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter en skicklig lärare som har förutsättningar att bedriva en god undervisning. Låt lärare vara lärare! Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Syften med dokumentation och administration, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub5 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3. har präglats av en kraftig utökning av lärarnas administrativa arbetsuppgifter. Lärare undervisar ungefär lika mycket som de förväntades göra . har nya arbetsuppgifter i strid ström tillkommit, trots att andra arbetsuppgifter inte har försvunnit. Utvecklingen leder till att lärarna har mindre tid till att utöva sitt kärnuppdrag, vilket sannolikt får konsekvensen att kvaliteten på undervisningen blir sämre. Den ständigt ökande dokumentationsbördan är också ett resultat av en politisk strävan att kontrollera lärarnas yrkesutövning. Det är – i sin tur – en indikation på att lärarkåren inte åtnjuter fullt förtroende från politiker och myndigheter. Bristande förtroende är en bidragande orsak till läraryrkets minskade status, med konsekvenser som eftersläpande löneutveckling och lågt söktryck till lärarutbildningarna. En lärare ska inte digna under en börda av administrativa uppgifter. Lärarna ska huvudsakligen undervisa, allt annat är ett slöseri med resurser. Skolans uppdrag är att hjälpa eleverna att nå kunskap, förmågor, insikter och värden. Det betyder att endast dokumentation och administration som tydligt syftar till att stimulera elevernas utveckling bör prioriteras. Pappersexercis, i syfte att vara myndigheter och politiker till lags, kan inte anses vara den mest angelägna sysselsättningen för lärarkåren. Således bör inte sådana arbetsuppgifter vara prioriterade för landets lärare. Bedömningsarbete är däremot en central del av skolans verksamhet. För att det ska ske så effektivt som möjligt måste bedömningsarbetet vila på vetenskaplig grund. Forskning visar att effektivt lärande förutsätter att elevernas läroprocesser synliggörs. Synligt lärande gör att läroprocesserna blir begripliga för eleven som läraren får respons på undervisningsmetodikens effektivitet. Det bidrar till att eleven får förståelse för sin kunskapsutveckling, och läraren får värdefull återkoppling på hur undervisningsmetoderna fungerar. Endast dokumentation med tydliga pedagogiska syften bör prioriteras. Även fortsättningsvis behöver resultatet av lärarnas pedagogik utvärderas, men syftet ska alltid vara att främja elevernas utveckling, snarare än att förse skolmyndigheter med ett orimligt stort antal uppgifter av skiftande karaktär. Den minskade regleringen av skolan har lett till ett tydligt decentraliserat beslutsfattande, vilket fått till följd att skolans huvudmän har större möjlighet att forma sin skola utifrån lokala förhållanden. De senaste årens utveckling har således fört mycket gott med sig. Men utvecklingen har också negativa sidor. Det förekommer t.ex. att administrativ personal minskar, medan de arbetsuppgifter som ändå måste utföras fördelas på lärarna. Detta leder till att lärarna tvingas använda en del av sin tid till administrativa uppgifter, såsom schemaläggning, fakturahantering, frånvarorapportering, betygsadministration och posthantering. Detta drabbar lärarnas pedagogiska tjänsteutövning. Lärare ska ägna sig åt dokumentation och administration endast då det finns ett tydligt pedagogiskt syfte, t.ex. arbete kopplat till bedömning och utvärdering av elevprestationer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Översyn av föreskrifter och allmänna råd, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 2. Dokumentationskraven har utökats kraftigt, och det ställs krav på hur dokumentationen ska upprättas. Detta får till följd att den enskilda läraren drunknar i papper, matriser och blanketter. olika förslag syftar till att underlätta för lärare att utföra sitt kärnuppdrag, och den sammantagna effekten av förslagen är att lärarnas status och autonomi stärks. Med en stark lärarprofession kan man lita till lärarnas förmåga att dokumentera elevernas utveckling på ett effektivt och rättssäkert sätt. Därmed minskar också behovet av att kontrollera lärarnas yrkesutövning. bör få i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till skolornas dokumentationsförfarande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Individuella skriftliga utvecklingsplaner och annan information, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi är kritiska mot de förslag som förts fram om att helt och hållet och ta bort åtgärdsprogram vid särskilt stöd. I Ds 2013:50 Tid för undervisning – lärares arbete med åtgärdsprogram, föreslås att det särskilda stödet för en elev ska dokumenteras i ett åtgärdsprogram endast om eleven, om han eller hon har fyllt , eller elevens vårdnadshavare begär det. Vi anser att genomförandet av ett sådant förslag skulle spä på ojämlikheten i skolan. Vi kan tänka oss att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning men att kravet på åtgärdsprogram ska finnas kvar vid större behov av särskilt stöd. Lärarnas autonomi måste ökas genom att delar av de dokumentationskrav som införts tas bort och genom att lärarna får större möjlighet att utforma sin uppföljning på det sätt som bäst passar deras arbetssituation och de utmaningar eleverna står inför. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2012/13:195 Minskade krav på dokumentation i skolan: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2013/14:Ub4 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa de individuella skriftliga utvecklingsplanerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn och föräldrar måste känna sig trygga i att de får information om elevens utveckling. 2013/14:Ub5 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dokumentation och administration primärt ska syfta till att stimulera elevernas utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till skolornas dokumentationsförfarande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärare bör ägna sig åt dokumentation och administration endast då det finns ett tydligt pedagogiskt syfte. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) God morgon till er alla! Jag hoppas att ni är lite piggare än vad jag är . Jag ska försöka göra detta så smidigt som möjligt trots min förkylning.Efter sju år med en borgerlig regering ser vi en del av resultaten. Skolresultaten har fortsatt att sjunka, och den likvärdighet som jag vurmar för har minskat. Elevernas bakgrund avgör alltmer om de kommer att lyckas med sina studier i grund- och gymnasieskolan. har gått från en topposition till en medelmåtta enligt de internationella rankningarna. Det här duger inte.Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. Jag hade med allra största sannolikhet inte stått här framför er om jag inte hade haft en lärare som gav mig en skjuts framåt när jag så väl behövde det och visade mig vägen.Fru talman! För att stärka läraryrket krävs förbättringar på flera områden. Vi vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling och gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen. De ska också ha bra villkor genom karriärutveckling samt goda former för samarbete och utbyte med sina kolleger.Lärare ska ha tid att vara just lärare. Därför behöver mängden administration minska. Politiken ska skapa förutsättningar för lärare att göra ett bra jobb, men inte bestämma hur det ska utföras. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet.Alltmer av lärarnas arbetstid upptas av administration. Fler nationella prov, obligatorisk närvarorapportering, skriftliga omdömen för alla elever från årskurs 1, individuella utvecklingsplaner och skriftliga åtgärdsprogram är alla insatser som var och en är fullt rimliga men som sammantaget innebär en enorm börda för lärarna. Detta minskar kraftigt den tid lärarna kan lägga ned på att planera och bedriva undervisning.Vi måste minska lärarnas administration genom att ta bort delar av de dokumentationskrav som har införts och ge lärarna större möjlighet att utforma sin uppföljning på det sätt som bäst passar deras arbetssituation och de utmaningar eleverna står inför.Vi vill se att skollagen ändras så att de individuella utvecklingsplanerna slopas helt. Skollagen ska ställa krav på formativ bedömning, men hur detta utförs och dokumenteras ska vara upp till varje skolhuvudman att besluta om. De skriftliga omdömena ska inte längre vara obligatoriska i årskurs 6-9. En lärare som undervisar i flera klasser och ämnen lägger ofta en arbetsvecka per läsår på att producera de mest rudimentära omdömen en gång per termin utan att det bidrar nämnvärt till elevernas utveckling.Fru talman! Barn och föräldrar måste känna sig trygga i att de får information om elevens utveckling och tydliga formativa bedömningar om hur målen i kursplaner och läroplaner kan nås och hur eleven i övrigt kan utvecklas så långt som möjligt. Vi är övertygade om att det är professionen, lärare och rektorer, som är bäst på att hitta verktyg och metoder för att säkerställa detta.Skollagen bör också förändras vad gäller krav på åtgärdsprogram vid särskilt stöd. Regeringen har sagt att den vill ta bort krav på åtgärdsprogram helt och hållet och i stället låta det vara upp till föräldrarna att kräva det. Vi har kritiserat detta, och vi hoppas att det inte blir så eftersom det kommer att ytterligare spä på ojämlikheten i skolan. Men vi ser behovet av att minska den arbetsbelastning som åtgärdsprogrammen medför. Vi föreslår i stället att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning men att kravet på åtgärdsprogram finns kvar vid större behov av särskilt stöd.Fru talman! Vi har en reservation som jag tror heter reservation nr 1, och den yrkar jag bifall till. Den svenska skolan har präglats av en kraftig ökning av lärarnas administrativa uppgifter. Lärarna har att hantera nationella prov, betyg, individuella utvecklingsplaner, åtgärdsprogram, omdömen, rapporter, utvärderingar med mera. Dessutom har rent administrativa och elevrelaterade uppgifter som saknar koppling till det pedagogiska arbetet tillkommit.I en studie har kartlagt grundskollärares tidsanvändning. Av studien framgår att många lärare upplever att de inte hinner planera sin undervisning i önskad omfattning. Studien visar också att lärarna i genomsnitt använder enbart en tredjedel av sin arbetstid till att undervisa. Bara av tiden används till att planera undervisningen. Lärarna anser att alldeles för mycket tid viks för administration och dokumentation.I en annan studie, som är gjord av , med namnet Låt lärare vara lärare visas att läraren förfogar över till för- och efterarbete under en vanlig skolvecka. Det motsvarar en kvart per lektion.Den här utvecklingen leder till att lärarna har mindre tid till att utöva sitt kärnuppdrag, vilket sannolikt får konsekvensen att kvaliteten på undervisningen blir sämre.Den ständigt ökande dokumentationsbördan är delvis ett resultat av en politisk strävan från och de andra allianspartiernas sida att kontrollera lärarnas yrkesutövning. Även minskningen av den pedagogiska personalen har regeringen delvis ansvar för. Och detta är inte något som bara kommer från oppositionen, utan det är fakta som redovisas i olika undersökningar.Sedan blev ansvarig för skolan har pappersarbetet ökat och personalen i skolan minskat. Nio av tio lärare vittnar om att de har fått en ökad administrativ arbetsbörda enligt en undersökning från . har hela 12 600 pedagogiska tjänster försvunnit från den svenska skolan enligt en undersökning från som vi har beställt.Den borgerliga regeringen har till viss del insett sina misstag, och vill , efter många påtryckningar, minska dokumentationen något. Detta är ett steg i rätt riktning, och det välkomnar vi, men åtgärderna är inte tillräckliga.Vi menar att endast dokumentation och administration som syftar till att stimulera elevernas utveckling bör prioriteras. Pappersexercis i syfte att vara myndigheter och politiker till lags kan inte anses vara den mest angelägna sysselsättningen för lärarkåren. Således bör inte sådana arbetsuppgifter vara prioriterade för landets lärare.Vidare anser vi att endast dokumentation med tydliga pedagogiska syften bör prioriteras. Just därför är det viktigt att får i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till skolornas dokumentationsförfarande.Fru talman! har regeringen infört en rad nya nationella prov. infördes nationella prov i årskurs 3 i ämnena svenska och matematik. infördes nationella prov i de naturorienterande ämnena i årskurs 9. kom proven i de samhällsorienterande ämnena och de naturorienterande ämnena i årskurs 6 samt proven i de samhällsorienterade ämnena i årskurs 9. Lärarna vittnar om att dessa nya pålagor kraftigt bidrar till deras ökande arbetsbörda.Miljöpartiet anser att det bör övervägas om antalet nationella prov kan minskas och i så fall vilka prov det skulle gälla. Då kan tid frigöras för lärare att ägna sig åt sin undervisning, och möjligheterna till dialog och kommunikation mellan lärare och elever ökar. Av den anledningen bör få i uppdrag att utreda hur de nationella proven kan bli färre.Fru talman! För att lärarna ska kunna ägna sig åt sitt kärnuppdrag behöver de avlastas. Detta görs bäst genom att stödjande personal med speciell kompetens anställs. Det handlar till exempel om personal i elevhälsan, bibliotekarier, vaktmästare, kökspersonal med mera. Andra yrkesgrupper som fyller en mycket viktigt pedagogisk funktion i skolan är studie- och yrkesvägledare, specialpedagoger och fritidspedagoger. har tillgången till dessa yrkesgrupper blivit sämre, vilket har drabbat såväl lärare som elever.Miljöpartiet vill se till att tillgången till dessa så viktiga yrkesgrupper förbättras och därigenom avlasta lärarna.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall till våra reservationer 2 och 3. Att vara lärare är ett av de bästa arbeten som finns. Glädjen över att möta sitt underbara gäng i klassrummet är något av det mest energigivande som finns. Belöningen när man tillsammans lyckas och en elev som haft det svårt greppar sin situation och äntligen lyfter, genombrottet när aha-upplevelsen uppstår och allt ramlar på plats och värmen i kroppen när man ser glöden i barnens ögon och får vara en del av det är faktiskt ett privilegium och en ynnest. Ändå pratar vi aldrig om detta. Vi pratar inte om glädjen, belöningarna, värmen och genombrotten - allt det positiva.Debatten om att vara lärare har i alltför hög grad kommit att handla om det som gör lärarjobbet jobbigt. Ett alltmer komplext samhälle visar sig naturligtvis också i klassrummet och i skolan. Ett inkluderande arbetssätt ställer andra krav än vad tidigare arbetssätt har gjort.När jag gick i skolan kunde man åka ut i "kliniken" om man av olika anledningar inte fungerade i klassrummet, och det innebar att den minst utbildade läraren tog hand om de elever som hade störst behov av stöd och hjälp. Så har det fortsatt att vara i den svenska skolan under lång tid.Alliansregeringen säger att det får vara slut med det. Det är de bäst utbildade lärarna som ska ta hand om eleverna med störst behov av hjälp och stöd. Därför har vi bland annat återinfört specialpedagogutbildningen och pekar på det viktiga uppdrag som dessa lärare har i den svenska skolan.Vi säger inte att vi ska tillbaka till exkludering, tvärtom, men det måste ske med hjälp av särskilt yrkesskickliga lärare som fått en adekvat utbildning. Alla barn förtjänar att få de bästa förutsättningarna. Alliansregeringen har lyssnat på de svenska lärarna.Fru talman! Vi vet att det är den enskilda läraren som gör den största skillnaden. Det är det som sker mellan elev och lärare i klassrummet som får saker och ting att hända. Det är relationen och det är tilliten dem emellan som skapar grunden för lärande. Det säger forskningen, men det säger också förnuftet.Efter år av sjunkande resultat var alliansregeringen när man kom till makten full av beslutsamhet att komma till rätta med de problem som fanns. Elevernas kunskaper sjönk, och medvetenheten om detta var inte tillräcklig hos vare sig elever eller föräldrar. Betyg gavs inte förrän till jul i åttonde klass, och då var det i regel för sent att på djupet rätta till de större kunskapsluckorna. Att läget varit så förtvivlat var i alldeles för många fall en förfärlig överraskning, och alldeles för många fick inte det stöd och den hjälp som de behövde för att nå Godkänd.Bland många vårdnadshavare fanns också en kritik rörande att man inte fått reda på hur barnet låg till och att man inte visste vad som saknades för att nå Godkänd. Därtill kom alla de barn som vid skol- eller lärarbyte föll mellan stolarna, och kunskapen fanns inte att hämta utan fick byggas upp på nytt av en ny lärare.Fru talman! Behovet av något slags dokumentation tycktes kristallklart. Tillsammans med krav på dokumentation infördes också betyg från årskurs 6. Detta är ett utmärkt sätt att få ett kvitto på vad eleven kan i ett mycket tidigare skede . Här finns helt andra förutsättningar att hjälpa elever med kunskapsluckor. Naturligtvis anser jag att vi skulle behöva titta på att införa betyg ytterligare något eller tidigare.Ett oerhört vällovligt syfte blev en alltför stor börda för lärarna, och plötsligt motverkade det sig självt. Lärarna uppfattade att de tillbringade alltför stor tid med att skriva och att uppfinna manualer och fiffiga matriser och system i stället för att ägna sig åt sina elever och få så mycket så kallad elevtid som möjligt. Överallt uppfanns hjulet på nytt, och många sömnlösa nätter och irriterade diskussioner på lärarrum var en del av bilden. Man skrev uppsatser som man inte var säker på att så många föräldrar läste. Så här var det inte tänkt att bli.Men, fru talman, alliansregeringen har återigen lyssnat på lärarna. I den proposition som vi debatterar föreslår regeringen att IUP:n, den individuella utvecklingsplanen, tas bort i de årskurser där betyg ges, det vill säga årskurserna 6-9.