bet · H001KU8 · 2013-01-08 00:00:00 — Övergripande svenska regler om teknisk kontroll är redan anpassade efter det nya lagstiftningsramverket. Svensk rätt är därmed i vissa delar redan anpassad till de föreslagna direktivens regler. Fyra av ärendena som subsidiaritetsprövats har gällt förslag om civilrättsligt samarbete. Artikel 81 i EUF-fördraget har åberopats som rättslig grund. Ytterligare två av ärendena som har prövats gäller etableringsfriheten inom EU. Utskottet redogör i sitt yttrande för dessa förslag. När det gäller formen för kommissionens förslag är det utskottets uppfattning att kommissionen i större utsträckning valt förordningsformen. Som exempel nämns förslaget om en gemensam europeisk köplag (KOM(2011) 635). Utskottet anför vidare att förslaget till förordning om införande av ett europeiskt föreläggande om bevarande av bankkontotillgångar för att underlätta gränsöverskridande skuldindrivning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (KOM(2011) 445) innebär att det inrättas ett självständigt europeiskt förfarande för kvarstad på bankmedel. Innehållet i förslaget överensstämmer i stora delar med svensk lagstiftning om kvarstad. nämner också att ett område där EU-initiativen har ökat är familjerätten. nämns förslaget till förordning om genomförande av ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad (KOM(2010) 105). Förordningsförslaget är antaget. deltar inte i det fördjupade samarbetet. lämnades två förslag, nämligen förordningsförslagen om domstols behörighet, tillämplig lag samt erkännande och verkställighet i mål om makars förmögenhetsförhållanden (KOM(2011) 126) respektive i mål om förmögenhetsrättsliga verkningar av registrerade partnerskap (KOM(2011) 127). Det nämnda förslaget till direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av hissar och säkerhetskomponenter till hissar nämns som ett exempel på lagstiftning där en kompetensöverföring redan skett genom tidigare rättsakter. I det antagna direktivet vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister överlämnas det till kommissionen att i genomförandeakter reglera hur sammankopplingen ska byggas upp. Vidare har befogenheter att anta bestämmelser om uttagande av avgifter för tillgång till företagsinformation delegerats till kommissionen (se KOM(2011) 79). När det gäller frågan om det samlade utfallet på olika politikområden konstaterar socialförsäkringsutskottet att en prövning hänför sig till området samordning av social trygghet och fri rörlighet för arbetstagare (artiklarna 21 och 48 i EUF-fördraget) och två till området gränskontroll (artikel 77 i EUF-fördraget). För båda dessa områden gäller en delad befogenhet mellan unionen och medlemsstaterna. I samtliga fall har ett enigt utskott gjort bedömningen att utkasten inte strider mot subsidiaritetsprincipen. har utskottet inte heller gjort någon särskild iakttagelse om utvecklingen inom de olika politikområdena. Av de aktuella ändringsförslagen har två genomförts (KOM(2010) 794 och KOM(2011) 461), och ett har ännu inte genomförts (KOM(2011) 290). Utskottet konstaterar att beträffande de två genomförda förslagen har någon reell kompetensöverföring inte skett. I det ena fallet uppdaterades endast förordningens bilagor. Även det andra fallet rörde en ändring i en bilaga till förordningen. Utskottet kan emellertid på området social trygghet konstatera att det inom EU finns en strävan mot ökad reglering på EU-nivå. I ett utlåtande (2011/12:SfU15) behandlade utskottet kommissionens vitbok om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner. I vitboken presenteras ett flertal förslag till EU-initiativ, bl.a. till stöd för medlemsstaternas ansträngningar att skapa en balans mellan tiden i arbetslivet och tiden som pensionär. Utskottet betonade, med anledning av vissa delar i kommissionens förslag, att utformningen av såväl lagstadgade pensioner som tjänstepensioner till alla delar är en nationell angelägenhet. Kommissionens förslag om ändring i den s.k. viseringslistan (KOM (2011) 290) har, som nämnts, ännu inte genomförts. Förslaget var uppe till diskussion i rådet . Därefter har frågorna behandlats vid olika tillfällen och vid ministerrådsmötet (rättsliga och inrikes frågor) i . har behandlat ett ärende (folkhälsa) som uppföljningen omfattar och ett ärende (socialpolitik) . Vid båda tillfällena har utskottet beslutat att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Det senast behandlade ärendet var kommissionens förslag till och rådets förordning om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt, det tredje fleråriga programmet för EU-åtgärder på hälsoområdet för perioden 20142020, KOM(2011) 709. Utskottet anför att informella triloger har inletts för förslaget, som är en del i arbetet med att implementera i medlemsstaterna (rör finansieringen av strategin). Någon reell kompetensöverföring kommer alltså inte att ske. Så var inte heller fallet när det gäller prövningen 2010. framhåller att det rättsliga regelverket inom EU har tillerkänt unionen en betydande beslutskapacitet inom transportområdet, vilket till stora delar gäller även inom post-, tele- och it-områdena. Utskottet anser att denna ordning är naturlig och att en utveckling inom dessa områden bättre kan främjas om viktiga delar av det övergripande regelverket läggs fast på EU-nivå. Syftet med många av förslagen inom trafikutskottets beredningsområde är att uppnå förenkling av regelverk och en enhetlig lagstiftning. Av detta följer att många av förslagen inom trafikutskottets beredningsområde av utskottet bedöms vara i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Utskottet vill dock framhålla vikten av att beslut i så stor utsträckning som möjligt fattas så nära medborgarna och företagen som möjligt. Enbart det faktum att det är lämpligt att beslut fattas på EU-nivå innebär inte att det per automatik är den lämpligaste nivån för ett beslut. När det gäller frågan om kompetensöverföring påpekar utskottet att vissa av förslagen har gällt omarbetning och kodifieringar av redan existerande unionslagstiftning, andra förslag har gällt områden där unionen redan har kompetens eller har tagit upp en fråga som behandlats inom andra internationella forum, varför utskottet inte finner att något av de behandlade förslagen har lett till att reell kompetens överförts till EU. Utskottet pekar i sitt yttrande, som redan nämnts, också på behovet av ett centralt stöd till utskotten för att de ska kunna utveckla en mer likartad principiell bedömning av subsidiaritetsfrågan. Därutöver kan detta, enligt utskottet, innebära att frågor uppmärksammas där ett förslag i sig inte bryter mot subsidiaritetsprincipen men där förslaget utgör en del av en helhet där en överträdelse mot subsidiaritetsprincipen kan vara aktuell. För att detta ska kunna bli genomförbart krävs en systematisk sammanställning av utfallen av de olika subsidiaritetsprövningarna. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Inledningsvis konstaterar utskottet att en fråga har resulterat i lagstiftning på EU-nivå. Denna fråga har emellertid utgjorts av tre ärenden som har prövats vid olika tillfällen och behandlats i tre utlåtanden från utskottet, varav två ingår i KU:s nuvarande uppföljning. Frågan gäller förslag till utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. Utskottet lämnade ett utlåtande (2010/11:MJU21) om förslaget till förordning om en samlad marknadsordning (KOM(2010) 799). I det aktuella förslaget hade ett tidigare förslag till ändring rörande livsmedelshjälp till de sämst ställda i unionen inarbetats (KOM(2010) 486 slutlig). Utskottet lämnade även ett utlåtande (2011/12:MJU8) om det ändrade förslaget till förordning om ändring av förordningar vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (KOM(2011) 634). Förslaget ersatte det tidigare nämnda förslaget, KOM(2010) 486. Utskottet anför att i samband med andra läsning av kommissionens förslag nämnde att tillsammans med och hade lämnat motiverade yttranden med anledning av kommissionens förslag. och Europeiska unionens råd antog en förordning om ändring av rådets förordningar vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. Utskottet anser att det är svårt att uttala sig om motiverade yttranden där kommissionens förslag avvisades har haft betydelse för utfallet av lagstiftningen. Däremot kan konstateras att kommissionen presenterade tre förslag i samma fråga. Det slutliga förslaget, som sedan resulterade i en lagstiftningsakt, innebar att åtgärden tidsbegränsades till . Lagstiftning brukar inte vara tidsbegränsad. Enligt utskottets mening kan det därför finnas skäl att även fortsättningsvis vara uppmärksam på eventuella nya lagstiftningsförslag. I det aktuella fallet har det inte skett någon reell kompetensöverföring till EU eftersom utdelningen av livsmedel begränsades till en tvåårsperiod. Inom utskottets beredningsområde är det än så länge endast denna fråga som har resulterat i lagstiftning och därför är underlaget alltför begränsat för att man ska kunna göra iakttagelser om kompetensöverföring till EU. Liksom i sitt yttrande vid den förra uppföljningen anser utskottet alltjämt att kommissionens svar är ett underlag för att bedöma hur invändningar tas emot och bemöts, vilket i sin tur kan ha betydelse för lagstiftningsprocessen. Utskottets erfarenheter är att kommissionen inte i sak bemöter de invändningar som har framförts i subsidiaritetsärendena. Det behövs dock mer underlag för att man ska kunna få en generell bild av detta. När gäller frågan om en reell kompetensöverföring till EU kommer att ske eller har skett genom förslagens genomförande anför näringsutskottet följande. Kommissionens förslag till direktiv om energieffektivitet (KOM(2011) 370) och dess förslag till beslut om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet (KOM(2011) 658) antogs båda av och rådet . Båda rättsakterna är relativt omfattande. Utskottet kan inte utesluta att antagandet av nämnda rättsakter innebär att kompetens överförts från nationell nivå till EU-nivå. Utan en mer genomgripande analys och jämförelse än vad som är görligt inom ramen för detta yttrande mellan de nu antagna och de tidigare gällande rättsakterna på området anser utskottet inte att det är möjligt att fastställa huruvida kompetens faktiskt överförts eller inte. Möjligen är de två berörda rättsakterna intressanta för en vidare uppföljning av kompetensöverföringen till EU. betonade i detta sammanhang vikten av rutiner för att följa upp hur invändningar mot subsidiaritetsprincipens tillämpning tillgodosetts i antagen lagstiftning. Utskottet noterade att saknar fasta rutiner för information om när lagstiftningsförslagen antagits. Mot bakgrund av att har möjlighet att genom regeringen väcka ogiltighetstalan vid efter det att rättsakten har antagits, om rättsakten antas utan att synpunkter beaktats av EU:s institutioner, finns det skäl att belysa detta ytterligare. anser att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning av förslag som väcks inom unionens lagstiftningsarbete är ett viktigt demokratiskt instrument, då de nationella parlamenten är bärare av en stark folklig legitimitet i medlemsstaterna. Det är av betydelse att de subsidiaritetsprövningar som görs i och övriga nationella parlament följs upp och att erfarenheter tas till vara, även i de fall där subsidiaritetsinvändningarna inte når tröskelnivån för att ett förslag till lagstiftning ska omprövas. Utskottet välkomnar därför uppföljning. Utskottet konstaterar vidare att utskottet behandlade ett relativt begränsat antal ärenden. De sex ärendena spretade också mellan olika politikområden, och det var endast inom två områden som utskottet behandlade mer än ett ärende. Det kan vidare noteras att utskottet endast behandlade ett ärende. Mot denna bakgrund finner utskottet det vanskligt att dra några mer övergripande slutsatser om hur den sammantagna utvecklingen på olika områden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen, på det sätt som efterfrågas i promemorian. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det är tämligen enkelt att göra en kvantitativ bedömning av det samlade utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram till har allra flest utkast till lagstiftningsakter gällt tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden (artikel 114 i EUF-fördraget). Förslagen återfinns inom en majoritet av utskottens beredningsområden. Detta innebär även att förslagen berör vitt skilda frågor. Därefter följer lagstiftning på jordbruksområdet och lagstiftning på området för frihet, säkerhet och rättvisa. Inom det sistnämnda området dominerar förslag som gäller gränskontroll och straffrättsligt samarbete. Sammantaget 20102011 har de flesta av de motiverade yttranden som lämnat gällt förslag inom jordbruksområdet (4). Flera av dessa förslag har även gällt strukturfonder. Därefter följer motiverade yttranden inom området etableringsrätt (3), tillnärmning av lagstiftning (2), skatter (1), gränskontroll (1), energipolitik (1) och sysselsättning och socialpolitik (1). Enligt kommissionen har flest motiverade yttranden gällt lagstiftningsförslag om jordbruk, skatter, den inre marknaden och rättvisa. Att göra en kvalitativ bedömning av hur det samlade utfallet påverkar kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna är desto svårare. Några reflektioner låter sig dock göras. Såsom finansutskottet konstaterar i sitt yttrande pågår det ett omfattande arbete inom EU för att förstärka lagstiftningen på finansmarknadsområdet och för att förstärka regleringen för den ekonomiska och monetära politiken inom unionen. Det samlade utfallet inom dessa områden innebär att lagstiftningen på EU-nivå har stärkts genom att en allt större del av bestämmelserna beslutas på EU-nivå. När EU-lagstiftning beslutats på ett område blir utrymmet för nationell lagstiftning i motsvarande mån mindre, och EU:s kompetens ökar inom de aktuella områdena. Enligt skatteutskottet sker en reell kompetensöverföring om de två förslag, däribland förslaget om en konsoliderad bolagsskattebas, som utskottet lämnat utlåtanden om genomförs. konstaterar att det samarbete som finns inom EU bl.a. på straffrättens område och när det gäller gränskontroll innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU, vilket i många fall är nödvändigt för att ett effektivt samarbete på området ska vara möjligt och att man därmed kan uppnå målet för samarbetet. , framhåller justitieutskottet, ska en åtgärd vidtas på EU-nivå endast om målen med åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på EU-nivå. Det är därför som justitieutskottet framhåller vikten av att uppmärksamma den samlade effekt som olika förslag kan ha tillsammans, vilket kan vara svårt att överblicka vid subsidiaritetsprövningar av ett enskilt förslag. En annan reflektion som några av utskotten gör är att det numera är vanligare att förslagen läggs fram i form av en förordning i stället för direktiv. En förordning får jämfört med direktiv ett större genomslag genom att den till alla delar blir bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. har i en subsidiaritetsprövning som genomfördes ansett att kommissionens val av lagstiftningsinstrument för den föreslagna åtgärden, en förordning, gått längre än vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Därvid beaktade utskottet särskilt att ett nytt direktiv i stället för en förordning typiskt sett skulle ge större utrymme för medlemsstaterna att vid införlivandet ta hänsyn till nationella förhållanden (se utl. 2011/12:KU25 s. 8 f.). har tidigare konstaterat att utskotten kan utföra en form av subsidiaritetsgranskning i flera av EU-processens olika beslutsfaser både när det gäller granskningen av s.k. grön- och vitböcker och andra EU-dokument och vid den egentliga subsidiaritetsgranskning som sker när kommissionen översänder sina utkast till lagstiftningsakter i enlighet med protokollet (bet. 2009/10:KU2). påminde i sin utredning om vikten av att genom utskotten bevakar subsidiaritetsprincipens hantering i den fortsatta lagstiftningsprocessen. Om den föreslagna rättsakten antas utan att synpunkter beaktats av EU:s institutioner kan det finnas anledning att överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas. De nationella parlamenten har, enligt protokollet, möjlighet att via sina regeringar väcka en ogiltighetstalan vid från det att rättsakten antogs. delar näringsutskottets uppfattning att rutiner bör införas för att följa upp hur invändningar mot subsidiaritetsprincipens tillämpning har tillgodosetts i antagen lagstiftning. saknar sådana fasta rutiner för information om när lagstiftningsförslagen antagits. ansåg att det åligger utskotten att bevaka den fortsatta lagstiftningsprocessen. Även om det formellt sett är utskottens uppgift anser att det vore bra om det som stöd för utskotten kunde ske en mer systematisk uppföljning centralt i . Inhämtande av information från IPEX och andra parlament I fråga om användningen av databasen () och vilka övriga kontakter som tagits med andra länders parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena har följande iakttagelser gjorts. I båda de av beredda ärendena gjordes kontroller i IPEX. I fråga om öppenhetsförordningen fanns inga uppgifter om utfallet i andra länders subsidiaritetsprövningar. I det andra ärendet, som gällde förslag till beslut om Europaåret för medborgarna, fanns det inledningsvis uppgifter om att riksdag (Eduskunta) och det tyska förbundsrådet (Bundesrat) hade inlett prövningar av förslagen, men det fanns inte några uppgifter om utfallet. Inför ett andra beredningstillfälle anges det i en kanslipromemoria att det spanska parlamentet (Cortes Generales) hade granskat förslaget och inte hade haft några invändningar. Vidare framgick det av IPEX att prövning hade inletts även i det polska parlamentets båda kamrar och i den rumänska deputeradekammaren. Enligt en kanslipromemoria om förslaget till direktiv KOM(2011) 453 har en förfrågan utgått från finansutskottets kansli till övriga parlament för att få en överblick över hur dessa arbetar med subsidiaritetsfrågan. I finansutskottets utlåtande (2011/12:FiU29) om kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, KOM(2011) 452, anges att det brittiska underhuset lämnat ett motiverat yttrande. Underhuset ansåg bl.a. att syftet med förordningen bättre kan uppnås om inte medlemsstaterna hindras från att införa striktare kapitaltäckningsregler än de som kommissionen föreslår. Av vad som framgår av akterna har kontroller i IPEX gjorts i fråga om vissa förslag. I akten för ärendet avseende förslaget KOM(2011) 32 framgår bl.a. att justitieutskottets kansli från ständiga representant fått information om att tyska förbundsrådet avgett ett motiverat yttrande om förslaget. Vissa kontroller synes även ha gjorts i IPEX. Av en kanslipromemoria i ärendet om kommissionens förslag KOM(2011) 396 framgår att information har hämtats från IPEX om att bl.a. , , , , och nationella parlament påbörjat subsidiaritetsprövning av förslaget. Vidare anges att funnit att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Även i ärende KOM(2011) 446 gjordes en kontroll av IPEX. Av informationen som fanns tillgänglig framgick att med undantag av hade samma länder som i det förra förslaget påbörjat subsidiaritetsprövning av förslaget. I det nu aktuella ärendet hade och funnit att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Information från IPEX hämtades även in i ärende KOM(2010) 804. Av informationen framgick att granskat förslaget men inte aviserat att förslaget skulle strida mot subsidiaritetsprincipen. Av utlåtandet (2011/12:NU8) i ärendet om förslaget KOM(2011) 370 framgår att i anslutning till information som lämnats av redovisades något av vad som har framförts av vissa andra medlemsstater när det gäller direktivets överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Av akterna i ärendena gällande de förslag som ledde till utlåtanden från arbetsmarknadsutskottet framgår att utskottets kansli har varit i kontakt med ständiga representant för att få muntlig information om läget i andra medlemsstater. Det framgår även att kontroller gjordes i IPEX. Enligt IPEX hade det nederländska parlamentet possible concerns. Yttranden från andra utskott framför att informationen i IPEX som regel varken är fullständig eller särskilt relevant i det läge då utskottet ska behandla subsidiaritetsärenden. Det faller sig naturligt eftersom alla medlemsländernas parlament arbetar inom samma tidsram. Utskottet har dock i flera fall fått information från ständiga representant i . har inte haft kontakt med utskott i andra nationella parlament med anledning av beredningen av subsidiaritetsärendena. Kansliet har emellertid regelmässigt använt sig av IPEX för att se dels vilka parlament som prövar det aktuella förslaget, dels om något parlament har lagt ut information om prövningen. har fortlöpande haft kontakter med ständiga representant i och därigenom fått relevant information. anför att det inte har haft någon kontakt med andra nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärendena. När det gäller IPEX är de iakttagelser som utskottets kansli gjort att det endast i undantagsfall framgår av IPEX hur andra parlamentsutskott ställer sig till ett förslag. Inte sällan saknas information från många medlemsländer som är relevant för utskottets prövning och ställningstagande. Ofta lämnas befintlig information på medlemslandets språk, och om detta inte är något av de s.k. arbetsspråken, kan den därför vara svårtillgänglig. har i sitt tidigare yttrande till påpekat den begränsade nytta IPEX har inneburit. Utskottet pekar särskilt på att det ofta saknas information från många medlemsländer och att den information som läggs in ofta är på originalspråk och därmed svår att tillgodogöra sig. Utskottet har under den nu aktuella tidsperioden inte kontaktat andra parlament om deras inställning i en subsidiaritetsfråga. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Utskottet anser att det finns skäl för att fortsätta att följa frågan om hur kontakter mellan parlamenten kan utvecklas. Detta är angeläget när det kan finnas invändningar mot kommissionens lagstiftningsutkast. På grundval av detta förhållande vill utskottet understryka att användningen av IPEX bör följas upp i syfte att överväga nödvändiga åtgärder så att it-stödet kan bli ett bättre verktyg vid beredningen av subsidiaritetsärenden. Utskottet har goda erfarenheter av kontakter med kontaktperson i . Det är enligt utskottets mening viktigt att utvecklingen av funktionen fortsätter så att resursen kan vara ett aktivt stöd vid beredningen av utlåtanden. Det gäller att dels fånga upp andra länders ståndpunkter, dels sprida ståndpunkt för att få större genomslag innan tidsfrister går ut. har i samband med beredningen av subsidiaritetsärenden inte haft någon direkt kontakt med parlament i andra medlemsländer. Utskottet uppger att det endast i begränsad omfattning haft användning av den information som finns tillgänglig i IPEX. Information saknas ofta när den kan vara relevant för utskottet, och den upplevs ofta som bristfällig då vissa parlament inte verkar använda sig av IPEX. Vidare kan informationen vara svår att tillgodogöra sig eftersom den oftast enbart verkar finnas på medlemslandets språk. Utskottet framhåller dock kontakterna med representant i som med sitt kontaktnät med de andra parlamentens representanter kan ge information om beredningsläget i andra parlament på ett relativt tidigt stadium. När det gäller användningen av IPEX kan noteras att utskottet i några fall kunnat få information om andra parlaments ställningstaganden, men att värdet av informationen i IPEX begränsas av att medlemsstaterna bereder ärendena .