bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Jag anser att hela den här frågan bör tas in i en större översyn av det svenska skattesystemet. Jag kan hålla med Lagrå- det om att helheten av 3:12-reglerna är närmast omöjlig att överblicka, även för oss som sitter i skatteutskottet. Även 3:12-reglerna som sådana anser jag bör utvärderas i sin helhet. Men jag vill ta upp frågan om kopplingen mellan 3:12-reglerna och legi- timiteten i vårt skattesystem och de fördelningspolitiska effekterna. I den redogörelse som regeringen har lämnat i budgeten har man själv påpekat att inte minst 3:12-reglerna har bidragit till ökningen av de inkomst- skillnader som finns i . Den statistik som redovi- sade här, med de kraftigt ökade utdelningarna som beskattas till , förstärker det intrycket. Jag skulle vilja höra hur kommenterar detta, och även hur till exempel från Näringsliv ser på legitimi- teten i de ökade inkomstskillnaderna. Till slut skulle jag vilja höra kommentera annonsen vi fick se alldeles med tanke på att vi ska ha ett legitimt skattesystem. : Jag kan bara kommentera på följande sätt när det gäller legitimiteten: Här finns ju flera olika målsättningar. Vi har det duala inkomstskattesystemet. Syftet med det var när det infördes och är fortfa- rande att det ska finnas en progressivitet och en omfördelning. Det skapar den här spänningen mellan kapitalinkomster och tjänsteinkomster. Samti- digt vill vi ha ett bra företagsklimat och bra skatteregler för företagare. Det ska gå lätt att starta och driva företag, och det ska inte vara skattemäs- sigt komplicerat. sitter vi i en situation där vi måste ha de schabloniserade reglerna, vilket i sin tur skapar problemet med inkomstomvandling som späder på spänningarna i systemet. I stället för att bara vara ett sätt för företag att få definierat vad som är inkomst av kapital och inkomst av tjänst har vi en mekanism i skattesystemet som leder till inkomstomvandling. Den spär på spänningen och minskar legitimiteten i systemet. Förslaget från regeringen ska vi se i perspektivet att det ska försöka öka legitimiteten. Det kan också bli aktuellt att återkomma med andra förslag om vi ser att det finns andra typer av oönskad användning. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE När det gäller de fördelningspolitiska aspek- terna på förslaget och effekterna av reformeringen av 3:12 kan man konstatera att den reformen har lett till ökade skatteintäkter på mellan 3 och 5 miljarder . Det finns en utmärkt möjlighet att använda de medlen till fördelningspolitiska åtgärder. Jag tror det var missriktat att bedriva fördelningspolitiken i huvudsak genom att ändra regelverket i 3:12 för att göra det mindre inriktat på entreprenörskap. Det tror jag minskar antalet arbetstillfällen och ger en negativ effekt på inkomstfördelningen. Men det finns 3–5 miljarder att använda till följd av reformeringen. Låt mig också kommentera kapitalkravet jämfört med kapitalandelskra- vet. Statssekreteraren hänvisade till att man inte kan ha ett kapitalkrav eftersom det skulle vara en skärpning av reglerna. Det behöver det inte bli om man har kvar kapitalandelskravet men kompletterar det med en eller- sats – eller att man har satsat x . Då är det inte en skärpning för någon. Om det behöver finansieras har vi pekat på möjlighe- ter. Jag pekade på det i mitt anförande också. : Jag måste ärligt säga att jag inte blev glad när jag såg annonsen. På något sätt bekräftade den våra farhågor att förslaget leder till denna tröskel som kommer att leda till en massa skatteplanering och ett alltför skattestyrt företagande. Det är också därför vi pläderar för en lös- ning som helst är helt fri från en tröskel. Det vore mycket bättre. Då slapp vi se de här annonserna. (FP): Herr ordförande! Denna diskussion visar framför allt att vi har ett problem i : Vi har bara en gång . Det är ett stort problem. Både och sade att detta inte har någon- ting med rekryteringspolitiken att göra. Där har väl diskussionen som vi har tagit del av, åtminstone från andra branscher, varit något annorlunda. Jag skulle i detta sammanhang vilja rikta mig till , för här finns ett annat förslag som inte tar upp detta. var långt framme med det här: Det gör ont när knoppar brister. Det är ju vad det handlar om . Men hur ser på optionsmöjligheterna i delägarföretag som en ytterligare möjlighet just när det gäller rekryte- ringen? : Herr ordförande! Jag antar att med optionsmöjligheter avser möjligheten att främja delägarskap och rekryter- ing genom att ställa ut optioner i någon form. Det är klart att det skulle kunna vara en framkomlig väg, och jag förstår att det finns planer på att få direktiv till en utredning och att få en utredning tillsatt på detta område. Det är naturligtvis väldigt välkommet från näringslivets sida att man utre- der frågan. Men det kan knappast användas som argumentation för att man ska göra det mer negativt med dagens 3:12-regler. Det är två skilda frågor, så jag tycker inte att man kan använda en tänkt framtida förbätt- ring som motvikt till en mer eller mindre bestämd försämring . SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 (KD): Ordförande! Jag har två frågor. Den första går till , . Missuppfattade jag er, eller vill ni justera det lönebaserade utrymmet så att många fler delägare ska få höjd skatt? Var det så jag skulle tolka ditt anförande? Fråga två går till , . Jag tyckte mig höra att hur ni har organiserat er är oväsentligt utifrån 3:12-reglernas aspek- ter. Innebär det, med de förändringar som ligger på bordet, att ni inte kommer att omorganisera er någonting? Ni kommer alltså inte att ta hän- syn till det, utan ni fortsätter att jobba som ni alltid har gjort. Eller har jag också missuppfattat det? : Herr ordförande! Jag pekade på möjligheter att finansi- era en förbättring av systemet och pekade då på bland annat av lönebaserat utrymme som högt. Jag tror att den synen delas av väldigt många. Vi hörde också förslag när det gäller egen lön. Här är det 50 gånger egen lön. Jag tror att det nämndes i debatten här en faktor på 2.Det tror jag vore att gå alldeles för långt. Vår ambition är inte att höja skatten för företag, men det finns bety- dande sparade belopp. Jag tror att som en helhetslösning vore det bra att få ett kapitalkrav, för det är egentligen det man avser med kapitalandelskra- vet. Då får man nog vara beredd att titta på andra delar av systemet. : Som jag sade har advokatbyråerna haft samma struktur så som jag kan överblicka, och andelen delägare har inte blivit större i förhållande till andelen anställda. Det är ju det som görs gällande i bud- getpropositionen och som finansministern har sagt . Tvärtom har andelen delägare sjunkit något. Om förslaget går igenom med bibehållen struktur tror jag att det finns en risk att byråer delar sig. Det kan vara geografiskt, och det kan vara inom olika områden. Det handlar inte om något skattedrivet upplägg, utan det handlar om en verklighet. Det är väl så att när man lagstiftar får det strukturella effekter. Det kommer det att få även på advokatbyråerna, men jag tror inte att advokatbyråerna i någon mån kommer att ändra struktur och göra om till en större procentuell andel delägare eller tvärtom. Jag tror att det kommer att vara precis likadant som det har varit. (S): Herr ordförande! I regeringens förslag till ändring av 3:12-reglerna lyftes det höga lönekravet fram som ett pro- blem. I förslaget fanns en höjning av detsamma men som har plockats bort. Det ger ju onekligen ett intryck av att vara ganska hastigt och lustigt framtaget, och näringslivet har bland annat anklagat regeringen för att vara populister och för att ha slarvat för att framstå som handlings- kraftiga, dessutom med en ganska kort remisstid. har vi fått höra av statssekreteraren att det är väldigt få som kom- mer att omfattas av förslaget och förändringen. Då ställer jag frågan: Varför sådan brådska att det finns risk att det nya regelverket får oönskade BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE effekter, som vi har fått höra om , och dessutom kringgås? Varför inte ge ett sådant komplicerat och komplext system en lite seriösare hanter- ing? (M): Herr ordförande! 3:12-reglerna är ju krångliga, och efter den här dagen kanske de är förvirrande på en något högre nivå, för vi har ju hört många olika budskap. Men en fundering är att 3:12 med det här förslaget ska skapa 50 000 vinnare. Det är inget vi ska sticka under stol med; det är en medveten politik. Sedan är det 3 600 som ska få höjd skatt. Om man frågar svenska folket om de är beredda att satsa 250 kro- nor för att få behålla av hundralappen i stället för 40 behöver man nog inte kalla in för att få veta svaret. Min fråga går till och . Det har ju skett en otroligt positiv utveckling både på kapital- och lönesidan, som visade. Kommer den positiva utvecklingen att fortsätta nu när företag som vill investera förhoppningsvis återinvesterar på ett helt annat sätt? Kommer vi att få se en fortsatt positiv trend med det här försla- get? : Herr ordförande! Det är väldigt svårt, , att sia om framtiden och hur utvecklingen kommer att bli. Jag tror dock att det skickar en så pass negativ signal till svenska företag, inte minst skrivning- arna i underlaget, att vi inte kommer att få samma gynnsamma utveckling som . Att den helt skulle knäckas av förslaget tror jag dock inte. Vi argumenterar inte för att i satsat kapital ska vara skäl att få kapitalbeskattad utdelning, utan vi tycker att det ska vara betydligt större belopp – , kanske. Jag förstår inte varför man inte kan korrigera det förslag som finns. Det är en enkel bisats. Andelskra- vet kompletteras med ett kronbelopp. Då tror jag att man skulle få en betydligt bättre utveckling framöver. Det skulle undanröja det tvivel som man har sått med det här förslaget. : När det gäller fråga tror jag att regeringens sammanhållna förslag innebär väldigt stora förbättringar för väldigt många fåmansföretag. Jag ser därför ingen anledning till att de positiva tenden- serna skulle brytas. De åtstramningar av förslaget som finns berör ett litet antal företag och ett litet antal delägare. När det gäller fråga håller jag inte med om att bered- ningen har gått snabbt och varit slarvig. Svaret på frågan är egentligen att det här hör samman med det som frågade om. Det handlar om legitimiteten i systemet. Är det så att det blir tydligt att det finns ett överutnyttjande i systemet som inte var avsett från början gäller det att man, för att hålla ihop skattesystemet, har alla med på resan. Då gäller det att den här typen av överutnyttjande stäms i bäcken. Det är skälet till att det är angeläget att göra någonting. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 Ordföranden: Jag vill som ordförande rikta ett stort tack än en gång till föredragshållarna. Utskottet kommer att fortsätta att bereda frågan i god ordning. Hearingen är ett uttryck för önskemålet att göra just detta. Vice ordförande (S): Vi socialdemokrater tog tillsammans med och det oortodoxa greppet att begära en hearing innan regeringens budgetförslag var lagt, men det beror naturligt- vis på den oortodoxa hanteringen av denna viktiga fråga. Vi har ju inga remissvar på det slutliga förslaget. Därför var det den enda möjligheten att samla in åsikter om det. Vi har hört under hearingen att det finns stora farhågor om vad försla- get ska innebära. Vi har också hört att mycket av det som berör 3:12- lagstiftningens oönskade konsekvenser inte alls behandlas, vilket naturligt- vis också innebär att det här absolut inte är sista gången frågan kommer att behandlas. Vi har ju en sittande företagsskatteutredning, och jag förvän- tar mig att det här inte går spårlöst förbi den. De förändringar som eventuellt genomförs enligt regeringens förslag måste naturligtvis få konse- kvenser. För oppositionens del kommer det att framgå av våra budgetmotioner hur vi ställer oss till regeringens framlagda förslag. Ordföranden: för det och med detta är utskottssammanträdet och den öppna utfrågningen avslutad. BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Öppen utfrågning om föreslagna justeringar av 3:12-reglerna – bilder SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 BILAGA 6 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 6 yttrande 2013/14:SkU2y Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över avsnittet Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor i proposi- tion 2013/14:1 Budgetpropositionen samt de motioner som kan komma att väckas i anslutning till detta avsnitt. Utskottet behandlar skattefrågorna och beräkningen av statsbudgetens inkomster i yttrande 2013/14:SkU1y Skattefrågor i budgetpropositionen . I detta yttrande behandlar utskottet ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. tillstyrker att ramen utgifter inom utgiftsom- råde 3 Skatt, tull och exekution fastställs till den nivå som regeringen föreslår och att godkänner de preliminära ramar för som regeringen föreslår som riktlinje för regeringens bud- getarbete. Motionsförslagen om större ramar avstyrks. I avvikande meningar från och före- slås att ramarna för utgiftsområdet bestäms till en högre nivå. Socialdemo- kraterna har lämnat ett särskilt yttrande. SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 7 Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ramar för utgiftsom- råde 3 Skatt, tull och exekution och avstyrker motionsförslagen om större ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (SD) och 2 (V) samt särskilt yttrande (S). Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt att motverka brottslighet. Kärnan i utgiftsområdet utgörs av beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter som folkbokföring, , fastighetstaxering, bouppteck- ningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyn- digheter för respektive huvuduppgift. bedriver viss verk- samhet inom utgiftsområdet genom att medverka i övervaknings- och kontrollverksamheten och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Regeringen föreslår (punkt 5 delvis och punkt 8 delvis) att beslu- tar om en fördelning av utgifter på utgiftsområden som innebär att ramen för utgiftsområde 3 bestäms till 10 och att som riktlinje för regeringens budgetarbete godkänner en prelimi- när fördelning på utgiftsområden som innebär ramarna för utgiftsområde 3 bestäms till , och . I förhållande till vår- proposition ökar ramen för utgiftsområde 3 med 2014, 2015, 2016 och 2017 till följd av förslag om nya reformer, förändrade makroekonomiska förutsättningar och övriga faktorer. Regeringen understryker betydelsen av det fortsatta förenklingsarbetet och att myndigheterna aktivt bidrar med att utarbeta förslag till förenk- lingar av de nationella och internationella regelverken. viktigt att säkerställa att systemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. ler och sanktioner ska syfta till att förstärka och upprätthålla normer och att se till att regelverken följs. Fortsatta förändringar och rationaliseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden lik- som utveckling av e-tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Utvecklingen måste ske tillsammans med de insatser som görs för att för- bättra servicen till allmänheten och företagen och i lämpliga delar bygga på gemensamma lösningar för statsförvaltningen. Myndigheterna ska kontinuerligt följa samhällets utveckling och styra resurserna till prioriterade områden. Myndigheterna ska kunna möta de krav som ställs på dem på både kort och lång sikt. gift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsätt- ningarna för en effektiv verksamhet. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att löpande följa upp verksamheten och bedöma enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivi- anslag minskas med 8 respektive efter- som de engångsvisa medlen för arbetet med förbättrad ärendehantering för stärkt rättssäkerhet samt införandet av EU:s direktiv om sanktioner mot Under posten övrigt tillförs planenligt effekter av kostnadsmässig avräkning. Anslaget minskas med ca till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. anslag får enligt ändamålsbestämmelsen användas för bidrag till vissa internationella organisationer inom skatteområdet. avses och den översyn av de internationella skatteprinciperna som genomför med starkt stöd av G20-länderna. Syftet att är motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting; Regeringen stöder detta arbete, och avsikten är att Sve- rige ska bidra till finansieringen (se avsnitt 6.39). Uppgiften att bidra till skatteforskning upphör (se avsnitt 6.40). anslag minskas planenligt med ca för effekter av kostnadsmässig avräkning. Till följd av beräknade sam- ordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i stats- förvaltningen minskas anslag med ca beräknas anslaget minska planenligt med ca 5,2 mil- joner kronor då de tidsbegränsade medlen (2012–2014) för arbete mot grov organiserad brottslighet upphör. En ny unionstullkodex (UCC) inom EU innebär genomgripande föränd- Myndigheten behöver enligt en EU-gemensam tids- plan utarbeta nya effektiva arbetsprocesser, bygga nya it-system och byta ut det gamla tulldatasystemet. Det är en tidspressad och systemutveckling som måste starta redan innevarande år och SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 7 som därför medför behov av ytterligare medel. anslag ökas engångsvis med på höständringsbudgeten. Dessutom ökas myndighetens anslag tillfälligtvis med 2014, 2015, 2016 och 2017. Kronofogdens anslag minskas med ca till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltnings- projekt genomförs i statsförvaltningen. höjer i partimotion 2013/14:Fi282 av m.fl. ramen med åren 2014–2017 för att skapa utrymme för en ökning av anslaget till med 150 miljoner kro- nor och anslaget till med . Syftet är att intensifiera arbetet mot skattebortfall och öka kontrollerna vid de svenska gränserna. vill motionärerna flytta till Justitiedepartemen- tet för att tydliggöra att i första hand är en brottsbekämpande myndighet. I partimotion 2013/14:Fi254 av m.fl. höjs ramen med åren 2014–2016. Avsikten är att öka ansla- get till med och anslaget till med . Motionärerna anför att har en nyck- elroll i arbetet med att bekämpa skattefusk, svartjobb och social dumpning och att det krävs ytterligare resurser, tydlig lagstiftning och större befogen- heter för att komma till rätta med problemen på området. behöver mer resurser för att kunna genomföra fler kontroller så att de kan stoppa olaglig införsel av vapen, alkohol, narkotika och tobak. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 3 och de förändringar som föreslås av och framgår av följande tabell. Ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Motionärernas förslag syftar till att ge och ytterli- gare resurser för arbetet med att motverka skattefusk och skatteflykt samt för ökade gränskontroller. BILAGA 7 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE Enligt utskottet är arbetet med att motverka skattefusk och skatteflykt och att förebygga och motverka brottslighet ett viktigt inslag i myndighe- ternas arbete med att säkra målet för utgiftsområdet. Av resultatredovisning framgår att kontrollverksamheten ska riktas mot områden där risken för skattefel är högst. nationella transaktioner, skatteupplägg och avancerat skattefusk som hotar seriösa företag och undergräver förtroendet för skattesystemet. har inriktningen mot att kontrollera hela företaget i stället för enskilda händelser fortsatt, vilket gör det enklare och mindre tidskrä- vande för företaget. ställs stora krav på en bredare kompetens och samarbete mellan handläggare. första hand mot avsiktliga fel, men rättar också många oav- siktliga fel, även till deklarantens fördel. revisionerna och av skrivbordsutredningarna till ändring. har kontrollen av kassaregister inriktats mer mot det avsikt- Kontrollen av personalliggare har i möjligaste mån genomförts i samband med kassaregisterkontroller. ökade kraftigt, vilket sannolikt var konsekvensen av ett riskbaserat urval där kontrollerna riktade sig mot dem som avsiktligt fuskade. Kontrollerna av ansökningarna om skattereduktion för ROT- och RUT- arbete ligger fortfarande på en hög nivå. har fortsatt sin satsning mot svartarbete. centrerats till arbetskraftsintensiva branscher som bygg-, transport-, lager- Åtgärderna mot grov ekonomisk och organiserad brottslighet har omfattat 509 revisioner och 541 skrivbordsutredningar, och den debiterade skatten har ökat med , exklusive Nya informationsutbytesavtal har lett till utökade kontrollmöjligheter för Myndighetens information om detta och om möjligheten till frivillig rättelse har lett till beslut om höjd skatt med deltar i den myndighetsgemensamma satsningen mot grov Myndigheten har bl.a. bidragit genom att kontrol- lera avancerat skattefusk i utredningar och revisioner samt initiera betal- Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att kontroll och sanktioner är inriktade på att stärka och upprätthålla normer. ska i huvudsak riktas mot att upptäcka och åtgärda avsiktliga fel, och träff- säkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effek- terna ska sådana områden prioriteras där det finns allvarliga fel och där fusket är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kon- SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 7 När det gäller och motionskravet på ökade gränskontroller bör det framhållas att inom ramen för sin brottsbekämpande verksamhet prioriterar arbetet mot grov organiserad brottslighet, storskalig brottslighet och ekonomisk brottslighet. Att förhindra att narkotika kom- mer in i ska även fortsättningsvis vara den högst prioriterade uppgiften. Hög prioritet ska ges till att förhindra den storskaliga och frek- venta illegala införseln av alkohol och tobak. har väsentligt utökat sin delaktighet i samarbe- tet mot grov organiserad brottslighet med övriga deltagande myndigheter. Arbetet har lett till att kunnat säkras i dessa ärenden vilket kan jämföras med . Kronofogdemyn- dighetens jourverksamhet har fortsatt att vara öppen så att övriga myndig- heter, utanför ordinarie öppettider, kan få hjälp med att säkerställa fordringar i tillgångar som påträffats hos gäldenärer som misstänks för grov organiserad brottslighet. Det finns enligt utskottet anledning att påminna om det arbete som pågår på flera olika fronter med att skapa bättre förutsättningar för att komma åt skattefusk och skatteflykt. har bedrivit arbete på området men har – med starkt stöd av G20-länderna – påbörjat ett nytt stort och över- gripande arbete med att se över de internationella skatteprinciperna på centrala områden med syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, ). skatte- kommitté antog en handlingsplan för arbetet med BEPS.