bet · H001KU17 · 2013-04-16 00:00:00 — Enligt utskottet innebär de nuvarande bestämmelserna en lämplig avvägning mellan intresset av öppenhet och behovet av förtrolighet. När det gäller frågan om att inrätta ett framtidsutskott framhöll utskottet vikten av att diskuterar och satsar på forsknings- och framtidsfrågor, både i det reguljära utskottsarbetet, inom ramen för utskottens arbete med uppföljning och utvärdering, och för att öka och bredda ledamöternas kunskap och kompetens (bet. 2010/11:KU19 s. 19). Enligt utskottet är det viktigt att fattar sina beslut med bästa möjliga kunskapsunderlag. Utskottet vidhöll dock sin tidigare uppfattning att det fördjupade arbetet med forsknings- och framtidsfrågor bör vara en angelägenhet för samtliga utskott och att det inte bör inrättas några särskilda organisatoriska lösningar för dessa frågor i . Utskottet har tidigare behandlat frågan om sammanträdesort för och dess utskott (bet. 1993/94:KU18 s. 49 f.). I betänkandet framhöll utskottet att det uttryckligen stadgas i regeringsformen att ska hållas i och att endast av hänsyn till säkerhet och frihet kan förläggas till annan ort. Enligt utskottet kan således på andra grunder inte sammanträden med eller dess utskott äga rum utanför . Utskottet ansåg inte heller att det förelåg någon anledning att ändra grundlagen på denna punkt. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till sina tidigare ställningstaganden rörande öppna sammanträden i utskotten och , införande av ett framtidsutskott och platsen för utskottens sammanträden. Vidare noterar utskottet den pågående utredningen, vars resultat inte bör föregripas. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:K262, 2012/13:K289 och 2012/13:K290. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utskottens utrikes resor med hänvisning till bl.a. genomförda översyner och pågående utredningsarbeten. Några motioner rör utskottens utrikes resor. I motion 2011/12:K393 och motion 2012/13:K227 yrkar m.fl. (MP) att föreskriften om utskottens utrikes resor förtydligas på så sätt att resans innehåll prioriteras framför resmålet (yrkande 1) och att tåg bör användas i större utsträckning när utskotten reser till (motion 2011/12:K393 yrkande 2). Motionärerna efterlyser vidare att föreskriften om utskottens utrikes resor förtydligas på så sätt att det verkligen är hög relevans för utskottens arbete som är utgångspunkten (yrkande 3 respektive yrkande 2) och att en översyn görs av rutinerna kring hanteringen och bedömningen av utskottens föranmälan inför en resa samt den skriftliga redogörelsen som sker i efterhand (yrkande 4 respektive yrkande 3). Därutöver begär motionärerna att det bör eftersträvas en allsidig information om studieämnet, speciellt när det finns olika uppfattningar kring de ämnen som ska studeras (yrkande 5 respektive yrkande 4). Slutligen efterlyser motionärerna en översyn av reseplaneringen när det gäller alkohol vid tjänsteutövning (yrkande 6 respektive yrkande 5). Motionärerna anför bl.a. att varje utskottsresa måste övervägas och prövas så att det verkligen medför ett mervärde att göra en lång och dyr resa. För att bl.a. minska miljö- och klimatpåverkan bör föreskriften förtydligas på så sätt att resans innehåll prioriteras framför resmålet. Det anförs vidare att trots att det går förhållandevis snabbt och enkelt att åka tåg mellan och sker merparten av utskottens resor med flyg. Enligt motionärerna genererar en flygresa mångdubbelt högre utsläpp än motsvarande tågresa. Motionärerna anför vidare att det ibland kan ifrågasättas om utskottens utrikes resor uppfyller bestämmelsen i den aktuella föreskriften om att resan ska ha hög relevans för utskottens arbete. Därför bör föreskriften tydliggöras på så sätt att utgångspunkten ska vara hög relevans för utskottens arbete. Det finns också enligt motionärerna anledning för riksdagsstyrelsen att se över rutinerna kring hanteringen och bedömningen av utskottens föranmälan inför en resa samt den skriftliga redogörelsen som sker i efterhand. Enligt motionärerna bör det göras tydligt för utskotten att olika synvinklar på det som ska studeras bör tas upp så att en allsidig bild av frågan ges. Motionärerna anför vidare att bjudningar med alkohol bör hållas nere, även om totalförbud inte måste råda. Av 4 kap. 19 § första stycket riksdagsordningen följer att ett utskott ska samråda med riksdagsstyrelsen innan det fattar beslut om en utrikes resa. Styrelsen ska uttala sig om i vad mån resan lämpligen bör genomföras. Därvid ska hänsyn tas till internationella förbindelser, till kostnaderna och till omständigheterna i övrigt. Enligt paragrafens andra stycke får riksdagsstyrelsen meddela närmare bestämmelser om utskottens utrikes resor. Närmare bestämmelser om utskottens utrikes resor finns i riksdagsstyrelsens föreskrift om utskottens utrikes resor, RFS 2012:1. Av föreskriften framgår att riksdagsstyrelsen för varje valperiod fastställer de ekonomiska ramarna för utskottens utrikes resor och att ett utskott som avser att göra en utrikes resa ska lämna in en föranmälan om resan till riksdagsstyrelsen för samråd enligt 4 kap. 19 § riksdagsordningen (1 och 3 §§). Det följer vidare av föreskriften att en föranmälan ska innehålla uppgifter om resmål, syftet med och tidpunkten för resan samt beräknade kostnader (4 §). Nämnda föreskrift trädde i kraft och ersatte den tidigare föreskriften på området (RFS 2001:2). Enligt den tidigare föreskriften skulle utskottet i föranmälan lämna en bedömning av resans värde för utskottets arbete och efter det att resan avslutats ge riksdagsstyrelsen en skriftlig redogörelse för resan. Till grund för den nya föreskriften om utskottens utrikes resor låg en översyn av den tidigare föreskriften som gjordes för att anpassa dess bestämmelser till rådande förhållanden (dnr 1645-2011/12). Bestämmelserna i den nya föreskriften om utskottens utrikes resor är inte lika många som i den tidigare föreskriften. Bland annat eftersom några av de tidigare bestämmelserna har ansetts föråldrade och i praktiken inte tillämpats. Dessutom har vissa frågor bedömts kunna avgöras av utskotten själva. Att utskottens utrikes resor ska röra frågor som har hög relevans för utskottens arbete har ansetts inte behöva framgå uttryckligen av föreskriften. Kravet på skriftliga redogörelser för utskottens utrikes resor har tagits bort eftersom användningsområdet för dessa redogörelser har bedömts vara begränsat. Ett utskott har i stället möjlighet att dokumentera resorna på det sätt som utskottet anser är bäst. har gett ut riktlinjer för riksdagsledamöternas tjänsteresor (2001:2). I riktlinjerna anges bl.a. att resor i tjänsten bör planeras så att största möjliga hänsyn tas till miljön. Bestämmelser om bl.a. servering av alkohol vid representation finns i föreskrift om representation, RFS 2011:6. Föreskriften trädde i kraft och den gäller för anställda i samt för representation som bekostas av medel ur de anslag som förvaltningen disponerar. All representation ska enligt föreskriften ske med omdöme och återhållsamhet (1 §). Det anges vidare att representationen alltid ska ha ett syfte och samband med och verksamhet, både vad gäller tidpunkt och plats samt deltagande personer. Utskottskansliernas representationsmedel är i huvudsak avsedda för extern representation (9 §). Av föreskriften följer vidare att om alkohol serveras i samband med representation ska det ske med återhållsamhet (4 §). Det anges vidare att spritdrycker ska undvikas och inte får förekomma i samband med intern representation och att alkoholfria alternativ av olika slag ska finnas tillgängliga. Slutligen kan nämnas att har tagit fram nya riktlinjer för konsumtion av alkohol (alkoholpolicy, , dnr 1189-2011/12). beslutade riksdagsstyrelsen om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor (dnr 3122-2011/12). Av direktiven framgår att en särskild utredare ska se över bestämmelser om ekonomiska villkor i bl.a. föreskriften om utskottens utrikes resor och riktlinjerna för riksdagsledamöternas tjänsteresor. Översynen har till syfte att skapa ett nytt, enhetligt och tydligt regelverk på området och att föreslå förenklingar av administrationen av riksdagsledamöternas ersättningar. Utredaren ska även se över de förmåner som erbjuds ledamöterna men som inte är reglerade i någon författning och föreslå en reglering där det är lämpligt. Huvuddelen av uppdraget ska redovisas . beslutade riksdagsdirektören att ge sekretariatschefen för utvärderings- och forskningssekretariatet i uppdrag att utvärdera de utrikes resor som utskotten och genomfört sedan valet . I uppdraget ingår bl.a. att undersöka hur resorna fördelats på olika resmål, om syftena med resorna har uppnåtts och om delegationernas storlek har varit ändamålsenliga. Uppdraget ska redovisas . har behandlat frågor om en alkoholfri representation i och i övrig statlig förvaltning. behandlade utskottet frågan i förenklad ordning. Utskottet vidhöll då sin tidigare bedömning att både stat och kommun bör visa stor återhållsamhet vid alkoholservering vid representation (bet. 2006/07:KU12 s. 18). Utskottet har också uttalat att det utgår från att så sker utan att tar något initiativ i saken (bet. 2002/03:KU23 s. 73 f.). Frågan behandlades även av utskottet (bet. 2010/11:KU19 s. 21 f.). Av betänkandet framgår bl.a. att vid det aktuella tillfället höll på att ta fram nya riktlinjer för alkoholkonsumtion vid bl.a. utskottens representation. Utskottet framhöll på nytt vikten av en restriktiv alkoholkonsumtion vid representation inom och av att det, i de fall alkohol serveras, alltid finns alkoholfria alternativ av god kvalitet. Dock vidhöll utskottet tidigare uppfattning att det inte behövdes något tillkännagivande. Utskottet vill inledningsvis hänvisa till sina tidigare ställningstaganden rörande alkoholkonsumtion vid bl.a. utskottens representation. Föreskrifterna om utskottens utrikes resor och representation har setts över, och erfarenheterna av de nya föreskrifterna får anses vara begränsade. I detta sammanhang noterar utskottet också de pågående utredningarna, vars resultat inte bör föregripas. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:K393 yrkandena 16 och 2012/13:K227 yrkandena 15. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om riksdagsledamöternas placering i kammaren, votering på distans, kvittningssystemet och teckentolkning vid frågestunder med hänvisning till bl.a. tidigare ställningstaganden och pågående utredningsarbete. Jämför reservation 1 och 2 (SD). Riksdagsledamöternas placering i kammaren (M) yrkar i motion 2011/12:K241 att stolarna i kammare ska fördelas efter partitillhörighet. Motionären anför att dagens ordning, med placering efter i första hand valkretsarnas indelning, i andra hand antalet tjänsteår i och i tredje hand ledamotens ålder, är föråldrad och motverkar en livlig och aktiv debatt. I många parlament med placering efter partitillhörighet, exempelvis i de , är debatterna enligt motionären livliga och engagerande. Även och (båda SD) efterlyser i motion 2012/13:K209 att ledamöterna ska placeras i kammaren utifrån partitillhörighet. Motionärerna anför att en placering av ledamöterna efter partitillhörighet bl.a. skulle underlätta kommunikationen inom partigruppen och voteringsproceduren. En modernisering av voteringsförfarande föreslås av (KD) i motion 2011/12:K286 och motion 2012/13:K219 och av (M) i motion 2011/12:K378. Enligt motionärerna bör det undersökas om omröstningarna kan genomföras helt elektroniskt via nätet. Ett sådant system innebär att en ledamot kan delta i voteringarna oavsett var hon eller han befinner sig. Huvudregeln bör dock enligt motionärerna alltjämt vara att ledamöterna ska närvara i kammaren i samband med voteringar men med motiverade undantag bör enskilda ledamöter kunna votera på distans. I motion 2011/12:K219 yrkar och (båda SD) att alla partier ska ges tillträde till det s.k. kvittningssystemet i . Motionärerna anför bl.a. att det kvittningssystem som praktiseras i utesluter en del partier och riksdagsledamöter. Ledamöter som inte ingår i systemet kan tvingas att närvara i kammaren vid voteringar trots sjukdom. Enligt motionärerna är nuvarande kvittningssystem odemokratiskt, och det bör därför ändras så att alla partier och ledamöter ges tillträde till systemet. Om en sådan ändring inte kan göras anser motionärerna att kvittningssystemet ska tas ur bruk. (FP) yrkar i motion 2011/12:K217 att det införs teckentolkning vid frågestunder. Detta skulle enligt motionären underlätta för de nästan två miljoner svenskar som har hörselnedsättning att vara aktiva samhällsmedborgare och ta sitt demokratiska ansvar. Riksdagsledamöternas placering i kammaren Av 2 kap. 3 § riksdagsordningen följer att det för varje ledamot ska finnas en särskild plats i plenisalen. Enligt tilläggsbestämmelse 2.3.1 i riksdagsordningen tar ledamöterna plats i plenisalen valkretsvis. Ordningen mellan valkretsarna ligger sedan gammalt fast i praxis: börjar, och sist kommer . Avgörande för ordningen inom en valkrets är antalet förut bevistade riksmöten och, om detta är lika, levnadsåldern. Enligt 4 kap. 1 § regeringsformen hålls riksmöten i om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet och frihet. När ett ärende ska avgöras i kammaren får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen (4 kap. 6 § regeringsformen). Enligt 5 kap. 4 § riksdagsordningen får ett ärende i vilket överläggning äger rum inte tas upp till avgörande förrän kammaren på talmannens förslag har funnit att överläggningen är avslutad. Ett utskottsbetänkande får tas upp till avgörande endast vid ett sammanträde som i kallelsen till kammarens sammanträde och på föredragningslistan till kammarsammanträde angetts som ett arbetsplenum. Utgångspunkten är att ett ärende avgörs med acklamation. Omröstning sker endast om någon ledamot begär det eller när omröstning är obligatorisk. En riksdagsledamot kan enligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen efter prövning få ledigt från sitt uppdrag. Prövningen görs av talmannen eller , beroende på ledighetens längd. Om ledigheten varar minst en månad, ska ledamotens uppdrag utövas av en ersättare. Ledighet som är längre än en månad har beviljats för exempelvis tjänst som statssekreterare, vård av barn och för internationella uppdrag (bet. 2006/07:KU4 s. 29). I praktiken har emellertid ett kvittningsförfarande utvecklats i kammaren som ger utrymme för viss frånvaro från riksdagsarbetet utan att ledighet formellt beviljats av talmannen. Kvittningsförfarandet syftar till att undvika att den balans mellan partiblocken som följer av valresultatet rubbas vid voteringar till följd av ledamöters frånvaro. Kvittning innebär att en ledamot som inte kan närvara i kammaren avräknas (kvittas) mot en ledamot av ett motstående parti som också kommer att vara frånvarande eller avstå från att rösta.3[ m.fl., Grundlagarna, 2012, s. Kvittningen sköts av kvittningsmän från respektive partier. Teckentolkning i SVT:s sändningar från kammardebatter har förekommit, med tolkningen i en infälld ruta i ena hörnet. Icke-teckenspråkiga tv-tittare framförde dock klagomål eftersom den infällda rutan upplevdes som störande. Som redovisats i tidigare avsnitt beslutade riksdagsstyrelsen att sammankalla en parlamentariskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen för att göra en samlad översyn av riksdagsordningen. Av direktiven framgår att det i uppdraget bl.a. ingår att se över nuvarande ordning för riksdagsärendenas avgöranden och att överväga om det är möjligt och lämpligt att förenkla beslutsförfarandet i kammaren. I uppdraget ingår vidare att överväga om reglerna om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot och ersättare bör ändras så att ersättare kan träda in i fler fall. Förutom de frågor som särskilt nämns i direktiven är kommittén oförhindrad att aktualisera och överväga även andra frågeställningar som regleras i riksdagsordningen. I uppdraget ingår dock inte att lägga fram förslag som kräver ändringar i regeringsformen. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Riksdagsledamöternas placering i kammaren har behandlat motioner om ledamöternas placering i kammaren. konstaterade utskottet att det som regel råder fri sittning under kammarsammanträden och att det bara är under voteringar som ledamöterna måste sitta på sina respektive platser (bet. 2008/09:KU15 s. 9). Det står därmed ledamöterna fritt att under debatter och frågestunder gruppera sig exempelvis partivis. Med hänvisning till att det enligt utskottets kännedom inte fanns någon stark opinion bland ledamöterna att frångå den nuvarande ordningen var utskottet inte berett att ställa sig bakom motionens förslag om placering efter partitillhörighet. Under /11 vidhöll utskottet sitt tidigare ställningstagande (bet. 2010/11:KU19 s. 16). behandlade utskottet en motion om försök med e-votering via riksdagsledamöternas hemutrustning (bet. 2005/06:KU21 s. 68 f.). Ledamöterna skulle enligt motionen kunna rösta oavsett var i landet de befann sig och kvittningssystemet skulle i stort sett bli obehövligt. Utskottet anförde att det med hänsyn bl.a. till legitimitetsaspekten inte var berett att ställa sig bakom en så långtgående ordning och avstyrkte motionen. Votering på distans behandlades även av utskottet . Utskottet anförde då att det kan diskuteras om en ordning som innebär att ledamöter, som befinner sig på andra platser i eller utanför vid voteringstillfället kopplar upp sig via internet för att avge sin röst är fullt ut förenlig med bestämmelsen i regeringsformen om att riksmöten hålls i . Enligt utskottet kunde vidare diskuteras det lämpliga i att ledamöter utan fysisk närvaro under vare sig debatt eller votering deltar i beslut om t.ex. lagar och budget. Utskottet noterade vidare att numera är under riksdagsåret som regel plenifri och att voteringarna som regel äger rum en eller på i förväg fastställd tid. Utskottet anförde vidare att ledamöternas deltagande i arbete är av central betydelse och utgör en väsentlig del av uppdraget. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet en motion om möjlighet till votering på distans. behandlade utskottet i ett betänkande några motionsyrkanden i förenklad ordning (bet. 2009/10:KU11 s. 17 f.). Det gällde bl.a. motioner om votering på distans. Enligt utskottet hade inga nya omständigheter tillkommit som föranledde utskottet att omvärdera tidigare ställningstaganden och utskottet avstyrkte därför motionerna. Frågor om riksdagsledamöters ledighet har varit föremål för utskottets behandling. Utskottet var i betänkande 2006/07:KU4 (s. 31) inte berett att förorda vidgade möjligheter till längre ledigheter. vidhöll utskottet tidigare ställningstagande (bet. 2010/11:KU19 s. 12). Även frågan om teckentolkning vid frågestunder har varit föremål för utskottets behandling. Utskottet förutsatte då att följer den tekniska utvecklingen och avstyrkte motionerna (bet. 2005/06:KU21 s. 71, bet. 2006/07:KU4 s. 9, bet. 2008/09:KU15 s. 43, bet. 2009/10:KU11 s. 18 och bet. 2010/11:KU19 s. 16). Utskottet vill inledningsvis hänvisa till sina tidigare ställningstaganden rörande riksdagsledamöternas placering i kammaren, votering på distans, ledamöternas ledighet och teckentolkning vid frågestunder. I detta sammanhang noterar utskottet också den pågående utredningen, vars resultat inte bör föregripas. När det gäller kvittningsförfarandet i kammaren konstaterar utskottet att detta bygger på en överenskommelse mellan partierna, och förfarandet är således inte särskilt reglerat. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2011/12:K217, 2011/12:K219, 2011/12:K241, 2011/12:K286, 2011/12:K378, 2012/13:K209 och 2012/13:K219. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om öppnande med hänvisning till tidigare ställningstaganden. I motion 2012/13:K333 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att återinföra de högtidliga formerna för öppnande som gällde . Enligt motionärerna skulle ett öppnande i Rikssalen i på ett positivt sätt stärka folkets bild av kungahuset och . Enligt 1 kap. 4 § första stycket riksdagsordningen öppnas ett vid ett särskilt sammanträde med kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar därvid på talmannens begäran öppnat. Av paragrafens tredje stycke framgår att talmannen fastställer efter samråd med vice talmännen ordningen för nämnda sammanträde. har tidigare behandlat och avslagit motioner om att återgå till den gamla ordningen med öppnande förlagt till Rikssalen i (t.ex. bet. KU 1982/83:14 s. 4 och bet. 1992/93:KU9 s. 3 f.). Utskottet har uttalat att öppnande bör äga rum i plenisal och att det enligt gällande ordning är talmannen som efter samråd med de vice talmännen fastställer ordningen vid öppningssammanträdet. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motion 2012/13:K333. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om riksdagshörna i med hänvisning till tidigare ställningstaganden. (S) begär i motion 2012/13:K232 att det inrättas en riksdagshörna i . Motionären anför bl.a. att arbete är en viktig del i demokratin och att det är angeläget att detta arbete görs mer tillgängligt för dem som bor i norra delen av . Enligt motionären har internet gjort arbete mer tillgängligt för gemene man men det är ofta i möten med politiker som intresset för politik grundas. Under föregående mandatperiod infördes möjligheten för skolklasser att söka resebidrag för besök i , men enligt motionären behövs fler insatser för att flytta arbete närmare folket. finns riksdagshörnor runt om i landet. Genom dessa kan medborgarna komma lite närmare och det viktiga demokratiska arbetet som sker där. Det är enligt motionären dags för nordligaste att komma närmare genom en ny regional riksdagshörna i . På stadsbiblioteken i , , och finns riksdagshörnor. I riksdagshörnorna kan allmänheten träffa lokala riksdagsledamöter och samtala, diskutera och ställa frågor kring det politiska arbetet. Det är också möjligt att använda datorer för att söka information via webbplats och att titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv. Dessutom finns tillgång till tryckt informations- och undervisningsmaterial från . Tanken med riksdagshörnorna är att stärka demokratin, att ge riksdagspolitiker en lokal bas för möten med allmänheten, att öka förståelsen för de politiska processerna och att föra riksdagsarbetet närmare medborgarna (bet. 2006/07:KU4 s. 40). Enligt årsredovisning (redog. 2010/11:RS2 s. 30) fungerade verksamheten vid riksdagshörnorna bra . Träffar med enskilda ledamöter, temakvällar med representanter för alla riksdagspartier och valdebatter präglade verksamheten. Av årsredovisningen framgår att det totala antalet ledamotsträffar ökade jämfört med och 2009. Av årsredovisningen framgår att detta berodde på att intresset var extra stort från ledamöterna att träffa väljare inför valet . Efter valet har ett fåtal ledamotsträffar ägt rum, vilket även var fallet efter valet . I årsredovisningen framhålls att många politiker är nya och har fullt upp med att sätta sig in i riksdagsarbetet. I årsredovisning (redog. 2011/12:RS2 och redog. 2012/13:RS2) finns ingen specifik redogörelse för riksdagshörnorna. Bland annat genomfördes en enkätundersökning bland ledamöterna i de valkretsar som har riksdagshörnor. Hälften av ledamöterna besvarade enkäten. Av svaren framgick bl.a. att av ledamöterna inte upplevde att riksdagshörnorna underlättade kontakten med väljarna och att endast ledamöterna från ansåg att målen med riksdagshörnorna nåtts. Det framkom vidare vid utvärderingen att verksamheten vid riksdagshörnorna skilde sig åt. I anordnades t.ex. debatter med ledamöter från alla partier medan i stort höll fast vid grundkonceptet att en ledamot åt gången träffade allmänheten.