bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — erinrar också om att det, mellan universiteten och högskolorna, har utvecklats gemensamma synsätt och metoder för den konstnärliga forskningen. vill inledningsvis erinra om att konstnärligt utvecklingsarbete infördes i högskolelagen (1992:1434) som det konstnärliga områdets motsvarighet till den vetenskapliga forskningen i samband med högskolereform. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det konstnärliga utvecklingsarbetet för det konstnärliga området är en parallell till forskning inom andra områden (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). kan konstatera att vad som avses med konstnärligt utvecklingsarbete och konstnärlig forskning har diskuteras . Frågorna har främst handlat om graden av vetenskaplighet samt hur och med vilka mått konstnärligt utvecklingsarbete ska relateras till annan kunskapsbildning. vill i sammanhanget påminna om det resonemang kring konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete som regeringen förde i propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). Regeringen anförde då att konstnärligt utvecklingsarbete har kommit att ändra betydelse över åren och att en successiv övergång börjat ske från användandet av konstnärligt utvecklingsarbete till konstnärlig forskning. Förutsättningarna för att bedriva en framgångsrik konstnärlig forskning i har förbättrats avsevärt . Större forskningsresurser har tillförts, nu senast genom beslut vid behandlingen av budgetpropositionen , och en särskild kommitté för konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete har inrättats vid . Vidare har konstnärliga examina på forskarnivå införts och en konstnärlig forskarskola har inrättats. noterar också att en organisationskommitté har fått i uppdrag att inrätta en ny högskola från som omfattar verksamheterna vid tre konstnärliga högskolor i (dir. 2012:121). menar att de senaste årens satsningar på konstnärlig forskning och utveckling har gett positiva effekter inom det konstnärliga forskningsfältet och bidragit till att den svenska konstnärliga forskningen har utvecklats kraftfullt och också uppmärksammas internationellt. delar kulturutskottets uppfattning att den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning markeras genom att begreppet konstnärlig forskning förs in i högskolelagen. anser därför, i likhet med kulturutskottet, att förslaget om att införa begreppet konstnärlig forskning i högskolelagen bör tillstyrkas. menar dock att det är viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får möjlighet att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. I den föreslagna lagändringen anges att staten som huvudman ska anordna högskolor för forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. Utskottet vill peka på att begreppet utvecklingsarbete alltså enligt förslaget ska finnas kvar i lagen. Det innebär enligt propositionen att verksamhet som benämns konstnärligt utvecklingsarbete omfattas av såväl begreppet konstnärlig forskning som begreppet utvecklingsarbete. Utskottet vill understryka att konstnärlig verksamhet som inte kan benämnas forskning även fortsättningsvis kan vara viktig i anslutning till konstnärliga högskoleutbildningar. Eftersom utvecklingsarbete är ett mångtydigt begrepp i högskolan, bör enligt utskottet sådan konstnärlig verksamhet som inte är att betrakta som forskning eller utbildning men som även i fortsättningen är väsentlig för de konstnärliga utbildningsmiljöerna kunna inrymmas i utvecklingsarbete. Utskottet tillstyrker därmed propositionen och avstyrker motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkandena 6 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om politikens inriktning. Jämför reservationerna 2 (S) och 3 (MP). Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. baserar mer än de flesta andra länder sin ekonomi på en hög kunskapsnivå i samhället och näringslivet. Fortsatt forskning och utbildning på en internationellt konkurrenskraftig nivå liksom nyttiggörande av den svenska forskningen är därför av stor vikt för det svenska samhället och näringslivet. Det finns inget motsatsförhållande mellan att den fria forskningen behöver ha goda villkor och att forskningens resultat ska leda till nytta. Fri forskning av hög kvalitet skapar förutsättningar för framtidens innovationer och bidrar därmed till näringslivets produktivitet och konkurrenskraft, offentliga verksamheters effektivitet och till utvecklingen av nya varor och tjänster samt exportframgångar. Forskning av hög kvalitet bidrar också till att utveckla demokratiska, kulturella och bildningsmässiga värden i samhället. Den utgör grunden för kunskapssamhällen och för en högre utbildning av god kvalitet. Insatser för att stimulera innovation genom forskning i samverkan mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag, den offentliga sektorn och civilsamhället är av stor vikt för att forskning ska bidra till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Resurserna för forskning och utveckling i är omfattande och den vetenskapliga kvaliteten på svensk forskning är hög. Det är likväl oroväckande att det finns tecken på att tappat i kvalitet i förhållande till ett antal jämförbara länder. Svensk forskning behöver kunna hävda sig tillräckligt bra internationellt sett när det gäller den allra främsta forskningen för att ha goda förutsättningar att konkurrera med kunskap och vara attraktivt för kunskapsintensiva företag. Därigenom kan intresset i det kunskapsintensiva näringslivet att placera forskning och utveckling i öka, och därmed förbättras långsiktigt också förutsättningarna för innovationer och övrigt nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. För att stärka svensk forsknings internationella konkurrenskraft har regeringen följande utgångspunkter för de bedömningar som görs i propositionen: ökad strävan efter kvalitet genom långsiktighet och resursförstärkning som ger större möjligheter till risktagande ökat fokus på individer och goda villkor för forskare ökade insatser för forskning för samhällets och näringslivets behov ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. De satsningar som beskrivs i propositionen har de utgångspunkter som anges ovan. Satsningarna är viktiga instrument för att uppnå regeringens mål för forsknings- och innovationspolitiken och utgör ytterligare steg mot att stärka svensk forsknings konkurrenskraft. De är en fortsättning på den nivåökning av resurser som beskrevs i den förra forsknings- och innovationspropositionen då anslagen till svensk forskning ökade med under 20092012. I denna proposition presenteras ytterligare ökningar på sammanlagt som fördelas mellan olika satsningar enligt tabell 2 nedan. Motsvarande tabell finns i propositionen (prop. 2012/13:30 s. 24 tabell 4.1). Tabell 2 Satsningar i denna proposition jämfört med Gruv-, mineral- och stålforskning och katalys () Evidensbaserad skola, förskola Internationell ekonomi () Formas inkl. för SIO SciLifeLab Science for Life Laboratory, ESS europeiska spallationskällan, synkrotronljusanläggningen , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för arbetsliv och socialvetenskap, , SIO strategiska innovationsområden, ITER internationella termonukleära experimentreaktorn. Satsningarna motsvarar de anslagsökningar inom olika utgiftsområden som regeringen föreslog i budgetpropositionen . beslutade i enlighet med regeringens förslag i dessa delar. I den proposition som är aktuell redovisas även regeringens bedömning om anslagsnivåerna för 20142016. Bedömningarna överensstämmer med de planeringsförutsättningar för 20142016 som regeringen presenterade i budgetpropositionen och som godkände (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). I Socialdemokraternas kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. yrkande 1 anförs att utbildning, forskning och innovation ska stå i samhällets och människornas tjänst. välfärd bygger på att akademin, näringslivet och den offentliga sektorn i samverkan förmår omvandla ny kunskap och nya idéer till innovationer som är till gagn för hela samhället. Utbildning, forskning och innovation ska också stå i bildningens tjänst. Samhällsnytta och tillväxt står inte i konflikt med bildningsideal och humanistiska perspektiv. I samma motion yrkande 2 anförs att det behövs en öppen och förutsättningslös utredning av den svenska forskningspolitiken för att stärka svensk forskning. Socialdemokraterna menar att trots ökade resurser inte har förbättrat sin internationella position som forskningsnation och framhåller att det inte bara krävs mer medel utan också strukturreformer för att få ut mer av svensk forskning. I samma motion yrkande 3 anförs att det behövs långsiktighet i forskningspolitiken. Motionärerna betonar att forskning är en långsiktig verksamhet och att forskningspolitiken trots det styrs om varje mandatperiod genom de fyraåriga forskningspropositionerna. Forskning och innovation skulle gynnas av att vissa grundlinjer i politiken stakades ut för ett längre tidsperspektiv, menar man. Det förutsätter en reell politisk samsyn kring vissa kärnvärden i svensk forsknings- och innovationspolitik som enligt motionärerna borde vara möjlig att nå. I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att forskningspolitiken möjliggör ett ständigt tillskott av ny kunskap i samhällets alla delar. räknar vetenskapen som en av grundpelarna för samhällsutvecklingen. Det är genom att ta grundläggande principer om mänskliga fri- och rättigheter och visionen om en social, ekologisk och ekonomiskt hållbar utveckling och förena dessa med kunskap och kunskapsutveckling som vi bygger ett bättre samhälle för framtiden, menar . vill understryka betydelsen av forskning för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. En lyckad forskningspolitik får återverkningar även i ett bredare samhällsperspektiv. Framgångsrik forskning kan bidra till att hantera de utmaningar som ekonomin och samhället står inför. välkomnar därför att högt prioriterade områden som forskning och innovation ges ökade resurser . Utskottet instämmer i vad som anförs i propositionen om målen för den svenska forskningspolitiken och vikten av fortsatt forskning och utbildning på en internationellt konkurrenskraftig nivå liksom nyttiggörande av den svenska forskningen. Utskottet delar vidare uppfattningen att det inte finns något motsatsförhållande mellan att den fria forskningen behöver ha goda villkor och att forskningens resultat ska leda till nytta. Utskottet anser liksom motionärerna att forskning och innovation är av grundläggande betydelse för välfärd och samhällsutveckling. Utskottet vill framhålla att forskningens kvalitet är en förutsättning för att den ska vara relevant och framgångsrikt kunna nyttiggöras i samhället och näringslivet. Utskottet anser att utgångspunkterna för de bedömningar som görs i propositionen är väl motiverade: ökad strävan efter kvalitet genom långsiktighet och resursförstärkning som ger större möjligheter till risktagande, ökat fokus på individer och goda villkor för forskare, ökade insatser för forskning för samhällets och näringslivets behov samt ökat nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. De satsningar på sammanlagt som beskrivs i propositionen och sammanställs i tabell 2 ovan är enligt utskottet viktiga instrument för att uppnå målen för forsknings- och innovationspolitiken och utgör ytterligare steg mot att stärka svensk forsknings konkurrenskraft. De är dessutom en fortsättning på den nivåökning av resurser som beskrevs i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) då anslagen till svensk forskning ökade med under 20092012 (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU1, rskr. 2008/09:46). Utskottet vill i sammanhanget framhålla den sammanlagda ökningen av de statliga forskningsanslagen på . Detta innebär en resursökning (prot. 2012/13:52) och är den i särklass största resursökningen för svensk forskning och dess nyttiggörande som har skett under en så . Utskottet vill betona att en sådan kraftfull resursökning medför långsiktighet och stabilitet i forskningspolitiken. Utskottet noterar att regeringen i proposition 2012/13:21 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem aviserar en utvärdering av energiforskningen inför beslut som ska fattas om insatser för nästa period (20172020). Utskottet välkomnar initiativet och kommer att följa det med intresse. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub6 (S) yrkandena 13 och 2012/13:Ub5 (MP) yrkande 1. En utvecklad modell för resursfördelning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning, andelen av anslagen för forskning och forskarutbildning som fördelas efter kvalitet, samverkan som indikator för fördelning av forskningsresurser, andra indikatorer för fördelning av forskningsresurser, en basresurs till forskning samt fördelning av forskningsresurser efter kollegial bedömning. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V), 5 (MP), 6 (S, MP, V), 7 (MP), 8 (V), 9 (S), 10 (S, V) och 11 (MP). Ökade anslag för forskning och forskarutbildning Regeringen har för avsikt att utreda ledarskapet (inklusive styrelsernas roll och sammansättning) vid svenska lärosäten. Utredningen ska bl.a. behandla hur ledarskapet, med särskilt fokus på rektorsnivån, är organiserat vid lärosätena och ge vägledande principer vid tillsättningar av ledande befattningar. Anslagsökningen under 20142016 av anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor (exklusive de riktade satsningar till vissa lärosäten som beskrivs närmare i andra delar av propositionen) presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Fördelning av resurser efter kvalitet I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presenterades ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning som har den tydliga utgångspunkten att delar av forskningsanslagen bör tilldelas efter kvalitet. Syftet med modellen är att premiera kvalitet i forskningen samt att ge ledningen vid universitet och högskolor incitament att vidta åtgärder för att höja kvaliteten och öka konkurrenskraften i den forskning som utförs vid lärosätena. Modellen beaktar också samverkan genom att externa medel i många fall tilldelas för detta ändamål. Modellen innebär att nya medel fördelas och att av de befintliga anslagen omfördelas med hjälp av kvalitetsindikatorerna publiceringar och citeringar samt externa medel för forskning. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) benämndes indikatorerna vetenskaplig produktion och citeringar respektive externa medel. Med hjälp av modellen har i nya forskningsanslag fördelats . För att garantera alla lärosäten en basresurs till forskning och forskarutbildning har respektive universitet och högskola garanterats ett belopp motsvarande per helårsstudent som inte har ingått i omfördelningen (antalet helårsstudenter som lärosätet avräknade från grundutbildningsanslaget ). De lärosäten som inte nådde upp till denna nivå 2008 kompenserades. I kvalitetsindikatorn publiceringar och citeringar ingår för publiceringar andelen artiklar av det totala antalet artiklar från svenska universitet och högskolor, och för citeringar mäts de sammanlagda genomsnittliga medelciteringarna för varje lärosäte. De genomsnittliga citeringarna mäts som antalet citeringar för en artikel dividerat med medelvärdet av citeringar inom varje område. I kvalitetsindikatorn externa medel för forskning ingår bidrags-, avgifts- och uppdragsintäkter, (prop. 2008/09:50). Intäkter utbetalda från stiftelser knutna till lärosäten eller från Kammarkollegiet ingår inte i indikatorn externa medel för forskning. För har dess intäkt från inom områden med anknytning till och () inte inkluderats. Kvalitetsindikatorn publiceringar och citeringar beräknas som ett fyraårigt medelvärde och kvalitetsindikatorn externa medel för forskning beräknas som ett treårigt medelvärde (prop. 2008/09:50). Eftersom publiceringstraditionerna och möjligheterna att få externa bidrag skiljer sig mellan olika vetenskapsområden viktas de båda indikatorerna så att inte lärosäten med stora inslag av humaniora och samhällsvetenskap och till viss del också naturvetenskap missgynnas. Utgångspunkten för viktningen var den uppdelning av respektive lärosätes anslag på vetenskapsområden som fanns . I modellen ingår inte de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan. De högskolorna har inte en tillräcklig forskningsvolym som gör det meningsfullt att tillämpa resursfördelningsmodellen. En utvecklad modell för resursfördelning Den nuvarande resursfördelningsmodellen bör i huvudsak behållas oförändrad med vissa justeringar för att ytterligare premiera kvalitet i forskningen. Omfördelning av en del av anslaget för forskning och forskarutbildning En ambition som angavs i den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50) var att premiera hög kvalitet i forskningen. För att uppnå detta bör av anslagen omfördelas . Som en konsekvens av denna höjning bör den andel av de ökade anslagen till forskning och forskarutbildning som tillförs omfördelningen höjas från till . Indikatorn för externa medel för forskning bör ändras något. I dagens resurstilldelningssystem summeras intäkter från avgifter, bidrag och uppdragsforskning i indikatorn för externa medel. Indikatorn bör ändras så att intäkter av avgifter inte ingår i fördelningen. Skälet är att avgifter inte speglar forskningens kvalitet och att avgifter inte fördelas i konkurrens. Publikationer inom humaniora och delar av samhällsvetenskapen har dålig täckning i den internationella databasen of Science, som används för att få uppgifter om publiceringar och citeringar. Regeringen föreslår att Kungl. bör få i uppdrag att i samarbete med och med lärosätena genom vidareutveckla databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra bibliometriska analyser. Data från SwePub möjliggör att även publikationer inom humaniora och samhällsvetenskap kan mätas inför resursfördelningen. Basresurs och ett garanterat tillskott 2014 I enlighet med den förra forsknings- och innovationspropositionen har flertalet universitet och högskolor garanterats en basresurs om per helårsstudent. Enligt regeringens mening bör basresursen anpassas för att ta hänsyn till utvecklingen av antalet helårsstudenter genom att beräknas på genomsnittet av antalet helårsstudenter och basresursen bör gälla hela perioden 20132016. Det är angeläget att alla universitet och högskolor får del av de nya resurserna som tilldelas forskningsanslagen . För att säkerställa detta bör alla universitet och högskolor garanteras ett tillskott om till anslagen för forskning och forskarutbildning . i och Försvarshögskolan bör tilldelas ett tillskott om vardera. De universitet och högskolor som inte presterar tillräckligt väl i fråga om de indikatorer för kvalitet som regeringen har ställt upp riskerar att få minskade anslag efter 2014. Förutsättningar att kunna fatta långsiktiga beslut har gett regeringen till känna att regeringen bör överväga om systemet för fördelning av anslaget för forskning och forskarutbildning är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna lärosätets integritet gentemot samarbetspartner (bet. 2011/12:UbU8, rskr. 2011/12:152). Regeringen framhåller i propositionen att samtliga universitets och högskolors forskningsanslag har ökat jämfört med . Genom detta har lärosätena fått ökade möjligheter att självständigt fatta beslut om satsningar som ger bättre förutsättningar att koppla forskningsresurser till utbildningen och skapa tydliga forskningsprofiler och ger bättre förutsättningar för forskningssamverkan med hög kvalitet. Den satsning på ökade anslag och det garanterade tillskott till samtliga lärosäten som presenteras i propositionen ger påtagliga ökningar av forskningsresurserna till flertalet lärosäten som ingår i resursfördelningsmodellen. Sammantaget innebär de satsningar som regeringen presenterar att universiteten och högskolorna kommer att ha goda förutsättningar för att fatta långsiktiga beslut om sin forskning, och regeringen anser att tillkännagivande därmed har tillgodosetts. Fördelning av forskningsresurser efter samverkan Verket för innovationssystem bör enligt regeringen ges i uppdrag att, i samråd med , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och för arbetsliv och socialvetenskap, utforma metoder och kriterier för bedömning av prestationen och kvaliteten i lärosätenas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och utifrån dessa genomföra en utlysning och fördela medel. Medlen bör fördelas till de lärosäten som efter ett ansökningsförfarande bedöms ha bäst kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. I uppdraget bör även ingå att ansvara för uppföljning och utvärdering av satsningen samt ett löpande utvecklingsarbete med syfte att förbättra och kvalitetssäkra statistik och metoder som tydligare kan visa på resultaten av samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Anslagsökningen under 20132016 för finansiering av universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället presenteras i tabell 2 i avsnittet om politikens inriktning. Fördelning av forskningsresurser efter kollegial bedömning Regeringen bedömer att ett system för resursfördelning som innefattar kollegial bedömning bör utredas vidare för att kunna införas . bör få i uppdrag att, i samråd med för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem, utreda och lämna förslag till ett resursfördelningssystem som gör det möjligt att fördela resurser efter kollegial bedömning av universitets och högskolors kvalitet i forskning vilket inkluderar såväl vetenskapliga bedömningar som bedömning av dess relevans och nyttiggörande för samhället. Det bör även ingå i uppdraget att föreslå statistiska data som underlag till bl.a. den kollegiala bedömningen av forskningens kvalitet och relevans. En utgångspunkt för kollegial bedömning bör vara att all forskning regelbundet utvärderas med områdesvisa utvärderingar under en cykel som varar i fyra till . En fördelning av resurser utifrån en sådan bedömning av forskningens kvalitet kan dock inte vara aktuell att införa förrän . Fördelning av anslaget för forskning och forskarutbildning I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 6 anförs att fördelningen av forskningsanslag till lärosätena inte systematiskt ska missgynna mindre högskolor och forskningssamhällen. Enligt en promemoria från () går huvuddelen av forskningsanslagen till , och (RUT-PM, dnr 2012:1529). Andelen av anslagen för forskning och forskarutbildning som fördelas efter kvalitet I partimotion 2012/13:Ub5 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att andelen konkurrensutsatta forskningsmedel till lärosätena inte ska öka från till . Att konkurrensutsätta en sådan stor andel av de fasta anslagen leder till att den långsiktiga planeringen försvåras, det blir färre tillsvidareanställningar på lärosätena och därmed sämre förutsättningar för svensk forskning. Indikatorer för fördelning av forskningsresurser I kommittémotion 2012/13:Ub6 av m.fl. (S) yrkande 10 föreslås att samverkan ska tillkomma som en ny indikator jämte publiceringar, citeringar och externa medel för fördelning av anslag för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor.