bet · H001UU10 · 2013-05-30 00:00:00 — Det är därför viktigt att arbetsmarknadsministrarna har kommit överens om en ungdomsgaranti och glädjande att har slutit upp bakom åtagandet. Ungdomsgarantin är precis den typ av förändring som krävs för att den svenska arbetsmarknadspolitiken för unga ska börja fungera. har regeringens inställning dock varit den rakt motsatta, eftersom man inte har velat ge ungdomar ordentligt stöd förrän av arbetslöshet. Utöver höga arbetslöshetstal har det lett till att långtidsarbetslösheten har vuxit och bitit sig fast. Frågan är hur regeringen i realiteten ska klara garantin. För att verkligen kunna garantera en maxgräns kommer stora delar av politiken på området att behöva läggas om. Regeringen har misslyckats med jobben, och krävs en ny politik. förväntas antalet arbetstillfällen för högutbildade att öka med 16 miljoner i EU, medan antalet arbetstillfällen för lågutbildade förväntas att minska med ca 12 miljoner. står EU:s medlemsländer inför en stor demografisk utmaning med en snabbt åldrande befolkning. Vare sig det gäller yngre eller äldre, eller människor i eller utanför arbetskraften, ska arbetslösheten inte bekämpas med sämre villkor. I stället krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i utbildning och företagande. Kompetensutveckling är en nödvändighet för att förhindra personliga och geografiska arbetslöshetskatastrofer. För att den som har ett arbete ska kunna och våga byta jobb mitt i livet behövs satsningar på vuxenutbildning. Europeiska socialfonden har en viktig roll och bör inte begränsas till de allra fattigaste länderna. I stället behövs ett omfattande arbete för ett hållbart och uthålligt arbetsliv i hela EU. Behovet av fler arbetade timmar aktualiserar diskussionen om höjd pensionsålder. faller alla tankar om höjd pensionsålder platt om det inte finns en väl utarbetad strategi för hur arbetsmiljön ska förbättras. För oss är det självklart att alla arbetstagare i ska ha rätt till en god arbetsmiljö. Därför är det skrämmande att kommissionen finner det legitimt att undanta ett stort antal arbetstagare från viktiga delar av arbetsmiljöreglerna. Det är särskilt allvarligt eftersom kommissionen har meddelat att den inte kommer att lägga fram en ny arbetsmiljöstrategi med hänvisning till den ekonomiska krisen. Vi ser det som en degradering av arbetsmiljöfrågorna. Europeiska unionens gemensamma mål är att av alla kvinnor och män i åldersgruppen ska vara sysselsatta . Om fler ska kunna arbeta måste kvinnorna ha samma villkor som männen på arbetsmarknaden. Ändå har regeringen försämrat anställningsskyddet för visstidsanställda, vilket framför allt drabbar kvinnor. Visstidsanställningar ger bl.a. sämre löneutveckling, lägre ersättning i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen och lägre pension. har fått kritik från för att inte leva upp till de minimikrav för skydd av anställningstryggheten som gäller inom EU. Sedan regeringen upprepade sin vägran att uppfylla visstidsdirektivets krav riskerar nu att dras inför . Rörligheten över gränserna är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling, men det krävs också regler för att säkerställa att rörligheten inte leder till social dumpning, dvs. konkurrens genom låga löner. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter tar ansvar för lönebildningen. Alla försök från att lägga sig i lönebildningen ska avvisas. Den säger sig stå upp för den svenska kollektivavtalsmodellen, men det är bara en läpparnas bekännelse. I samband med den s.k. Lavaldomen 2007 valde regeringen att genomföra mer långtgående försämringar än vad krävde i lex . innehåller en rad allvarliga brister som öppnar upp för konkurrens genom dumpning av löner och villkor. Därför måste det regelverk som tryggar kollektivavtalens ställning bli starkare. För oss är det självklart att människor ska kunna röra sig fritt inom EU och arbeta var de vill. Men den fria rörligheten får inte utnyttjas för att pressa ned löner, försämra arbetsvillkor eller hota rätten för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkor. I ska svenska kollektivavtal gälla, och alla arbetstagare ska behandlas lika och ha rätt till likvärdiga löner och anställningsvillkor oavsett nationalitet. Sysselsättning och socialpolitik, punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 911 och 33 samt avslår motion 2012/13:U12 yrkandena 4, 68 och 10. Den rådande krisen används som skäl för EU att ge sig in även på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi vill poängtera att varje land har olika förutsättningar och olika struktur på sin arbetslöshet, och vi motsätter oss därför å det starkaste alla försök till styrande över sysselsättningsstimulerande åtgärder från EU-nivå. De rekommendationer som utfärdats av rådet må ligga i linje med regeringens politik, men oaktat detta innebär de försök att påverka vad som bör vara en nationell angelägenhet. Vi oroas av att regeringen inte tydligt markerat emot detta. Det sysselsättningspaket som presenterades tydliggör än mer kommissionens syfte att samordna medlemsstaternas sysselsättningspolitik och verka för en enda, integrerad arbetsmarknad. Kommissionens fokus ligger på förverkligandet av 2020-strategin, vilket åter innebär att de olika förutsättningarna för olika nationer åsidosätts. hållning gällande sammanhållningspolitiken, såväl den befintliga som den framtida, är att EU inte ska medfinansiera projekt som medlemsstaterna själva borde bekosta. Till yttermera visso kommer den framtida sammanhållningspolitiken att påtvinga mottagarländerna krav om strukturreformer, vilka är nödvändiga för att uppnå 2020-strategin. De krav som ställs inkräktar starkt på de enskilda ländernas självbestämmande, vilket syntes tydligt i EU:s hantering av . stödde den aktuella indragningen, då vi anser att sammanhållningsfonderna inte bör användas över huvud taget och pengarna i stället bör återbördas till medlemsstaterna genom minskade medlemsavgifter. Därmed inte sagt att fonderna inte bör tillämpas på ett icke-diskriminerande vis. Förvisso finns det potential i sammanhållningspolitiken vissa regioner har reagerat bra på kapitaltillskott men det finns även vad man rimligen bör kalla lost causes. Vissa regioner i uppvisar noll och ingen förbättring på nästan alla områden, trots bidrag år . Näst intill samtliga kurvor pekar åt fel håll i dessa regioner, och det enda som kan ha en reell effekt är att lyfta invånarnas utbildningsgrad till 2020-målet: med tertiär utbildning. Detta ska ske i en region som har bland de svagaste utbildningsnivåerna i EU. Kostnaden för den typen av utbildningsexplosion är mer än vad EU:s budget mäktar med, och dessutom skulle det krävas ett orealistiskt system för att förhindra brain drain i regionen. Förutsatt att finansiering av det redan fastställts kan förvisso ett visst begränsat stöd gå till specifika insatser av mervärde för flera länder eller regioner, men definitivt inte på det svepande sätt, eller som i förslaget rent demokratifientliga sätt, som . Ett system som i praktiken fungerar som ett försörjningsstöd för EU-länder bör starkt ifrågasättas. De pengar som belastar nettoavgift kan användas med större effekt och mer effektivt i egna problemtyngda regioner. Regeringen bör verka för att sammanhållningspolitikens roll inom EU reformeras och i förlängningen fasas ut. bör regeringen öppna för en reformering av fördraget som innebär att sammanhållningspolitiken stryks som eget område. har föreslagit en förordning om en europeisk fond för stöd till de mest behövande, som ett led i att bekämpa fattigdom och social exkludering. har stor förståelse för den svåra situation som vissa EU-medborgare befinner sig i, inte minst barnen. Dock är det vår övertygelse att fattigdom bäst bekämpas på nationell nivå och med de trygghetssystem som vi har, inte minst socialförsäkringarna. välkomnar samarbeten mellan nationer. Dock är det vår mening att varje stat utan påverkan från EU ska kunna formulera sina egna trygghetssystem, vad gäller såväl deras omfattning som tillämpningen. Vi motsätter oss därför en fortsatt harmonisering av trygghetssystemen. Vissa jämlikhets- och jämställdhetsfrågor, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkandena 5 och 9. Vad gäller frågan om makars och partners förmögenhetsförhållanden gav ett enhälligt civilutskott sitt stöd till den svenska ståndpunkten vid överläggningen om de två förordningarna. Enligt vår mening är det positivt att den svenska ståndpunkten innebär att det är av stor vikt att förslagen inte leder till diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Exempelvis kommer regeringen att bevaka att förslaget till förordning om makars förmögenhetsförhållanden även omfattar samkönade äkta par. Det är också positivt att det enligt regeringen är en utgångspunkt i förhandlingsarbetet att lösningarna ska vara lika i de båda förslagen, om inte sakliga skäl talar emot. Vi menar att de föreslagna förordningarna utgör ett första steg mot att inom unionen erkänna samtliga registrerade partnerskap och äktenskap. Framför allt samkönade par får sin rätt till fri rörlighet kraftigt inskränkt eftersom deras civilstånd inte erkänns av många medlemsstater. Vi anser att om unionen på allvar ska leva upp till sina mål om fri rörlighet måste samkönade pars rätt på detta område kraftigt förstärkas. Regeringen måste vara pådrivande inom unionen i denna fråga. Vi övergår nu till frågan om kvotering i bolagsstyrelser. Enligt vår uppfattning måste man sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Att främja ökad jämställdhet i handlar om att använda ett helt batteri av åtgärder. Jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser löser inte problemet med bristen på jämställdhet i samhället men är ett steg som tillsammans med andra flyttar fram positionerna i riktning mot ett samhälle där kvinnor har halva makten och hela lönen. Det måste nu även regeringen börja arbeta för inom EU. Jordbruks- och fiskepolitik, punkt 14 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 20 och 23 samt avslår motion 2012/13:U12 yrkande 12. Den nya utformningen av EU:s jordbrukspolitik kommer att antas . Vi delar regeringens uppfattning i flera principfrågor och menar liksom regeringen att jordbrukssubventioner och marknadsinterventioner i EU:s jordbrukspolitik bör avskaffas. Vi anser att den viktigaste principen i det arbetet är att jordbruksstöden omdirigeras till det som kallas kollektiva nyttigheter i form av klimat- och miljöåtgärder. Landsbygdsprogrammets andel av den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför öka. Stöd till jordbruket kan endast rättfärdigas om det genererar ett mervärde för samhället i stort och riktas till viktiga insatser som marknaden inte klarar av. förslag om att miljöåtgärder ska krävas för mottagandet av gårdsstöd har urholkats. Det finns egentligen inget som tyder på att morgondagens jordbrukspolitik kommer att bli grönare än gårdagens. Undantagen kan komma att gälla av jordbrukarna. Regeringen måste agera mot de förändringar som har föreslagits. Viktigt är också att ersättning inte ska kunna utgå dubbelt för åtgärder i pelare 1 enligt förgröningskraven och i pelare 2. Förgröningen måste anpassas till förhållandena i norra . Regeringen bör stå fast vid det som regeringen och miljö- och jordbruksutskottet var eniga om vid överläggningen i utskottet och agera mot att stora belopp överförs från pelare 2 till pelare 1. Effekten av en sådan överföring kan bli minskade miljöambitioner för jordbruket i samt en snedvriden konkurrens, när länder med minskade miljökrav och högre direktstöd kan producera billigare livsmedel. Stödet är skevt fördelat mellan gamla och nya medlemsländer. Därför är det bra att de nya medlemsländerna nu föreslås få en större del av kakan. Den nya prioriteringen av riskhantering inom jordbruket bör strykas i landsbygdsprogrammet. Det är en krisreserv som ska möta kraftiga prisvariationer och innebär att länderna kan stödja sitt lands näring för inkomststabilisering. Vi är starkt kritiska till att regeringen nu har öppnat för uppluckrade tvärvillkor. Regeringen bör liksom arbeta mot sådana förslag. Regeringen har meddelat att den kan tänka sig att acceptera ett förslag om frivilliga fonder som ska finnas i en reserv för kristider. Vi menar att detta går tvärtemot grundsynen om en fri marknad i EU. Ett statsstöd av detta slag motverkar den fria rörlighetens grundprinciper. Prissvängningar är normala i en marknadsekonomi, och det är något som alla branscher måste hantera. Vi menar att jordbrukssektorn långsiktigt måste stå på egna ben. Det kan den inte göra om den inte tar höjd för skiften i efterfrågan och tillgång. Regeringen bör även fortsättningsvis arbeta för att sockerkvoterna, vinplanteringsrättigheterna och stödet till producentorganisationerna ska avvecklas i den takt som planerats. I den nya fiskeripolitiken i EU bör försiktighetsansatsen tillämpas och ekosystemsansatsen gälla, och målet bör vara att fiskeripolitiken ska nå ett maximalt hållbart nyttjande . Reformen bör säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheten skapar långsiktigt hållbara miljömässiga förhållanden, att fiskeripolitiken följer de mål som finns i unionens miljölagstiftning samt att utkastförbudet utformas som ett generellt förbud med en lista på undantag, snarare än det partiella förbud som föreslås. Dessutom anser vi att en ökad regionalisering är rätt väg att gå. Vi anser liksom regeringen att det är viktigt att fiskeflottornas kapacitet överensstämmer med fiskemöjligheterna, men vi delar inte regeringens uppfattning att överlåtbara fiskenyttjanderätter (TFC, Transferable fishing concessions,) är rätt lösning. Vi ser med tillfredsställelse på att en majoritet av medlemsländerna nu ställt sig bakom ett frivilligt system. EU:s beslut om fiskeriförvaltning i och i ska alltid hålla sig inom ramen för den vetenskapliga rådgivningen och de förvaltningsplaner som finns för hotade arter. Det är det enda sättet att säkra jobben i fiskerisektorn och i förädlingsindustrin samt att ge svenska konsumenter möjlighet till fiskprodukter av hög kvalitet . Ålen är en art som är starkt hotad. Ålfisket i EU behöver stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. Vi anser att regeringen måste driva detta aktivt om vi över huvud taget ska ha kvar ett ålbestånd i . Vi är kritiska till att EU ännu inte har beslutat om maxtransporttider för slaktdjur . Regeringen bör i alla sammanhang uppmärksamma rådet på den resolution som antog som innebär att frågan om en begränsad transporttid bör tas upp till ny prövning. Vi menar att denna fråga bör vara prioriterad för den . Regeringen bör arbeta för en minskad antibiotikaanvändning inom djuruppfödningen i EU eftersom användning bidrar till problem med resistenta bakterier som också påverkar människors hälsa. Vi vill se bättre, jämförbar statistik över hur mycket antibiotika som används i djuruppfödningen. Det är ett första steg för att sedan kunna slå fast minskningsmål för användningen av antibiotika inom EU. Den senaste tidens uppmärksammade bedrägerifall stärker behovet av nya krav på ursprungsmärkning av kött. När EU beslutade om obligatorisk ursprungsmärkning av färska köttvaror sköts frågan om ursprungsmärkning på övriga sammansatta köttprodukter . Vi menar att det borde vara prioriterat för regeringen att driva denna fråga vidare. Att minska kassationen av livsmedel är också en viktig fråga i EU. Vi vill se över bästföremärkningen och hitta ett nytt sätt att informera om hållbarheten. En möjlighet skulle vara att gå över till märkningen minst hållbar till. Den bör agera för att få till en översyn av detta inom EU. Jordbruks- och fiskepolitik, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U13 yrkandena 20 och 23 samt avslår motion 2012/13:U12 yrkande 12. motsätter sig större delen av EU:s internationella fiskeripolitik. Vi ifrågasätter kostnadseffektiviteten i framför allt fiskeavtalen och menar att avtalen inte ska förlängas när det gäller utvecklingsländerna. Man använder fiskeripolitiken och pengar från den svenska medlemsavgiften, där vi är stora nettobetalare, för att upprätthålla en fiskeflotta, främst i och , som borde ha anpassats till hållbara fiskenivåer vid det här laget. Vidare måste demokratisk och folkrättslig hänsyn visas . anser därför att den svenska ståndpunkten ska vara att inte ge kommissionen mandat att förhandla om köp av externa fiskeavtal. Ett omfattande fusk med innehållet i köttprodukter uppdagades . Först visade det sig att vissa färdiglagade maträtter innehöll hästkött. Efter det har ytterligare fusk med innehållet i olika produkter rullats upp på löpande band. Fläskkött har hittats i kebab, och vissa produkter har inte innehållit något kött alls. För att få ett slut på fusket och öka spårbarheten samt för att underlätta för konsumenterna att göra upplysta och medvetna val är det uppfattning att regeringen gentemot EU ska driva frågan om att alla animaliska produkter, även sammansatta, ska ursprungsmärkas för varje led i produktionskedjan. Jordbruks och fiskepolitik, punkt 14 motiveringen (V) av (V). EU:s gemensamma jordbrukspolitik är under översyn. ser det inte ut att bli den omfattande och helt nödvändiga reform som många hade hoppats på. I det läget är det viktigt att det finns länder som står fast vid kravet om att grundläggande reformer måste genomföras. Men det går inte att komma ifrån att EU:s gemensamma jordbrukspolitik riskerar att fortsätta att vara baserad på en gammalmodig subventionspolitik som inte stimulerar ett modernt hållbart jordbruk. Fusket och misshushållningen av gemensamma medel riskerar tyvärr att fortsätta eftersom det inte lagts fram tillräckligt bra förslag på åtgärder för bättre uppföljning och sanktioner. Stora, redan välbeställda, bidragsmottagare kommer att kunna fortsätta att kamma hem stora subventioner på bekostnad av småbrukare. Den s.k. förgröningen kommer inte att råda bot på det storskaliga europeiska jordbrukets grundproblem med stor kemikalieanvändning, fossilberoende, intensiv djurhållning och stor övergödning som några konkreta exempel. Det är upprörande och oacceptabelt att interventionsuppköpen med det nu aktuella förslaget troligen kommer att omfatta fler produkter än tidigare liksom att exportstöden kommer att finnas kvar inom överskådlig framtid. Det riskerar att leda till ökad dumpning av jordbruksprodukter i utvecklingsländerna. Detta är något som går helt på tvärs med syftena i svensk utrikes- och utvecklingspolitik. riskerar att bli överkört av de stora länderna på kontinenten. är det bästa sättet att påverka att tydligt säga nej. Det är vad borde göra i detta läge. På så sätt främjar vi bäst en verklig reform av det europeiska jordbruket. åsikt är att jordbrukspolitiken borde åternationaliseras. Däremot bejakar vi ett aktivt miljöarbete på EU-nivå för att bl.a. göra jordbruket grönare. Vi är lika oroade över utvecklingen inom EU:s gemensamma fiskeripolitik. Det senaste förslaget till kompromiss var undermåligt att den med all rätt fann sig tvungen att rösta nej vid ministerrådets möte . hållning är att de storskaliga fiskesubventionerna måste avvecklas. Inrättandet av en ny fiskerifond är därmed ett steg i fel riktning. Det kortsiktiga systemet med fiskekvoter bör upphöra och ersättas med långsiktiga förvaltningsplaner som är baserade på ekosystemen. Då fisket i olika regioner har olika förutsättningar bör förvaltningsplaner finnas på såväl nationell som regional nivå och utformas från det totala fisket i området. EU:s fiskeflotta bör minskas för att på så sätt bli anpassad till vad bestånden tål. För att komma till rätta med problemen med utkast bör ett krav införas på att all fångst ska landas. Även ett krav på selektiva fiskemetoder för att minska mängden bifångst bör införas. EU:s s.k. fiskeripartnerskapsavtal med utvecklingsländer (de f.d. kolonierna) präglas av ett nykolonialt tänkande där syftet är att delvis med europeiska gemensamma medel tillfredsställa de europeiska fiskeflottornas behov av fiskevatten där man kan fortsätta att bedriva fiske. Fiskeriavtalen är i synnerhet provocerande då de sluts med odemokratiska stater eller rena kolonialmakter, som i fallet . vill att fiskeripartnerskapsavtalet omvandlas till utvecklingsprojekt med utvecklingsländerna i syfte att etablera ett hållbart lokalt fiske med lokal förädling. Fiskeripolitikens huvudsyfte måste vara att utveckla ett hållbart och rättvist fiske i och i alla de andra områden som påverkas av EU:s fiskeripolitik. Miljö- och energipolitik, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2012/13:U12 yrkandena 3 och 13 samt avslår motion 2012/13:U13 yrkandena 19, 21, 22 och 2830. I uppföljningsarbetet efter + 20 bör vara en viktig röst både inom EU och internationellt för att fästa uppmärksamhet på den rådande ojämlika maktsituationen i världen som exempelvis gör att fattiga länder tvingas till privatiseringar av vatten för att få lån via . Konferensen i lyfte fram begreppet grön ekonomi, men vi menar att det bör fyllas med innehåll. Kyotoprotokollets alla överskott av utsläppskrediter måste annulleras. bör annullera sina krediter omgående för att säkerställa att alla ansträngningar som gjorts i inte blir förgäves, eftersom utsläppen annars sker någon annanstans. EU bör ta på sig utsläppsminskningar till 2020 oavsett andra länders åtaganden och anta den färdplan mot 2050 som kommissionen har lagt fram. Detta har blockerats av några medlemsländer. Här måste och EU:s insatser för att övertyga de tveksamma länderna öka. Regeringen bör stödja kommissionens arbete i detta. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN som bör prioritera det arbete som görs inom ramen för FN:s klimatpanel (IPCC). Detta bör arbeta för inom EU. Vi anser att ska vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder. En av de internationella klimatförhandlingarnas få framgångar är upprättandet av den gröna klimatfonden (), vars syfte är att finansiera klimatåtgärder i utvecklingsländerna. Vi menar att ska vara drivande för att ska stå för en generös andel av fonden. Intäkterna från EU:s utsläppshandel bör bidra till finansieringen. Det är också viktigt att EU snabbt klarlägger för omvärlden hur stor EU:s insats i fonden ska bli. Kemikaliespridningen är ett av de stora miljöhoten i världen just . Vi menar att FN behöver tillsätta en forskningspanel så som redan har gjorts för klimatfrågan och som planeras för frågan om biologisk mångfald. Regeringen bör verka för att EU driver denna fråga. ska driva ett mer aktivt arbete för att skärpa och stärka EU:s kemikalieförordning Reach. Fler ämnen med farliga egenskaper ska föras upp på EU:s lista över särskilt farliga ämnen (kandidatlistan), tillstånd ska krävas för fler ämnen och kontrollen av att reglerna följs ska utvecklas. Substitutionsprincipen och försiktighetsprincipen bör skärpas och lågvolymämnen inkluderas i Reach. Även nanopartiklar bör granskas mer ingående för att se om de uppfyller kraven för att införas på kandidatlistan.