bet · H101NU4 · 2013-10-14 00:00:00 — 2013/14:NU4 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:154 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning – en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012 samt en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen beskrivs genomförandet av och resultatet för EU:s regionala strukturfondsprogram för perioden –2012 med huvudfokus på de fyra prioriterade insatsområdena, dvs. innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. I sitt ställningstagande framhåller utskottet betydelsen av de insatser som görs för regional tillväxt i inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. När de gäller motionärernas förslag hänvisar utskottet bl.a. till pågående arbete och kommande riksdagsbehandlingar. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns sju reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:N15 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) – motiveringen 2012/13:N15 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 3 (S, MP, V) 2012/13:N15 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP) 2012/13:N15 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 5 (S, V) 2012/13:N15 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 6 (S, V) Övrigt om strategiskt tillväxtarbete 2012/13:N15 av m.fl. (S) yrkandena 1, 4 och 8 samt lägger skrivelse 2012/13:154 till handlingarna. Reservation 7 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (V), Boriana (M), (M), (S), (FP), (C) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:154 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning – en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012 samt en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. EU:s gemensamma regionalpolitik, den s.k. sammanhållningspolitiken, följer perioden för EU:s långtidsbudget som löper . och program är politikens främsta verktyg. Den nuvarande programperioden beslutades (rådets förordning (EG) nr 1083/2006) och omfattar perioden –2013. Målsättningen med sammanhållningspolitiken är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen mellan medlemsländerna genom att minska skillnader mellan olika regioners utvecklingsnivå samt stärka EU:s konkurrenskraft mot resten av världen. För att stärka den strategiska ansatsen i sammanhållningspolitiken har EU gemensamma europeiska strategiska riktlinjer för hur fonderna ska omsättas i praktiken i medlemsländerna, och utifrån dessa riktlinjer har varje medlemsland arbetat fram nationella strategier. strategi "En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013" beslutades av regeringen . Regeringens skrivelse 2012/13:154 utgör en sammanfattning av regeringens andra uppföljning av strategin och den strategiska rapport regeringen överlämnade till kommissionen [ dnr N2012/6167/RT]. Skrivelse 2012/13:154 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning – en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012 innehåller en sammanfattning av regeringens avrapportering till kommissionen av den innevarande strukturfondsperioden och visar hur genomförandet och resultaten utvecklats –2012. Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionsyrkanden som bl.a. rör administration i strukturfondsprojekt, bredbandsutbyggnad, innovationsupphandling, statlig kapitalförsörjning och offentlig service. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (SD), 3 (S, MP, V), 4 (S, MP), 5 (S, V), 6 (S, V) och 7 (S). Skrivelsen innehåller en sammanfattning av regeringens avrapportering till kommissionen av den innevarande strukturfondsperioden och visar hur genomförandet och resultaten utvecklats –2012. har till stor del sammanställt underlaget till uppföljningen, och redovisningen bygger bl.a. på de 21 regionalt tillväxtansvarigas och 18 myndigheternas redovisningar om hur deras arbete bidrar till genomförandet av den nationella strategin. Skrivelsen fokuserar främst på de fyra prioriteringarna: innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. I skrivelsen finns även en beskrivning av arbetet inom de två horisontella områdena territoriella förutsättningar samt sociala och miljömässiga dimensionerna av hållbar utveckling, vilka ska genomsyra och påverka arbetet med den nationella strategins prioriteringar och det regionala tillväxtarbetets samtliga program och insatser. Avslutningsvis finns även en kortfattad redogörelse av strategier, verktyg och metoder för hållbar regional tillväxt. I nedanstående avsnitt redovisas kortfattat skrivelsens innehåll, med huvudfokus på de fyra prioriterade områdena samt de två horisontella områdena. Vad gäller innovation och förnyelse framhåller regeringen att ett stort antal projekt och insatser med en stor bredd genomförs inom områdena entreprenörskap respektive innovativa miljöer för att på olika sätt främja näringsliv och företagande. Förenklingar för företagen omnämns som ett prioriterat område under den gångna uppföljningsperioden. Vidare framkommer att några prioriterade branscher har varit miljödriven näringslivsutveckling, besöksnäringen, kulturella och kreativa näringar samt vård- och omsorgssektorn. Ett antal insatser har även gjorts för särskilda målgrupper, såsom programmen Främja kvinnors företagande och Ambassadörer för kvinnors företagande. Det finns även insatser för kunskapstäta miljöer, här nämns satsningarna på klusterutveckling och profilområden där förekomsten av inkubatorer och samverkansarenor är vanliga. Följeforskning av de åtta regionala strukturfondsprogrammen visar att de mest framgångsrika projekten inom innovation och förnyelse handlar om att på olika sätt öka den regionala innovationskapaciteten. Regeringen betonar vikten av att bredda synen på innovationer och framhåller de innovationer som löpande sker i små- och medelstora företag. I skrivelsen framhålls att förslag (SOU 2010:56) resulterat i flera uppdrag till Verket för innovationssystem (), och gällande innovationsupphandling. Vidare lyfter regeringen fram den offentliga kapitalförsörjningens betydelse för att stimulera nya lösningar och driva på innovationer och framhåller insatser som görs på detta område, bl.a. genom Inlandsinnovation, och de regionala riskkapitalfonderna som finansieras via strukturfondsmedel. Regeringen ser den skeva befolkningsstrukturen i kombination med stora pensionsavgångar och en ökad urbanisering som en av de främsta utmaningarna i det regionala tillväxtarbetet. De lösningar på utmaningarna inom kompetensförsörjningsområdet som presenteras av de regionala utvecklingsprogrammen handlar framför allt om inflyttning och inpendling. För att möta behovet av en ökad samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken gav regeringen i uppdrag till de aktörer som ansvarar för att samordna det regionala tillväxtarbetet att etablera regionala kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning. Kompetensplattformar finns i samtliga län där man på olika sätt arbetar med att förbättra matchningen mellan arbetsliv och utbildning. Regeringen har uppdragit åt att –2016 förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna. Övriga satsningar inom prioriteringsområdet som lyfts fram i skrivelsen är bl.a. en statlig individuell ersättning till ungdomar som saknar slutförd grund- eller gymnasieskola och nyanlända flyktingar, utvecklingen av lärlingssystem samt ett samverkansuppdrag till fem myndigheter för att stärka förutsättningarna för kompetensförsörjning. Tillgänglighet i den nationella strategin omfattar utvecklingen och användningen av transportsystemet, informationsteknologi och, , kommersiell och offentlig service. Regeringen ser regionförstoring, regionintegrering samt regionförtätning som centrala processer för regional tillväxt och framhåller att medlen från de åtta regionala strukturfondsprogrammen är ett avsevärt ekonomiskt tillskott i arbetet med tillgängligheten. Åtgärder som genomförts vad gäller transportsystemet är bl.a. inrättandet av en samverkansgrupp, Tillgänglighetsgruppen, och en lag (2010:1065) om kollektivtrafik som bl.a. innebär att strategiska beslut om kollektivtrafik ska fattas av en ny regional kollektivtrafikmyndighet. Vad gäller informationsteknologi betonar regeringen dess betydelse som en genomgripande förändringskraft i samhällsekonomin. har medel från strukturfondsprogrammen och landsbygdsprogrammet använts för att bygga ut bredband på landsbygden. Regeringen lyfter även fram den nationella digitala agendan, E-delegationen och det nationella samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet samt insatser på regional nivå med att ta fram regionala digitala agendor. Slutligen, när det gäller tillgänglighet, redogör regeringen för satsningarna som gjorts på området kommersiell och offentlig service i gles- och landsbygder. Regeringen framhåller att grundläggande service för människor och företag länge har varit en del av den regionala tillväxtpolitiken och anför att man har tagit en rad initiativ inom området. Här nämns bl.a. en satsning –2014 för att stärka tillgången på dagligvaror och livsmedel, stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse samt för att utveckla nya innovativa lösningar. I skrivelsen nämns även åtgärder för att stärka den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. När det gäller strategiskt gränsöverskridande samarbete framgår av skrivelsen att 11 av 18 statliga myndigheter har redovisat insatser inom prioriteringen, vilket är en ökning jämfört . Mycket av det strategiskt gränsöverskridande samarbetet på regional nivå utgörs av enskilda projekt inom en rad olika områden. I skrivelsen lyfts för , som antogs 2009, fram som särskilt betydelsefull, och för flera myndigheter är strategin en utgångspunkt i arbetet med att initiera och utveckla kontakter med andra länder. Vad gäller de horisontella områdena framhåller regeringen att det inom det första området, det territoriella perspektivet, har gjorts särskilda insatser för såväl gles- och landsbygder som städer och storstäder. När det gäller det andra området, sociala och miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling, konstaterar regeringen att integrationen av jämställdhetsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet fortfarande befinner sig i utvecklingsstadiet. Regeringen har därför lanserat en nationell handlingsplan för en jämställd regional tillväxt som genomförs –2014. Vidare konstaterar regeringen att frågor som rör integration och mångfald har svårt att få genomslag i programgenomförandet. När det gäller miljömässig hållbarhet har arbetet kommit längre, även om det enligt följeforskningen av de åtta regionala strukturfondsprogrammen finns mer att göra. I skrivelsen redovisas även gjorda satsningar på socialt företagande. I kommittémotion 2012/13:N15 av m.fl. (S) framhålls att det saknas operativa åtgärder för att nå målen för den regionala tillväxtpolitiken och de prioriteringar som nämns i den nationella strategin. Motionärerna lyfter fram besöksnäringens potential för att skapa arbetstillfällen över hela landet. För att marknadsföringen av ska bibehålla samma nivå som föreslår motionärerna att ska tillkännage för regeringen att det tillfälliga statliga anslaget om mellan 2009–2012 till Visit ska permanentas (yrkande 1). Inom området innovation och förnyelse föreslår motionärerna vidare att ska uppmana regeringen att upprätta en nationell strategi för innovationsupphandling (yrkande 2) och genomföra översyn av det statliga riskkapitalsystemet i syfte att effektivisera statligt riskvilligt kapital (yrkande 3). För att stödja det regionala innovationsklimatet föreslår motionärerna att det inrättas regionala utvecklingsråd. Motionärerna riktar vidare kritik mot regeringen som de menar inte varit beredd att tillföra kompetensplattformarna vare sig verktyg eller resurser och föreslår att kompetensplattformarna ska vidareutvecklas inom ramen för de regionala utvecklingsråden för att stärka möjligheterna att klara kompetensförsörjningen i (yrkande 4). Mot bakgrund av det som framkommit i granskning av administrationen av strukturfondsprojekten (RiR 2012:22) anser motionärerna att bör uppmana regeringen att upprätta en tidsplan i syfte att genomföra de åtgärder som föreslår samt att dessa åtgärder ska vara på plats innan den nya programperioden inleds 2014 (yrkande 5). I motionen uttrycks vidare en oro för att samhällstjänster på många orter är tillgängliga. Därför, menar motionärerna, bör statliga myndigheter ges i uppdrag att trygga tillgängligheten till grundläggande offentlig service (yrkande 6). Vidare betonas vikten av att alla har tillgång till bredband oavsett var de bor. Motionärerna menar att det behövs en ny bredbandsstrategi där målet bör vara att alla hushåll och företag ska ha /s (yrkande 7). Motionärerna anser slutligen att det finns anledning att se över möjligheterna för en kapacitetsutredning för it-kommunikationer i . En sådan utredning skulle kunna ge ytterligare kunskap om hur it-kommunikationerna kan förbättras i hela landet (yrkande 8). Visit bildades och är ett bolag som till hälften ägs av staten via och till hälften av , som i sin tur ägs av den samlade svenska besöksnäringen. Bolagets uppdrag är att marknadsföra varumärket internationellt och svenska destinationer och upplevelser utomlands. Utöver detta ingår även att analysera genomförda insatser och kontinuerligt rapportera till ägarna hur arbetet fortskrider. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24) föreslog regeringen att Visit anslag skulle förstärkas med , för att möjliggöra ytterligare insatser för ökad turism och göra till ett ännu attraktivare turistland. –2012 hade Visit ett förstärkt anslag om för att marknadsföra och svenska destinationer i utlandet. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda förutsättningarna för ökad användning av innovationsupphandling i . I slutbetänkandet Innovationsupphandling (SOU 2010:56) föreslår utredningen åtgärder för att göra upphandling i allmänhet mer innovationsvänlig och en särskild lag för att statliga och kommunala myndigheter lättare ska kunna upphandla innovationsarbete från företag. Utredningens förslag bereds inom , och på arbetar man med att ta fram en handlingsplan för offentlig upphandling där innovationsupphandling enligt uppgift från departementet kommer att ingå. Utöver de myndighetsuppdrag regeringen har gett till , och att arbeta med innovationsupphandling, som nämns i skrivelsen, har avdelningen för upphandlingsstöd vid Kammarkollegiet fått i uppdrag att ta fram en vägledning för att underlätta för upphandlande myndigheter att göra innovationsvänliga upphandlingar. Den nya vägledningen finns tillgänglig på upphandlingsstödets webbportal . Vad gäller innovationsupphandling kan även noteras att regeringen i budgetpropositionen aviserar sin avsikt att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, samt miljökrav och sociala krav hos . Mot bakgrund av förändringarna på upphandlingsområdet, utvecklingen i och upphandlingsutredningens förslag avser regeringen att återkomma med ett utvecklat mål . Vidare avser regeringen att återkomma i vårpropositionen med förslag om ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. I syfte att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag finns elva regionala riskkapitalfonder i . Fonderna drivs som projekt inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och finansieras av den europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) tillsammans med regionala finansiärer med avsikt att öka det regionala utbudet av ägarkapital. följeforskning följer löpande fondprojekten och återrapporterar både genom seminarier, workshoppar och årliga skriftliga rapporter. Av den årliga rapporten framgår att satsningen är välskött och välfungerande. I rapporten konstateras att det finns ett behov av fondernas verksamhet och att det finns fonder som uppvisar goda resultat med etablerade verksamheter. menar dock att det är för tidigt att bedöma fondernas framgång. Vid sidan av följeforskningen arbetar Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) på uppdrag av med en vidare utvärdering där bl.a. forskningsöversikter, internationella erfarenheter av riskkapitalinsatser och en effektutvärdering av den svenska satsningen ingår. Det statliga riskkapitalsystemet har varit föremål för översyner, dels i en offentlig utredning (SOU 2008:121), dels i ett regeringsuppdrag till konsultfirman (Översyn av statliga riskkapitalaktörer). I båda översyner konstateras att det finns utrymme för att förbättra systemet och öka dess effektivitet. Förslag som nämns är bl.a. att skapa en mer sammanhållen och överblickbar organisation med minskad överlappning mellan aktörerna, mer samordning, ökat samarbete mellan aktörerna och en tydligare och mer enhetlig styrning och uppföljning av systemet. har inlett en granskning av statliga insatser för att förbättra tillgången på kapital för privata företag. Syftet är att granska om den statliga riskkapitalförsörjningen lever upp till de mål som regeringen uttryckt i propositioner och andra skrivelser till . Granskningen ska besvara tre frågor: Är de statliga riskkapitalaktörernas avkastningskrav förenliga med statens marknadskompletterande roll? Finns det indikatorer på att statliga insatser tränger undan privat kapital? Finns det förutsättningar för effektivisering av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna? Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) aviserade regeringen en reform av de statliga riskkapitalinsatserna. Som ett led i denna reform förslog regeringen en sammanslagning av och (prop. 2011/12:99). Vidare föreslog regeringen i vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99) ett vidgat investeringsmandat för och . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2011/12:FiU21 och bet. 2012/13FiU:21). Vad gäller svenskt riskkapital kan noteras att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) föreslår ett ökat anslag till Tillväxtanalys för att producera statistik över svenskt riskkapital. Vidare avser regeringen att inrätta en fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder med medel från . Medfinansieringen till fonden ska enligt förslaget säkerställas genom extra utdelningar från de statliga riskkapitalbolagen . gav regeringen regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan eller länsstyrelser i uppdrag att etablera kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Det övergripande syftet med kompetensplattformarna är att stärka förutsättningarna för en god kompetensförsörjning och bidra till en hållbar nationell och regional tillväxt samt öka kunskaperna om regionernas behov och förmedla kunskap mellan regional och nationell nivå samt bygga strukturer. I regleringsbrevet fick Tillväxtanalys regeringens uppdrag att vidareutveckla de strategier för arbetskrafts- och kompetensförsörjning som presenterats i ett tidigare myndighetsgemensamt uppdrag samt ge förslag på hur de kan genomföras på nationell, regional och lokal nivå. I uppdraget ingick även att analysera hur de regionala kompetensplattformarna uppfyller sitt syfte och att ge förslag på förbättringar till form och innehåll . I en rapport där Tillväxtanalys studerar erfarenheter från kompetensplattformsarbetet (2012:04) framgår att regionerna möter vissa hinder för samverkan, de har t.ex. inget mandat att direkt påverka utbildningsutbudet, och utbudet styrs ofta av andra aspekter än den regionala arbetsmarknadens behov. Olika mål hos aktörerna inom kompetensförsörjningsområdet menar myndigheten även kan medföra svårigheter att finna samförståndslösningar. I den nationella innovationsstrategin anger regeringen att verksamheten i de regionala kompetensplattformarna behöver förstärkas och vidareutvecklas, bl.a. genom ökad medverkan av högskolor, universitet och näringsliv. Som framgår av skrivelsen har regeringen uppdragit åt att –2016 förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna för att säkra kompetensförsörjningen till näringsliv och offentlig sektor i hela landet . Inom ramen för programmet för regionala kompetensplattformar har utlyst en första ansökningsomgång där de regionalt tillväxtansvariga med ansvar för kompetensplattformar har möjlighet att söka projektmedel för att kunna förstärka och vidareutveckla sitt arbete inom de regionala kompetensplattformarna. Utgångspunkten är att få fram kvalitativa projekt inom de olika insatsområdena, som kommer att utgöra konkreta, goda exempel inom kompetensförsörjningsområdet. Uppdraget ska genomföras i dialog med , och och ska redovisas samt slutredovisas . Kommersiell och offentlig service I den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175) konstaterade regeringen att många myndigheter arbetar med att kontinuerligt utveckla sin verksamhet, bl.a. i syfte att förbättra service och tillgänglighet. I propositionen uttalade regeringen att utgångspunkten bör vara att alla myndigheter eftersträvar en så likvärdig servicenivå och tillgänglighet som möjligt. Vidare framhölls att varje myndighet har ansvar för utvecklingen av sin egen service. ska enligt 2 § förordningen (2009:145) med instruktion för främja tillgängligheten till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. Vidare ska myndigheten enligt 4 § i nämnda förordning delta i, samordna och följa upp strategier och program inom det regionala tillväxtarbetet, däribland program för kommersiell och offentlig service för företag och medborgare. ska även förmedla kunskap till andra myndigheter och relevanta aktörer om regionalt tillväxtarbete inklusive god tillgång till kommersiell och offentlig service. fick i uppdrag av regeringen att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen för hela perioden. Tillväxtanalys har i uppdrag att utvärdera programmen. En delrapport som överlämnades visar att arbetet i respektive län genomförs enligt syftet med verksamheten men att det finns en stor spännvidd vad avser ambitioner och insatser då förutsättningarna och möjligheterna varierar mellan länen. och Tillväxtanalys ska slutredovisa sina uppdrag om verksamheten till () respektive . Tillväxtanalys har vidare i uppdrag att utvärdera insatser och analysera förutsättningar för utveckling och hållbar tillväxt i gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt storstadsområden, inklusive tillgänglighet till kommersiell och offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden. I en rapport från myndigheten (2013:04) beskrivs utvecklingen av och tillgången till kommersiell och offentlig service för ett urval av serviceslag som rör utveckling och geografisk tillgänglighet i olika delar av , med betoning på gles- och landsbygdsområden. Analyserna visar att antalet serviceställen för både dagligvaror, drivmedel och skolor har fortsatt att minska . Antalet apotek och vårdcentraler har ökat efter de reformer som har genomförts.