bet · H001UU7 · 2013-02-14 00:00:00 — Jag hoppas att detta inte är nyheter för eller för någon annan.Vi tycker att Europeiska unionen skapar fred, inte bara i utan i hela världen. Vi vill att ska vara en stark aktör för att kunna spela en viktig roll när det gäller fred och säkerhet i världen, och vi vill också att ska ha denna starka roll eftersom många andra länder faktiskt har stor respekt för . har vi varit den starka rösten för de svaga i hela världen, och vi ska fortsätta den linjen. Säkerhet här hemma bygger vi tillsammans i men också i EU, och världen. Säkerhet handlar om att utveckla vårt land och vår värld långsiktigt hållbart. Det handlar om att säkra mänskliga rättigheter, frihet och människors möjligheter att förverkliga drömmar. Det handlar om en fungerande rättsordning här hemma, i EU, i och i världen. Det handlar om demokrati och handel. Förmåga och vilja att hitta gemensamma lösningar på våra utmaningar är centralt.Det handlar om miljö och klimat, om livsmedelsförsörjning, om resurshantering på ett hållbart sätt, om internet, om energi och om diverse annat. Men det handlar också om EU:s förmåga och utmaningar, ekonomiskt och mänskligt, att investera i utveckling och inte i upprustning, som till exempel har valt.När detta väl är sagt är det alltjämt klart att säkerhetspolitikens hårda kärna, vår militära förmåga, måste säkerställas. Det är, som sagts, ett nationellt intresse. Vi gör det solidariskt inom Europeiska unionen och inom . Där har vi klart uttalat att inte förhåller sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba något annat medlemsland eller nordiskt land och att vi förväntar oss att det landet ska göra detsamma om drabbas.Sverige är inte medlem i någon militär allians. Det är helt klart. är däremot en aktiv och solidarisk partner för stabilitet och säkerhet i EU och omvärlden på folkrättens grund. Det är ett öppet land med högt bistånd och stora insatser för att bygga fred, frihet och försoning. deltar och stöder många internationella insatser på grundval av FN-mandat. Vi stöder och verkar för att kvinnor ska vara en aktiv del i konfliktlösning och i fredsbyggande. Självklart ska också ha förmåga och vilja att delta i FN-ledda operationer och i stöd till responsibility to protect, skyldighet att skydda.Fru talman! ser tydligt att också aktivt ska agera för att nå framgång i nedrustningsförhandlingar om kärnvapen, i avtal om små lätta vapen och ha en fortsatt stark kontroll av vapenexport. Det är också en del i vår säkerhetspolitik.Det säkerhetspolitiska betänkande som debatteras nu måste ses mot bakgrund av det uppdrag som Försvarsberedningen har att säkerhetspolitiskt analysera omvärlden och att dra slutsatser av detta. Det här är därför inte tidpunkten att diskutera kommande försvarsbeslut. Vi har ännu inte det underlaget. Ändå hör jag från den här debatten att militära förmåga har diskuterats. Jag hör vissa tala som om det inte fanns några budgetrestriktioner alls för försvaret. Man kan fundera på om det är så.En vecka eller - vad är det som resoneras? Förutsättningarna är samarbete och solidaritet, och det är en tydlig inriktning för vår säkerhetspolitik att utgå ifrån, och jag tycker och tror att det också gäller för i stort sett alla andra i den här kammaren.Fru talman! Jag beklagar att Socialdemokraterna trots önskan om mer samarbete inte verkar vilja analysera samarbetenas betydelse för vår säkerhet och vårt förmågebehov. Reservationen i det här betänkandet verkar stänga dörren till en upplyst debatt. Ändå hoppas jag att det finns en liten öppning för analys.Bland dem som lyssnar på den här debatten tror jag att många har ställt sig frågan: Hur kommer det sig att man har så olika bilder? Det finns ett antal troll som vandrar runt i debatten. De kan få spelrum därför att ingen vill ta ut dem i ljuset och belysa dem. Det handlar om våra olika samarbeten, hur vi påverkas av dem och vad de innebär i grunden för vår säkerhetspolitiska profil. Låt mig vara tydlig. driver inte medlemskap i någon militär allians. Det jag och har lyft fram är behovet av en analys av våra samarbeten, inklusive det med Nato. Vi är nämligen övertygade om att ökat ljus och en upplyst debatt gör att trollen spricker. Så får vi en god grund för vår säkerhetspolitiska debatt och för kommande försvarsbeslut.Det är knepigt att säkerhetspolitikens område verkar ha ett tankeförbud, i varje fall när det handlar om analys av Natosamarbete, åtminstone om svaret inte är ja eller nej. Låt oss hoppas på att en klok försvarsberedning ger oss en stark och bred analys som grund för kommande försvarsbeslut. Man kan då utgå från Försvarsberedningen . Den var i stort sett enig. Alla utom var då överens om att det är viktigt att ständigt utvärdera hur samarbeten inom EU, med Nato och med andra berörda forum kan utvecklas. Hur dessa samarbeten ska kunna förbättras ytterligare bör analyseras i särskild ordning. Det var en klok hållning då, och det är en klok hållning nu.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Den senaste tidens debatt om det svenska försvaret och vår försvarsförmåga har skapat störst osäkerhet om hur vi kan försvara vårt land och våra medborgare. Jag kan tycka att debatten har haft en snäv infallsvinkel. Det känns som att man talar om bandvagnar som vi ser helt andra hot mot vårt land än just militär invasion.Det är därför bra att det betänkande vi debatterar handlar mer om en svensk bred säkerhetspolitik, och den tar sin utgångspunkt i ett brett anslag vad gäller hot mot . är det inte fråga om direkta hot om krig såsom de utkämpades mellan stater som oroar mest.Herr talman! fattades här i beslut om ett nytt försvar. Det fattades efter att en bred parlamentarisk försvarsberedning hade analyserat det säkerhetspolitiska läget och hotbilden mot . Det var en analys som tog fasta på nya hot i en ny tid. Och det nya försvaret håller nu på att införas successivt. Det ska vara ett insatsförsvar med soldater som deltar i olika insatser runt om i världen, med ökad flexibilitet och med ett nytt personalförsörjningssystem. Det grundläggande som betonades var att förebygga och hantera konflikter och krig, att säkerställa landets suveränitet och att skydda samhället och dess funktionalitet.Herr talman! som detta nya försvar nu är på väg att införas har det startats en debatt om det så kallade enveckasförsvaret efter ett uttalande av ÖB i medierna. Det var fråga om en simuleringsövning som användes som en form av sanning för många debattörer genom att kasta in den ena brandfacklan efter den andra i debatten om vårt försvar, som oftast beskrivs som ett dåligt fungerande försvar - vilket är olyckligt. Det man också fokuserar på är vårt territorialförsvar. Det är oerhört viktigt, men de glömmer den nya säkerhetspolitiska kontexten som vi numera utgår från och som kallas det breddade säkerhetsbegreppet.Vi kristdemokrater vill se ett starkt försvar, men vi inser också att vi måste prioritera i budgeten. Hur många ytterligare miljarder ska läggas på försvarsmateriel när det finns helt nya hot mot vårt land som inte får glömmas bort? När vi talar om terrorism och cyberkrig som nya hotbilder måste vi se hur mycket pengar vi ska lägga på dem.Krigföring handlar mer om precision och att slå ut viktiga samhällsfunktioner i samhället. När man talar om Weapons of menar man massavbrottsvapen, det vill säga vapen för att stänga av samhällsfunktioner, till exempel att slå ut oljepumpar, stänga ned energicentraler, slå ut datatrafik eller att förgifta vattenresurser. Om datanät slås ut finns stora risker för sjukhus, tågtrafik, kärnkraftverk, banksystem, ledningscentraler för flygtrafik och så vidare. Här ser vi en pågående kapprustning. Detta behöver vi också diskutera. Hur kan vi satsa mer pengar på teknikutveckling, forskning och innovation och duktiga ingenjörer? Dessa frågor har tagits upp tidigare i debatten i dag.Den typ av inhemsk terrorism som utövade går inte att stoppa med ett traditionellt försvar. Här är det snarare polisen och säkerhetspolisen som måste ha rätt resurser, och de måste naturligtvis kunna samarbeta med försvaret. Alla sådana områden, teknik, terrorism och cyberkrig, måste vi också lägga pengar på för att göra simuleringsövningar, förebygga och ha en beredskap.Vi har också en ny sfär med teknikutveckling på det civila området som kan användas för militära ändamål. Vi har rymdteknik för övervakning. Vi har hela utvecklingen av tekniken med drönare, alltså förarlösa farkoster för precisionsbombning. Teknikutvecklingen går snabbt fram mellan det civila och det militära.Herr talman! Krig utkämpas alltmer sällan mellan stater, men däremot inom stater. Detta har blivit särskilt tydligt i och i . Att begränsad tillgång till demokratiska fri- och rättigheter föder social och ekonomisk utsatthet och orättvisor, som i sin tur ökar risken för väpnade konflikter, har de senaste årens skeenden i och tydligt visat oss.Den senaste tidens stora flyktingströmmar från visar hur konflikter i andra delar av världen påverkar . Vi ska ha öppna dörrar för dem som är på flykt, men vi ska också se till att ge människor hjälp i sina strävanden efter fria och demokratiska stater. Därför har vi också lagt in det globala perspektivet i våra säkerhetspolitiska analyser.Oro och konflikter uppstår utifrån många olika anledningar. Kraven på mänskliga rättigheter och demokrati är rättmätiga från ett lands medborgare gentemot dess ledare. Utgångspunkten ska naturligtvis vara att vi ska stödja fredliga demokratisträvanden.Social oro är en annan orsak till konflikter. I var också en av anledningarna till upproren avsaknad av social trygghet och möjlighet till jobb och överlevnad.På andra håll i världen slåss man om naturtillgångar, till exempel i , där många företag och länder exploaterar och använder sig av miliser för att kontrollera tillgångarna. Förlorarna är den vanliga medborgaren i , alla kvinnor som i konflikten utsätts för sexuella övergrepp av oanade mått och de fem miljoner människor som redan har dött i konflikten.Herr talman! Religionskonflikter är en ny typ av konflikter som skapar oro i vår omvärld. Vi måste bli bättre på att förhindra och brygga över motsättningar. En religionsdialog i respekt måste få ökad betydelse när världens ledare träffas och talar om hur man ska lösa olika konflikter. Utan förståelse för religionens roll för människor runt om i världen saknas kompetens för att lösa den typen av konflikter.På liknande sätt är förekomsten av politiskt och religiöst motiverad terrorism både förkastlig och farlig. Terrorhotet är reellt och måste förebyggas och bekämpas. Dock får insatser mot terrorismen inte göras på press- och föreningsfrihetens bekostnad, vilket tyvärr händer i många länder.Herr talman! Klimatförändringarna känner inga geografiska gränser. Ökenspridningen vid gör stora arealer obeboeliga och tvingar människor på flykt. Smältande polaris i gör att kampen om redan knappa naturresurser hårdnar. Det är faktum som riskerar att underblåsa existerande och skapa nya väpnade konflikter, konflikter som gör världen mer osäker. Därför måste och EU öka trycket i de internationella klimatförhandlingarna för utsläppsminskningar.Herr talman! Efter denna exposé över olika tänkbara hotbilder blir talet om att räddningen för säkerhet ska komma från Nato, som det nu ofta lobbas för och talas om i debatten, lite märkligt. För mig tyder det på en lite tunn analys. Visst kan vi diskutera för- och nackdelarna med Nato, men genom vårt partnerskap med Nato, där vi ju deltar i många FN-mandaterade insatser som den i , Atalantainsatsen utanför och i Kosovo har vi redan varit med och bidragit stort med tanke på vårt lands storlek. Som bidragande land måste vi kunna förvänta oss att Nato inte står overksamt ifall vi skulle behöva dess hjälp. måste vi tro att det nya försvaret ska få komma i full sving innan vi helt räknar ut det, som en del gör i debatten . ÖB säger själv att vi har ett bättre försvar än vad vi haft tidigare. Det kan komma att behövas mer resurser, men vi måste veta att resurserna används på ett effektivt sätt.Herr talman! Jag vill förtydliga att linje i Natofrågan ligger fast tills vidare enligt beslut i partiets högsta beslutande organ. Den militära alliansfriheten gäller . Men vi stöder till fullo fortsatt deltagande i Partnerskap för fred med Nato och ett fördjupat samarbete med Nato. Det är dock på vilket sätt och i vilken utsträckning vi ska göra det som vi bestämmer själva som ett alliansfritt land.Herr talman! I en globaliserad värld byggs säkerhet inte ensamt av ett land. Den byggs, som både regering och riksdag har fastslagit, solidariskt med andra nationalstater. Genom EU:s nordliga dimension liksom genom Norden-, Östersjö-, Arktis- och Barentssamarbetena bidrar till att sprida stabilitet och säkerhet i vårt närområde och stärker därmed också vår egen fred och självständighet.Vi fokuserar nu alltmer på ett nordiskt samarbete. undertecknades ett samarbetsavtal med de andra nordiska länderna inom försvarsområdet, det så kallade Nordefco. Syftet är att stärka ländernas egna försvar, hitta synergieffekter och att främja effektiva lösningar. ökade vi vår och våra nordiska grannars förmåga att effektivt bemöta cyberangrepp och terroristattacker genom undertecknandet av den nordiska solidaritetsförklaringen.EU är byggt på övertygelsen om att fred och säkerhet skapas genom nära samarbete och ömsesidig solidaritet medlemsstaterna emellan. Inom EU pågår ett viktigt arbete med att ta fram en ny, bred utrikespolitisk strategi som ska vara framåtblickande och förebyggande snarare än reaktiv till sin karaktär och därmed stärka EU:s konfliktförebyggande kapacitet. stöd till uppbyggnaden av ett europeiskt fredsinstitut liksom stärkandet av grannskapspolitiken och den fortsatta utvidgningen är andra viktiga åtgärder för att förekomma säkerhetspolitiska utmaningar, både inom unionen och bortom dess gränser.Herr talman! Det går inte att bortse från att militära upprustning nu är omfattande. Med sina enorma naturgastillgångar befinner sig i en position att negativt påverka den svenska och europeiska energiförsörjningen och vår energisäkerhet. undermineras det ryska civilsamhället alltmer. Utan ett demokratiskt , med uttalat fredliga intentioner gentemot sina grannländer, är stabiliteten och säkerheten i vårt närområde inte givna.Herr talman! har intagit positionen som världens andra ekonomiska supermakt. Man ska inte underskatta den påverkan landet får globalt genom sin storlek och enorma ekonomi. närvaro i har ökat dramatiskt och får naturligtvis även säkerhetspolitiska implikationer. bygger nu ett högteknologiskt försvar som landets behov av demokratiska reformer är stort. Allt detta gör att vi noga måste följa vad som händer i framöver. EU ska vara tydligt i dialog och i handelsrelationer och ställa tydliga krav på framsteg avseende mänskliga rättigheter.Herr talman! Avslutningsvis skulle jag bara vilja säga ett par ord om något som också har betydelse säkerhetspolitiskt, och det är antalet vapen i världen. Inga vapen dödar fler än små och lätta vapen. Omkring 850 miljoner vapen i omlopp resulterar i en halv miljon människors död . FN:s arbete för ökad vapenkontroll är ett viktigt steg mot förbättrad kontroll av spridningen. Ett universellt juridiskt avtal och regelverk för konventionella vapen behövs på plats. Också kärnvapen utgör ett hot mot mänskligheten. Även där ska stå som en stark röst för nedrustning och avveckling.Härmed vill jag betona att vi måste fortsätta att ha det breddade angreppssättet, som har förts fram i den senaste tidens debatt, för att ha en säkerhetspolitik värd namnet. Det finns många olika hot, och vi ska ha en god analys, men vi ska också ha resurser att möta alla dessa olika typer av hot för medborgarnas bästa.Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. Att ta till vapen för pengar är inget nytt. Legosoldater och diverse privata entreprenörer har deltagit i krig och konflikter genom mänsklighetens historia. Men den privata militär- och säkerhetsbranschen har fått en större betydelse . Under det första fanns det 50 militärer på en så kallad contractor, alltså anställd i ett privat säkerhetsföretag. var relationen tio militärer på en. Globalt sett handlade det om omkring 20 miljoner anställda, dubbelt så många som antalet poliser världen över, enligt en kartläggning gjord av Small Arms Survey 2011. Expansionen är enorm; det finns stora vinster att göra.Stater som har gjort sig beroende av stora, transnationella bolag för sin krigföring och sin säkerhet. Denna stora, kontroversiella och komplicerade bransch är fortfarande oförsvarligt oreglerad överallt, inte minst i Sverige.I september 2007 vaknade omvärlden när dåvarande Blackwater massakrerade 17 civila på i . Blackwater och andra privata militära företags framfart i väckte berättigad avsky och ledde till utredningar och en skärpt kontroll av säkerhetsföretagen i just . Efter skandalen i ställdes bara de i US till svars, medan de många fler civilanställda från gick så gott som fria bland dem som deltog i övergreppen mot fångarna. Varken irakisk eller amerikansk lag kunde fullt ut nå dem med ansvar. Det visade sig att de verkade i en legal gråzon.Det krävs alltså regelverk för att hantera denna nya situation, både nationella och internationella. Ansträngningar görs, men mycket återstår. Montreuxdokumentet, som togs fram på initiativ av den schweiziska regeringen och Internationella Röda korset, syftar till att reda ut begreppen - vilket ansvar och status de privata militära eller säkerhetsföretag har, vilket ansvar och status de anställda i företagen har och vilket ansvar de stater som anlitar dem, de stater de verkar i och de stater de är registrerade i har för folkrätt och annat. är en av de stater som ställt sig bakom dokumentet. Det är inte rättsligt bindande men det visar på best practice, alltså bra exempel.Det är slående hur komplicerad frågan är. Redan att definiera företag som militära eller som säkerhetsföretag har visat sig svårt, eftersom de ofta erbjuder ett brett utbud av tjänster och kan anlitas för olika uppgifter. Det kan handla om alltifrån utbildning till fritagning, säkerhet, rådgivning, bevakning, informationsinhämtande, konflikthantering, riskhantering, vapenförmedling, personskydd och så vidare.Herr talman! De svenska företag som säljer rent militära tjänster är ännu relativt få, om än växande, om man inte räknar in utbildning som följer med försäljning av krigsmateriel. Men de privata säkerhetsföretagen, även svenska, verkar runt om i världen, särskilt i konfliktländer och i länder med svaga statsbildningar och korrumperad ordningsmakt. Som antytts tidigare rör det sig om ett stort antal tjänstetyper som också har bäring på många typer av kunder. Svenska ambassader har till exempel köpt dessa tjänster utomlands, och svenska företag säljer redan sin expertis på en internationell marknad. gav till exempel 2008 det privata säkerhetsföretaget i uppdrag att sköta säkerhetskoordineringen på de svenska ambassaderna i , och Kabul.Enligt en rapport från är det möjligt för svenska företag att verka i högriskområden bortom svenska myndigheters kontroll.Redan 2003 uppmärksammade i en riksdagsmotion behovet av att kartlägga och reglera den privata säkerhetsbranschen. menar, efter att vår hemställanspunkt om att utreda saken avslogs, att frågan är lika relevant nu och än mer brännande. Vi kan inte gå oförberedda in i en utveckling som kan ge oönskad rekyl på legitimitets- och demokratiansvar och på transparensfrågor på samma sätt som det har gjort i många andra länder. har dessutom som nation ett ansvar inför de länder som vi är militärt verksamma i, för de länder till vilka vi ger bistånd samt för de länder i vilka vi har beskickningar och diplomatiska förbindelser med.Vi har därför i en ny motion föreslagit bland annat att ansvarsfrågan för privata militära företag ska utredas, att en nationell strategi för regleringar tas fram och att i relevanta internationella forum bör driva frågan om insyn i och reglering av säkerhetsföretag. Den sistnämnda hemställanspunkten behandlades i det betänkande som vi nu debatterar, men tyvärr avslogs den utan motivering. Det tycker jag är olyckligt eftersom skulle behövas i det internationella arbetet. Vi skulle behöva bidra så aktivt och proaktivt som möjligt för transparens och lämpliga regleringar av denna bransch som faktiskt är på liv och död.Herr talman! Slutligen vill jag reflektera över internationella roll, hur vi bäst kan bidra till en mer fredlig och stabil värld. Vem ska vi i egentligen vara solidariska med, regeringar i kärnvapennationer i EU eller Nato eller alla de människor i världen som drabbas eller riskerar att falla offer för militär aggression?EU är till sin konstruktion en odemokratisk organisation. Det står inskrivet i dess grundlag vilken politik som ska föras på många väsentliga områden. Och står över medlemsstaternas egna grundlagar.EU framställs ofta som ett fredsprojekt, men unionens grundlag talar ett helt annat språk. Vad gäller försvars- och säkerhetspolitiken slås bland annat fast i Lissabonfördraget, som jag har med mig här, att det långsiktiga målet är en EU-överstatlig krigsmakt. "Den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik kommer att leda till ett gemensamt försvar när med enhällighet har beslutat detta." Vidare står det i artikel 42 att "medlemsstaterna förbinder sig att gradvis förbättra sin militära kapacitet". Militär upprustning är alltså ett krav i grundlagen! Är det så bidrar till att göra världen fredligare, med obligatorisk, lagfäst upprustning tillsammans med ett antal länder, varav flertalet är Natomedlemmar och två är kärnvapenstater?Nej, att fördjupa det militära samarbetet inom EU och bygga upp ett gemensamt försvar och en starkare och "mer konkurrenskraftig försvarsindustri", eller rättare sagt krigsindustri, är helt fel väg att gå. Det är inget som bör stå bakom.Vapen är inga varor vilka som helst. Och marknadskrafter och vinstintressen får inte tillåtas att styra säkerhetspolitiken. Hur fel det kan gå när det är särintressen och inte allmänintressen som får råda har vi pinsamma exempel på i , nu senast den storsatsning på en ny generation stridsflygplan som hetsas fram utan analys och beslutsunderlag värt namnet. Det lär inte heller bli lättare att kontrollera vapenexporten om vi låter oss dras ned djupare i det europeiska rustningsträsket.EU:s militarisering är oförenlig med en sann ambition att verka för en fredligare värld utifrån verkliga hot. Det är inte mer vapen och starkare militärallianser världen behöver utan framåtsyftande insatser som förnybar energi och rättvis fördelning så att människor slipper leva i fattigdom.Att det därtill finns de som rentav förespråkar svenskt medlemskap i är svårt att förstå. Det är illa nog att den inom det så kallade Partnerskap för fred går alldeles för långt i sin strävan att visa sig lojal med militäralliansen, bland annat genom att tillåta Nato att öva strid i . Nej, låt bombningar i bli en beklaglig parentes i svensk säkerhetshistoria.Herr talman! ska inte in i Nato. Nato ska ut ur .