bet · H001KU24 · 2013-05-03 00:00:00 — 2012/13:KU24 Reglering av I framställningen Reglering av (2012/13:RS3) föreslår riksdagsstyrelsen ett delvis nytt regelverk för . Förslaget innebär att får en instruktion i form av lag. Regler föreslås om verksamhetsansvar, att nämnden ska ha en arbetsordning och att nämnden ska lämna en verksamhetsredogörelse till . har det saknats regler om arvoden och om kostnadsersättningar vid resor m.m. Arvoden till ledamöter i nämnden föreslås, liksom för flertalet av nämndmyndigheter, regleras i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Arvoden ska fastställas i form av årsarvoden. Nämnden ska besluta om ersättning till sekreterare och andra som tjänstgör hos nämnden. För resor som ledamöter, sekreterare och andra som tjänstgör hos nämnden gör i sitt uppdrag föreslås betala resekostnadsersättning och traktamente enligt de bestämmelser som gäller för arbetstagare vid . Riksdagsstyrelsen föreslår också att det i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter ska införas ett uttryckligt författningsstöd för att överklaga beslut om att avslå, eller med förbehåll inskränka, en begäran om utlämnande av allmänna handlingar. Ändringarna bedöms ge en viss kostnadsökning. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Det har inte väckts några motioner med anledning av framställningen. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar riksdagsstyrelsens förslag till 1. lag med instruktion för 2. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, med den ändringen att ingressen ska lyda "Härigenom föreskrivs att 1 a § lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ ska ha följande lydelse" 3. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, med följande ändringar a) ingressen ska lyda "Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter ska ha följande lydelse" b) i 1 § andra stycket e) ska kommatecknet efter ordet utgå 4. lag om ändring i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och , med den ändringen att ingressen ska lyda "Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska ha följande lydelse" 5. lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, med den ändringen att ingressen ska lyda "Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier ska ha följande lydelse" 6. lag om ändring i lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Därmed bifaller framställning 2012/13:RS3 punkterna 1 och 6 samt bifaller delvis framställning 2012/13:RS3 punkterna 25. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I framställningen Reglering av (2012/13:RS3) föreslår riksdagsstyrelsen att antar förslag till lag med instruktion för m.m. Riksdagsstyrelsen redogör i framställningen för ärendets beredning fram till dess att framställningen beslutades. I framställningen Reglering av (2012/13:RS3) föreslår riksdagsstyrelsen ett delvis nytt regelverk för . Förslaget innebär att får en instruktion i form av lag. Regler om verksamhetsansvar, att nämnden ska ha en arbetsordning och att nämnden ska lämna en verksamhetsredogörelse till införs. har det saknats regler om arvoden och om kostnadsersättningar vid resor m.m. I fråga om arvodet till ledamöter i nämnden föreslås att det ska, liksom för flertalet av nämndmyndigheter, regleras i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Arvoden ska fastställas i form av årsarvoden. Nämnden ska besluta om ersättning till sekreterare och andra som tjänstgör hos nämnden. För resor som ledamöter, sekreterare och andra som tjänstgör hos nämnden gör i sitt uppdrag ska betala resekostnadsersättning och traktamente enligt de bestämmelser som gäller för arbetstagare vid . Riksdagsstyrelsen föreslår också att det i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter ska införas ett uttryckligt författningsstöd för att överklaga beslut om att avslå, eller inskränka med förbehåll, en begäran om utlämnande av allmänna handlingar. Ändringarna bedöms ge en viss kostnadsökning. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet bifaller riksdagsstyrelsens förslag om reglering av , som bl.a. innebär att nämnden får en instruktion i lag. Under lyder flera nämndmyndigheter med olika slags uppdrag och verksamhet. Det tidigare regelverket för nämndmyndigheterna har ansetts svåröverskådligt och i vissa avseenden ofullständigt. Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft . (Se vidare 2012/13:RS1, 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:6266.) I den nu aktuella framställningen föreslår riksdagsstyrelsen bl.a. en ny lag med instruktion för . Riksdagsstyrelsen föreslår ett regelverk för som i huvudsak motsvarar det som gäller för övriga nämndmyndigheter under . Bland förslagen kan följande noteras. Riksdagsstyrelsen framhåller att nämnden är oberoende i förhållande till i de ärenden där nämnden fattar beslut i sak (11 kap. 3 § och 12 kap. 2 § regeringsformen). Det finns enligt riksdagsstyrelsen inget hinder för att nämnden i sin egenskap av ledningsorgan i myndigheten har ett administrativt verksamhetsansvar inför den som gett nämnden dess uppdrag, dvs. Sammanfattningsvis föreslår riksdagsstyrelsen att bestämmelsen om verksamhetsansvar för utformas på samma sätt som för övriga nämndmyndigheter under . Riksdagsstyrelsen konstaterar att , liksom övriga nämnder, kan ha behov av att delegera beslut inom kärnverksamheten. Beslutsfattande i ärenden som är av det slaget att de inte kräver prövning av nämnden ska därför kunna delegeras enligt förslaget. Härutöver bör enligt riksdagsstyrelsen delegering vara möjlig i fråga om förberedande åtgärder och beslut. Det slutliga avgörandet i ärenden enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier respektive lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer föreslås dock inte kunna delegeras. Inte heller föreslås beslut om arbetsordning kunna delegeras. Delegering föreslås kunna ske till ordföranden, sekreteraren eller någon annan hos en myndighet som utför kansligöromål för nämnden. Av tydlighetsskäl föreslår riksdagsstyrelsen att möjligheten att delegera beslutsfattande i fråga om allmänna handlingar regleras särskilt, i likhet med vad som gäller för övriga nämndmyndigheter under . Riksdagsstyrelsen pekar på att uppdraget som sekreterare i nämnden, liksom i övriga nämndmyndigheter, är en bisyssla. Det är mot den bakgrunden svårt, särskilt i semestertider, att leva upp till tryckfrihetsförordningens krav på skyndsamhet vid begäran om utlämnande av allmänna handlingar. Riksdagsstyrelsen föreslår därför att det ska vara möjligt att delegera handläggningen av frågor som rör allmänna handlingar till någon hos en myndighet som utför kansligöromål för nämnden. Sådan delegering ska också kunna innefatta att pröva framställningar om att lämna ut allmänna handlingar. Riksdagsstyrelsen framhåller i sammanhanget att en sådan delegering inte får bli slentrian och att nämnden får förutsättas lägga sig vinn om en noggrann prövning och en tydlig avgränsning av varje delegering (jfr bet. 2012/13:KU9). Underrättelse om vissa beslut Enligt riksdagsstyrelsen står det klart att ska vara skyldig att underrätta den myndighet som ska betala ut de bidrag som nämnden beslutar om. För som disponerar anslaget är det viktigt att känna till dessa beslut. Underrättelseskyldigheten bör även omfatta beslut som innebär att 2:2 förvaltningsanslag tas i anspråk, dvs. beslut om förvaltningskostnader för nämnden. Mot bakgrund av den ordning som gäller för anslag som belastas med anledning av beslut i kärnverksamheten kan en bestämmelse om underrättelseskyldighet inte utformas på samma sätt som för övriga nämnder, dvs. som en skyldighet att underrätta den myndighet som har anvisats anslagen. Här anvisar anslagen till regeringen som sedan genom regleringsbrev överlåter dispositionen till . Riksdagsstyrelsen föreslår att bestämmelsen utformas så att ska vara skyldig att underrätta den myndighet som disponerar det anslag som tas i anspråk till följd av nämndens beslut. En bestämmelse utformad på detta sätt kommer således att omfatta både beslut i kärnverksamheten och beslut om kostnader som utgör förvaltningskostnader för nämndens verksamhet. En ledamot av kan få förhinder att utföra sitt uppdrag. Ett sådant förhinder kan bero på jäv, men också andra orsaker kan tänkas. För övriga nämndmyndigheter har det utsetts eller kan det utses ersättare när en ordinarie ledamot har fått förhinder. När det gäller finns det dock inte någon sådan uttrycklig möjlighet. Nämnden består av tre ledamöter och är beslutför endast när alla tre är närvarande. Det finns därför enligt riksdagsstyrelsens uppfattning ett behov av att kunna ersätta en ledamot som är förhindrad att tjänstgöra. Det kan sägas ligga inom ramen för riksdagsstyrelsens rätt att utse ledamöter i att också besluta om tillfälliga ersättare. Eftersom det för övriga nämndmyndigheter har angetts att ersättare kan utses i viss ordning samt för att göra det tydligt, bör det uttryckligen slås fast att det finns möjlighet att utse tillfälliga ersättare. En bestämmelse om detta bör införas i nämndens instruktion. Arvode till ledamöter i nämnden Arvoden till ledamöter i övriga nämndmyndigheter betalas antingen som årsarvoden eller som sammanträdesarvoden. Riksdagsstyrelsen anser att ersättning till ledamöterna i inte längre bör betalas både som månadsarvoden och sammanträdesarvoden, utan endast som en arvodesform. På detta sätt uppnås enhetlighet i fråga om arvoden till ledamöter i samtliga nämndmyndigheter. Styrelsen konstaterar att arbetsbelastningen i är förhållandevis jämn . Mot denna bakgrund bör ersättningen till ledamöter betalas i form av ett årsarvode. I fråga om ordningen för hur arvodet ska bestämmas anser styrelsen att det saknas skäl att föreslå en särlösning för . Tvärtom talar nämndens starka behov av oberoende för att arvodena till ledamöterna bör följa av lag. Riksdagsstyrelsen föreslår därför att arvodena till ledamöter i regleras i arvodeslagen (jfr framst. 2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62). Hur högt ett arvode ska vara bör bero på verksamhetens art och omfattningen av arbetsinsatsen. har kärnuppgifter som har stor betydelse för tilltron till det demokratiska statsskicket. Nämnden har domstolsliknande uppgifter, och dess beslut kan inte överklagas. Arvodena till ledamöter har inte justerats . Nämnden fick 2010 nya uppgifter enligt lagen (2010:473) om stöd till de politiska partiernas kvinnoorganisationer. Genom förslagen i framställningen kommer arbetsbördan i viss mån att öka. Nämnden ska upprätta en verksamhetsredogörelse och en arbetsordning. Den ska också fatta beslut om ersättning till sin sekreterare. Vid en samlad bedömning anser riksdagsstyrelsen att ersättningen till ledamöterna i bör höjas. Ordföranden i nämnden har ett större ansvar och en större arbetsbörda än övriga ledamöter. Ersättningen till ordföranden föreslås därför vara högre än den till övriga ledamöter. Utskottet instämmer i de bedömningar som riksdagsstyrelsen gör i framställningen. Liksom när det gällde regleringen av andra nämndmyndigheter under vill utskottet framhålla att självständiga ställning inte försvagas av de nu aktuella ändringarna utan om något förtydligas. När det gäller förslaget om delegering till någon hos en myndighet som utför kansligöromål för nämnden att pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar delar utskottet riksdagsstyrelsens uppfattning att en sådan delegering inte får bli slentrian och att nämnden får förutsättas lägga sig vinn om en noggrann prövning och en tydlig avgränsning av varje delegering. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2012/13:RS3 Reglering av : antar riksdagsstyrelsens förslag till lag med instruktion för . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och . antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. I detta betänkande tar utskottet ställning till framställningen från riksdagsstyrelsen om ett delvis nytt regelverk för . Förslaget innebär att får en instruktion i form av lag. Riksdagsstyrelsen föreslår ett regelverk för som motsvarar det som gäller för övriga nämndmyndigheter som finns under riksdagen.Bland annat kan vi notera i förslagen att regler om verksamhetsansvar utformas på samma sätt som för övriga nämndmyndigheter och att ska ha en arbetsordning, vilket innebär att en viss delegering kan ske om så är möjligt. Vidare förs det fram förslag om arvoden, kostnadsersättningar vid resor och att nämnden kan besluta om ersättningar till sekreterare och andra som tjänstgör.Riksdagsstyrelsen gör bedömningen att det kan bli en viss kostnadsökning i och med detta.I det stora hela medför dessa ändringsförslag från riksdagsstyrelsen att det för del blir ett förtydligande, vilket jag tycker är bra.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet.