bet · H001NU24 · 2013-06-11 00:00:00 — Vi välkomnar därför också regeringens positiva inställning till ett bindande mål för minskningen av växthusgasutsläppen till 2030.Vi anser dock att vi för att nå målet till 2050, det vill säga en minskning av utsläppen av växthusgaser , inte bara behöver fastställa bindande mål utan också slå fast mål . På så sätt kan vi skapa en tydlig utvecklingstrappa , och vi ger alla aktörer en bild av vad som krävs och vad som måste göras. Det är inte minst viktigt för att aktörerna inom energiområdet ska få stabila och fasta spelregler att förhålla sig till, eftersom det underlättar nödvändiga investeringar för framtiden. Det är investeringar som vi kommer att behöva om vi ska klara energi- och klimatutmaningarna och skärpa konkurrenskraften för europeisk och svensk energisektor.Vi menar också att målet till 2050 bör vara i den övre delen av målintervallet, det vill säga . Vi socialdemokrater anser att ska stå för en progressiv energi- och klimatpolitik, en politik som vi ser också stärker vår konkurrenskraft och bygger broar till fler nya jobb och välfärd i . Vi vill se ett fossilfritt samhälle och därför en långsiktigt förnybar energiproduktion. Vägen dit innebär inte bara tuffa utmaningar utan också stora möjligheter.För att vi ska nå dessa nödvändiga mål krävs det tydliga, ambitiösa och bindande mål på fler områden än att minska utsläppen av växthusgaser.Vi är fast övertygade om behovet av bindande mål även när det gäller andelen förnybar energiproduktion och inte minst, när det gäller energieffektivisering.Regeringens och utskottsmajoritetens inställning att på djupet utreda och analysera behovet och konsekvenserna av bindande mål för förnybart och energieffektivisering är alldeles för passiv och visar på att man inte riktigt tror på politiken som verktyg för att förändra. Om vi ska lyckas klara de utmaningar vi har på energi- och klimatområdet kan politiken inte förhålla sig passiv utan måste gå före på vissa områden. Ett lyckat exempel har bland annat varit industrins energieffektiviseringsprogram. Visst är utredningar och analyser viktiga för att undvika suboptimeringar och andra negativa konsekvenser, och att säkra europeisk konkurrenskraft är självklart. Att ifrågasätta bindande mål på dessa områden är dock som vi ser det inte ett framkomligt alternativ. Som ett exempel på hur man kan stimulera en satsning på produktion av förnybar energi har vi bland annat pekat på möjligheten att höja ambitionen inom ramen för det svensk-norska elcertifikatssystemet. Just det faktum att vi har saknat bindande mål för energieffektivisering , samt regeringens näst intill reflexmässiga motstånd mot detta, tror vi sannolikt är starkt bidragande till att målet inte kommer att nås.Kort sagt är vi övertygade om vikten och behovet av bindande mål på samtliga tre områden. Annars kommer den utveckling vi alla vill se inte att komma till stånd. Vi socialdemokrater är också fast övertygade om att detta, rätt utformat, mycket väl går att kombinera med bibehållen konkurrenskraft för svenskt och europeiskt näringsliv och inte minst för industrin. Att som majoriteten förespråkar göra ingenting, eller i varje fall väldigt lite, gagnar inte utvecklingen på något sätt - inte för miljön och inte för och jobb och konkurrenskraft. Till den som förhåller sig passiv måste frågan ställas: Vad är alternativet?Fru talman! Avslutningsvis ska jag säga någonting om behovet av satsningar på infrastrukturen inom det här området. Här ligger kanske en av de största, alternativt den största, utmaningen. Detta gäller såväl forskning och utveckling som ny teknik och investeringar. För att nå de mål vi ställt upp kommer det att krävas mycket stora investeringar i infrastrukturen inom EU. Det handlar om förutsättningarna för en integrerad europeisk energimarknad, om leveranssäkerhet och om förutsättningar för ett nytt såväl produktionsmönster som konsumtionsmönster. Då är det viktigt att vi prioriterar satsningar och investeringar i infrastruktur som stöder den utveckling vi vill se, inte en utveckling som låser in i ett fossilbränsleberoende.Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag än en gång bifall till reservation 1. Vi debatterar om ett klimat- och energiramverk till 2030, vilket ska staka ut vägen till en ny uppgörelse kring energi- och klimatpolitiken bland EU:s medlemsländer.Alliansregeringen säger ofta att klimat- och miljöutmaningen är för stor för att bara ska agera och att det behövs politiska beslut på en högre nivå, såsom i EU. När vi nu fastställer den svenska ståndpunkten om EU:s nya klimat- och energimål till 2030 väljer dock alliansregeringen att inte ställa sig bakom de medlemsländer som vill ha skarpa mål för klimat, förnybar energi och energieffektivisering. har högre ambitioner än så. Den väljer att inte stödja nya bindande mål om förnybar energi och energieffektivisering utan skriver bara vagt att man vill utreda frågan vidare - trots att regeringen konstaterar att de bindande målen för har varit avgörande för utvecklingen av förnybar energi . Ska detta tolkas som att regeringen sänker ambitionerna för förnybar energi? Om de nuvarande målen är en förklaring till att den förnybara energin utvecklas som och regeringen inte förespråkar en fortsättning på de målen är frågan vad regeringen ser för framtid för den förnybara energin i och Europa.Sverige ligger långt fram vad gäller utvecklingen av förnybar energi, tack vare goda förutsättningar och en historisk utbyggnad av förnybar energi. Med halva energisystemet förnybart är det dock fortfarande hälften av vår energi som inte är hållbart producerad. är energisystemen alltmer integrerade, och energimixen kan inte enbart studeras utifrån ett nationellt perspektiv. Om använder energin smartare och därmed kan minska energianvändningen kan vi, i kombination med en ökad förnybar energiproduktion, göra ett viktigt bidrag för klimatet genom att exportera förnybar el till de länder som har kolkraft.Att regeringen inte väljer att stödja bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering är olyckligt både för klimatet och för företagens möjlighet att skapa nya, gröna jobb. skriver i grönboken att förnybar energi krävs för att vi ska klara tvågradersmålet. Ett mål om minskade klimatutsläpp stärks om det upp av mål om förnybar energi och energieffektivisering. står inför stora investeringar i ny energi- och elproduktion. Att bygga förnybar energi, som solenergi och vindenergi, är billigare än ny kärnkraft, och politiken behöver vara tydlig med att det är mot ett helt förnybart energisystem vi ska gå. Den kilowattimme som inte behöver produceras är alltid den billigaste och miljövänligaste. En analys av målen till 2020 visar att energieffektiviseringsmålet om inte kommer att nås, och en förklaring är att det målet till skillnad från de andra två inte var bindande. I utvärderingen av de tre mål vi har är det tydligt att det är målen som är bindande som ger effekt. Just därför behöver vi nya bindande mål till 2030. Det behövs också en politik för att hushåll och företag ska kunna minska sin energianvändning och sänka kostnaden på sin elräkning. föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och att det behövs tre bindande mål för klimat, förnybar energi och energieffektivisering. Vi är eniga om att målet är ett fossilfritt samhälle där energisystemet är till förnybart. EU:s klimatmål måste vara mer ambitiöst än det kommissionen föreslagit för att det ska bli möjligt att nå målet med utsläppsminskningar på till 2050. Vi förespråkar att klimatmålet till 2030 sätts för att ge förutsättningar att nå det högre spannet av målet. När det är de rika länderna som både historiskt och står för de största klimatutsläppen är det också där ledarskapet behöver finnas. vill att på allvar sätter fart på investeringarna i förnybar energi, infrastruktur och energieffektivisering. Omställningen till ett hållbart samhälle är inte en kostnad utan en investering. Jag yrkar bifall till reservation 1. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2.För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard måste energipolitiken inriktas på att säkerställa en prisvärd, stabil och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Vi ser vikten av att en nation har kontroll över sin egen energiförsörjning, men detta utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer, till exempel i närområde.Jag och föredrar en hög grad av självförsörjning och att det svenska energisystemet utvecklas med fokus på leveranssäkerhet och miljöansvar. Jag är i grunden positiv till att det tas fram en handlingsplan för en långsiktig och hållbar klimat- och energipolitik med utgångspunkt i vad som sägs i kommissionens grönbok. Jag har dock ett antal synpunkter på grönboken och är i några avseenden djupt kritisk till vissa centrala frågor som tas upp.De så kallade 20-20-20-målen är en god grund för nya mål, men för att säkerställa ett realistiskt och förankrat förslag behövs det en utvärdering av de åtgärder som har vidtagits för att nå dessa mål. I beräkningarna måste de mål som faktiskt har uppnåtts vägas mot effekterna på den europeiska konkurrenskraften, förekomsten av så kallat koldioxidläckage, infrastrukturinvesteringar samt elnätens funktion och kapacitet.En viktig utgångspunkt för klimatpolitik är att tar ett stort ansvar genom i stort sett koldioxidfri energiproduktion. Att vi tvingas ta ett oproportionerligt större ansvar än vi gör ser jag dock som tillväxthämmande.Det är positivt att ramen bygger på långsiktighet och att man är inriktad mot ett mål om internationella avtal. Det saknas dock närmare preciseringar av vilka marknadsaktörer som kommer att tvingas bära kostnaderna för att nå målet.Fru talman! Det är av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i en sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. EU kan mycket väl ta en ledande roll i internationellt samarbete gällande utsläpp av växthusgaser, men att EU ska gå före och ställa ännu hårdare krav på medlemsstaternas industri i förhållande till den globala marknaden ser jag som långsiktigt orealistiskt och ogynnsamt för det globala klimatarbetet.Mot bakgrund av att koldioxidutsläppen ökar markant på andra håll i omvärld anser jag att det bör göras en djupare konsekvensanalys av en för ambitiös europeisk klimatpolitik. Jag vill även påminna om den hållning som representant i utskottet intog i samband med att behandlade kommissionens energifärdplan . Innebörden är att jag inte anser att det ska slås fast ett sådant bindande mål för energieffektivisering på EU-nivå. Jag finner heller ingen anledning att uppmana kommissionen att utreda ett sådant mål ytterligare.Min hållning är i stället att energieffektivisering visserligen bör ses som en angelägen åtgärd men att det ska vara en fråga för de enskilda medlemsstaterna att utforma målen och att göra det på marknadsmässiga villkor. Villkoren är helt enkelt alltför olika i EU:s medlemsstater för att effektiva gemensamma normer och system ska kunna appliceras.Däremot anser jag att koldioxidbeskattning av nettoutsläpp är ett ekonomiskt styrmedel som är användbart för att klara klimatmålen. EU bör också utforska möjligheten att beakta koldioxidutsläpp vid fastställandet av tariffer för import av varor. Ett gemensamt internationellt pris på koldioxid är ett steg i rätt riktning. Detta ska fastställas i samförstånd på internationell basis med bindande avtal mellan ledande nationer eller mellan olika sektorer.Beroendet av fossila bränslen måste brytas. För att ska kunna minska sina växthusgasutsläpp kommer kärnkraften att spela en viktig roll. En satsning på ny kärnkraftsteknik bör därför vara en naturlig ledstjärna även i EU:s fortsatta arbete med att minska växthusgasutsläppen.Fru talman! För att EU ska kunna ha en säker tillgång till energi är det önskvärt att beroendet av import från instabila stater minskas och att sådan import helt fasas ut. Det är av särskild vikt att beroendet av importerad gas inte ökar och att de nationella energiförsörjningsplanerna inte blir beroende av andra nationers energiförsörjningsplaner.Ett viktigt steg är att varje medlemsstat strävar mot att vara självförsörjande när det gäller elproduktion. Priset på el ökar, och de europeiska elnätens kapacitet har nått sin gräns. Därutöver planeras en stor utbyggnad av intermittenta energislag, och behovet av ytterligare investeringar i den decentraliserade infrastrukturen ökar.Detta kan komma att medföra oerhörda kostnader men även innebära problem för en del närliggande nationer då deras elnätskapacitet belastas till bristningsgränsen av energipikar som bland annat härrör från vindkraften. Enligt min uppfattning bryts inte fossilbränsleberoendet mest effektivt genom kraftfulla subventioner till intermittent energiproduktion. EU bör således fasa ut subventioner för vissa intermittenta energislag och i stället säkerställa tillgången på bas- och reglerkraft.Avslutningsvis vill jag betona att det är av stor vikt att kapacitet för elöverföring till inte förstärks innan vår nationella kapacitet är fullt utbyggd, detta för att sydsvenska elkonsumenter ska slippa drabbas av ett högre elpris som en följd av ökad efterfrågan i övriga Europa.Sammanfattningsvis gäller följande för EU:s energisituation:Realistisk långsiktighet.Internationella överenskommelser gällande nationer eller sektorer är att föredra.Konkurrensneutrala investeringar i ny teknik, för att inte tappa marknadsandelar på grund av för höga priser.Satsningar i bas- och reglerkraft med kärnteknik som grund.Utfasning av subventioner på vissa intermittenta energislag för en rättvis och stabil prisbildning på energi.Fru talman! Det viktigaste i och med detta är att vi vill minska utsläppen och inte flytta problemet till en annan sida av jordklotet samt att säkerställa vår konkurrens.När jag ändå har ordet vill jag tacka utskottet för gott samarbete och för att ni i utskottet har tagit emot mig med förståelse och tålamod och hjälpt mig.Jag önskar er alla en trevlig sommar. Ledamöter, åhörare! nåddes vi av nyheten att andelen koldioxid i atmosfären hade passerat 400 miljondelar. Det är en nivå som inte har funnits på vår jord på hundratusentals år. Vi vet att klimatförändringarna får helt förödande konsekvenser, i synnerhet för människor som lever på den fattiga delen av vårt jordklot. Människor drabbas av extrema väder som översvämningar, havsnivåhöjning och extrem hetta. Det solklara budskapet till oss som har möjlighet att påverka därför att vi är lagstiftare är att vi måste göra mer och göra det snabbare.EU har kommit med en grönbok över EU:s klimat- och energipolitik. EU ställer sig ett antal frågor, bland annat om EU borde ha ett nytt klimatmål till 2030. Behövs det bindande mål för förnybar energi? Behövs det bindande mål för energieffektivisering? Man tar upp det faktum att EU-länderna , för att nå sina utsläppsmål, gör uppköp av utsläppskrediter i andra länder.Jag tycker att den här grönboken är mycket intressant och väcker en mängd frågor om hur vi bedriver vår klimat- och energipolitik. Självklart borde vi utifrån all den klokskap vi får fatta beslut om hur vi ska gå vidare. Det gör vi i viss mån i och med det här betänkandet. Vi inom , och Socialdemokraterna har lämnat en reservation som jag snart ska återkomma till. Vi i tycker att det är självklart att vi ska ha ett bindande utsläppsmål till 2030. Vi tycker också avseende bindande mål till 2050 att vi borde befinna oss i det övre spannet när det gäller minskningar på mellan . I den rödgröna reservationen tar vi upp att det behövs bindande mål för utsläppsminskningar till 2030. Vi vill ha bindande mål för hur mycket förnybar energi som ska produceras inom EU, och vi vill ha bindande mål för energieffektivisering.När det gäller hur regeringen och regeringspartiernas representanter i kammaren svarar på detta blir jag besviken. Jag blir också ganska förvånad. Man svarar visserligen att man vill ha bindande mål för utsläppsminskningar till 2030. Där är vi överens, även om vi kanske inte är överens om hur ambitiösa målen ska vara. Men jag förstår verkligen inte varför man inte vill ha bindande mål för energieffektivisering och för hur mycket förnybar energi som ska produceras. Vi har sådana bindande mål . är vi vid 2020, och för del gällande produktionen av förnybar energi har vi redan uppnått vårt mål. Vi passerade produktion av förnybar energi. Det känns märkligt att regeringen svarar att man vill utreda vidare huruvida vi ska ha bindande målsättningar på de här områdena. Vi ska komma ihåg att som regeringen sitter ned och utreder detta tappar vi av tempo i klimat- och energiarbetet. Som jag inledde med att säga har vi inte tid att tappa mer tid, för utsläppen i världen är så stora och har ökat så snabbt.Grönboken tar också upp det faktum att många europeiska länder uppnår sina klimatmål genom att de köper ut utsläppskrediter i andra länder. är ett av de EU-länder som köper upp mest utsläppskrediter i andra länder. av våra minskningsambitioner åstadkommer vi genom att vi köper upp krediter i , och andra länder. Vi ska komma ihåg att när vi gör det innebär det att investeringar inte blir av i . Den stora omställningen stannar upp eftersom vi i stället gör investeringarna i andra länder.Vi ska också komma ihåg att det är svårt att beräkna värdet av uppköpen av utsläppskrediterna. Blir det några minskningar av över huvud taget? gjorde en stor utvärdering av de så kallade CDM-projekten och kom fram till att av projekten inte kan klassas som additionella, och additionella innebär de facto att de bidrar till utsläppsminskningar.Vi i tycker att det är jätteviktigt att vi samarbetar med andra länder. Därför avsätter vi avsätter ett separat klimatbistånd för att hjälpa utvecklingsländer att anpassa sina samhällen till ett förändrat klimat och att minska sina utsläpp. Men våra klimatmål, som vi klubbar här i kammaren, ska vi uppnå på hemmaplan. Vi ska inte uppnå våra klimatmål genom att köpa upp utsläppskrediter. Det som grönboken tar upp i det avseendet är väldigt bra, och det som EU-diskussionen mycket handlar om är just att man ska klara sina utsläppsåtaganden på hemmaplan, inte genom uppköp av billiga utsläppskrediter. Detta är också något som vi rödgröna tar upp i vår reservation.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1. Det är viktigt att sätta upp mål, och det är minst lika viktigt att ha en plan för hur man ska nå målen. EU:s 2020-mål har gjort att och övriga EU har tagit viktiga och nödvändiga steg mot ett mer hållbart samhälle.Nu närmar 2020 sig, som flera talare har nämnt här tidigare, och för att den positiva utvecklingen inte ska stanna upp, eller i sämsta fall vända, är det nu angeläget att EU startar arbetet med att ta fram nya mål och verktyg för att nå dem.Vi är här i kammaren för att debattera om klimat- och energipolitiken till 2030. Det är ett ramverk som ska säkra utvecklingen mot ett samhälle som ska klara av 2050-målen om en maximal temperaturhöjning med två grader och en minskning av utsläppen med 80-95 procent.EU-kommissionen lyfter fram, tre viktiga orsaker till att det är angeläget att vi redan nu kommer fram till nya mål inom unionen.Vi har långa investeringscykler på energisidan som gör att vi måste ha långsiktiga förutsättningar.Vi måste ha ett förtydligande av målen som gynnar efterfrågan på effektiv och koldioxidsnål teknik och som är bra för forskning, utveckling och innovation inom EU.EU behöver komma fram till svar på ett antal olika frågor innan de internationella klimatförhandlingarna drar i gång 2015.2030-ramverket behövs för att hindra klimatförändringar med katastrofala följder. Det tror jag att majoriteten av oss härinne är helt överens om. Då är frågan: Vilka verktyg fungerar bäst, och hur ska färdplanen se ut?Fru talman! EU:s 2020-mål blev framförhandlade i då förutsättningarna såg helt annorlunda ut än . och 2009 har världen upplevt en finanskris och en efterföljande lågkonjunktur som har påverkat alla områden av vårt samhälle. När nu skickar ut sin grönbok för diskussioner runt om i bär frågorna som vill ha svar på stark prägel av just detta.Centrala frågor i grönboken är: Vilka mål ska vi ha? Och ska målen vara bindande?Om detta råder det just nu delade meningar. Runt om i diskuteras bindande eller icke bindande mål. vill ha ambitiösa utsläppsmål, men inget nytt mål för förnybart. vill ha bindande mål om förnybart, men inget bindande utsläppsmål. får stöd från länder som , , , och ett antal flera länder. verkar just nu stå närmare än . Avgörande för vilka mål länderna vill ha är troligtvis beroende av deras egna inhemska energiproduktion.Klart är i alla fall att det har skett en förskjutning från att prioritera klimatfrågorna högt till att låta dem komma i andra hand efter frågorna om ekonomisk återhämtning och tillväxt. Ur klimatperspektiv är detta olyckligt, men ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kan det just nu framstå som rent logiskt i Europasammanhang. Det är därför i detta skede mycket viktigt att de många frågor som ställer i sin grönbok blir noggrant genomgångna och diskuterade för att vi ska komma fram till mål och verktyg som är kostnadseffektiva och gynnar den ekonomiska tillväxten i lika mycket som klimatet. Faran är nämligen överhängande att förhandlingarna rasar ihop om enskilda länder fruktar att deras konkurrenskraft, deras arbetstillfällen och deras välfärd är i fara.Sverige ska vara ledande i förhandlingarna. Jag har ingen annan åsikt än tidigare talare om just detta. Vi är också ett av de länder som har bäst förutsättningar för att åstadkomma högt satta mål, då vi med alliansregeringen har klarat oss genom finanskris och lågkonjunktur betydligt bättre än de flesta av våra EU-grannar.Vi måste dock vara medvetna om att situationen ser desto mörkare ut hos andra medlemsländer. Vi måste söka en möjlig väg framåt, så att vi kan komma fram till den färdplan som och världen behöver.Fru talman! Konkurrenskraft och försörjningstrygghet är två ord som tillsammans med bland annat klimatutmaningar, energieffektivisering och ny grön elproduktion återkommer i grönboken.Det talas om synergieffekter, men det talas också om målkonflikter och om medlemsstaternas olika handlingsförmågor.Regeringen slår i sitt preliminära ställningstagande fast att det är av största angelägenhet att klimat- och energiramverket bör slås fast . Den förespråkar bindande utsläppsmål, men vill ha en genomgång av de energipolitiska målen innan eventuella beslut om bindande mål för förnybart och energieffektivisering fattas.Jag vill därför motsätta mig delar av oppositionen som i denna talarstol har påstått att den är emot bindande mål när det gäller grön elproduktion och energieffektivisering.Även den svenska ståndpunkten lyfter fram vikten av att ha ett tydligt europeiskt ramverk innan de internationella klimatförhandlingarna drar i gång 2015.Ändrade omvärldsförutsättningar nämner regeringen i sitt utlåtande och ber kommissionen att ta hänsyn till dessa, och jag håller med. Det är viktigt att se att världen har förändrats sedan de förra klimat- och energiförhandlingarna i EU när det gäller ekonomi och även när det gäller tillgången till olika energikällor. Men att ta hänsyn till betyder inte att sänka ambitionsnivån, utan det betyder att man ska arbeta med de förutsättningar som finns.Fru talman! Utmaningarna är många, men så även möjligheterna, möjligheterna för att genom väl avvägda mål och effektiva verktyg kan bli världsledande inte bara i klimatarbetet, utan också när det gäller modern grön tillväxt.Att viljan och initiativen finns såg jag själv när jag avslutade mitt arbete som ordförande för en arbetsgrupp inom Östersjösamarbetet, BSPC.