bet · H101SfU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Dessutom har skatten sänkts för pensionärer. Den ekonomiska standarden för pensionärer med låga inkomster har i förhållande till bostadskostnaden således förbättrats . Regeringen gav i uppdrag att redovisa effekterna av övergången till tillsvidarebeslut om bostadstillägg. Enligt redovisning (VER 2013:305) har övergången till beslut som gäller tills vidare i allt väsentligt varit positiv och bidragit till att handläggningen av ärenden om BTP sker snabbare utan att kvaliteten i handläggningen och besluten i de enskilda ärendena har försämrats. Regelverket är enligt fortfarande detaljerat och komplicerat men förändringen har underlättat handläggningen och förenklat ansökningsförfarandet för pensionärerna. avser att analysera möjligheterna att schablonisera BTP och återkomma till regeringen med förslag. Utskottet, som konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att ska få medel för bl.a. informationsverksamhet, vill understryka vikten av att informerar berörda grupper om rätten till BTP. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i skrivelsen om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer (skr. 2013/14:45) uppger att i regleringsbrevet kommer att få i uppdrag undersöka mörkertalet för bl.a. BTP. ska också utifrån resultaten bedöma vilka förändringar i informationsinsatserna som behövs. har i sin redovisning av effekterna av övergången till beslut om bostadstillägg som gäller tillsvidare (VER 2013:305) aviserat att den ska återkomma till regeringen med förslag om att i lag närmare reglera hanteringen av återkrav av bl.a. bostadstillägg. Regeringen har för avsikt att därefter se över lagregleringen och eventuellt överlämna förslag till lagändringar till . Då arbete i frågan pågår är utskottet inte berett att ställa sig bakom motionerna. Motionerna 2013/14:Sf378 (S), 2013/14:Sf206 (S), 2013/14:Sf216 (S), 2013/14:Sf299 (S) och 2013/14:Sf241 (M) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förutsättningar för hållbara pensioner, flexibel pensionsålder och en parlamentarisk utredning. Jämför reservationerna 28 (S), 29 (MP) och 30 (V). Pensionsreformen bygger på en bred politisk överenskommelse mellan fem av partier (S, M, FP, C, KD). Reformen har genomförts och vårdats av Genomförandegruppen, som består av ledamöter från dessa partier. Genomförandegruppen ersattes 2008 av Pensionsgruppen med företrädare för de fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen. I kommittémotion 2013/14:Sf378 av m.fl. (S) begärs i yrkandena 1–3 tillkännagivanden om viktiga förutsättningar för hållbara pensioner, behovet av ett stabilt pensionssystem som ger pensionärerna en trygg inkomst, samt kvinnors pensioner. Ett väl utbyggt, hållbart och rättvist pensionssystem är enligt motionärerna en central del av en välfärd som omfattar alla. För att pensionssystemet ska ge tillräckligt höga pensioner måste det vara stabilt, såväl ekonomiskt som politiskt. Det är viktigt att pensionssystemet har en stabil förankring och att sysselsättningen ökar så att morgondagens pensionärer får en rimlig pension. Med en hög långtidsarbetslöshet försämras förutsättningarna att långsiktigt finansiera pensionerna. Vidare måste jämställdheten öka både i hemmet och i arbetslivet så att kvinnor får högre löner och därmed bättre pensioner. I motion 2013/14:Sf332 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över samordningen mellan a-kassa och pension. Så fort en arbetstagare har påbörjat pensionsuttag samordnas uttaget med eventuell ersättning från a-kassa. Enligt motionärerna måste regelverket ändras så att det blir möjligt att återkalla ett pensionsuttag om personen blir arbetslös så att normal a-kassa kan fås. I partimotion 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att öka möjligheterna till flexibel pensionsålder. Pensionsåldern borde enligt motionärerna bli mer flexibel eftersom vi lever och därför måste arbeta längre för att inte pensionsnivåerna ska bli för låga. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att öka möjligheterna att vara kvar längre i arbetslivet. Enligt motionärerna bör rätten att ha kvar sitt arbete även efter stärkas. Enligt kommittémotion 2013/14:Sf269 av m.fl. (V) yrkande 3 bör en parlamentarisk utredning med uppdrag att skapa ett stabilt pensionssystem tillsättas. Motionärerna framhåller att pensionssystemet måste bli stabilt och förutsägbart. Pensionerna ska följa löntagarnas löneutveckling i stället för börsutvecklingen. Pensionssystemet ska även garantera att de som har tunga och slitsamma arbeten får en anständig pension och att kvinnor inte missgynnas. Regeringen har lämnat över ansvaret för att förvalta pensionssystemet till Pensionsgruppen, vilket försvårar insynen för de partier som står utanför. Det är viktigt att pensionssystemet är tryggt, förutsägbart och långsiktigt. Det är också av stort värde för de försäkrade att pensionssystemet vilar på en bred politisk överenskommelse så att spelreglerna inte ändras om den politiska majoriteten skiftar. Därutöver krävs att allmänheten känner sig övertygad om såväl den politiska som den finansiella stabiliteten och agerar utifrån detta. Utskottet vill framhålla att eftersom pensionssystemet regleras i lag kommer samtliga riksdagspartier att få ta ställning till eventuella förslag till förändringar av systemet. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att det pågår en omfattande genomlysning i syfte att förbättra och effektivisera pensionssystemets funktion. Analyserna omfattar flera för framtiden viktiga justeringar. Regeringen poängterar dock särskilt att viktiga principer som livsinkomstprincipen, dvs. den absoluta kopplingen mellan arbete och pension, liksom den finansiella stabiliteten, är extremt långsiktiga fundament som ligger fast. Utskottet delar denna uppfattning. lämnade betänkandet AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Utredningen föreslår bl.a. att en ny myndighet inrättas, Pensionsreservstyrelsen, med uppdraget att förvalta och administrera pensionsreserven. Inom myndigheten föreslås att tre oberoende fondstyrelser etableras för att förvalta kapitalet. Utredningsförslaget har remitterats och beredningen sker i samråd med Pensionsgruppen. överlämnade sitt slutbetänkande SOU 2013:25 där bl.a. en riktålder för pension som följer medellivslängdens utveckling föreslås. Utskottet anser mot bakgrund av Pensionsgruppens uppdrag och de utredningar som pågår och de åtgärder som har vidtagits att det sammantaget innebär en omfattande genomlysning av pensionssystemet och dess utvecklingsmöjligheter. Utskottet avstyrker med vad som anförts motionerna 2013/14:Sf378 (S) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf264 (MP) yrkandena 14 och 15 samt 2013/14:Sf269 (V) yrkande 3. Beträffande samordningen mellan pension och a-kassa noterar utskottet att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen lämnade delbetänkandet Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64). Utredningen innehåller bl.a. förslag om samordning av pension och arbetslöshetsersättning. I betänkandet föreslås mer generösa och flexibla regler i arbetslöshetsförsäkringen jämfört med dagens regler. Beredningen i bör avvaktas. Motion 2013/14:Sf332 (M) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. avskaffande av premiepensionen, förvaltningskostnader för fondförvaltningen och fördelning av premiepension mellan makar. Jämför reservation 31 (V). (SD) begär i motion 2013/14:Sf347 ett tillkännagivande om att risksäkra AP7 Såfa. Pensionssparare som har avstått från att välja premiepensionsfonder får sina pengar placerade i fonden AP7 Såfa där en del av pengarna placeras i högriskaktiefonder. Sådana fonder bör enligt motionären undvikas för grupper som har avstått från att göra aktiva placeringar. I motion 2013/14:Sf269 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att de höga förvaltningskostnaderna för fondförvaltning bör stoppas. Enligt motionärerna dränerar förvaltningen av pensionskapitalet pensionerna, särskilt i premiepensionssystemet. Vidare begärs ett tillkännagivande om att premiepensionsavgiften om bör tillföras inkomstpensionssystemet (yrkande 2). Finanskrisen med fallande börser minskade AP-fondernas värde med svindlande belopp. Behovet att tillföra AP-fonderna medel bör utredas. Vidare bör avsättningarna till premiepensionen upphöra och avgifter och motsvarande pensionsförmåner i stället hanteras inom inkomstpensionssystemet. Om avgiften på från början hade tillförts inkomstpensionssystemet hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. I motion 2013/14:Sf290 av m.fl. (FP) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att placera premiepensionsmedel direkt i onoterade företag. finns hundratals olika fonder att välja mellan men ingen möjlighet att placera dem i ett företag som individen tror på. Om en sådan möjlighet skapas kan medlen användas som riskvilligt kapital, t.ex. vid företagsstart. I motion 2013/14:Sf201 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att den totala intjänade premiepensionen ska fördelas lika mellan makar med gemensamma barn om makarna inte har begärt något annat. Det finns en möjlighet att aktivt begära överföring för att kunna utjämna pensionerna mellan makar. Jämställdhetsskäl talar för att grundregeln för makar med gemensamma barn bör vara den omvända, dvs. att makarnas totala intjänade premiepension automatiskt delas lika mellan dem så länge de har barn som inte har fyllt . De som önskar frångå denna regel bör behöva aktivt begära detta. Pensionsgruppen har beslutat om en översyn av premiepensionen. I departementspromemorian Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) belyses tre problem. Enligt promemorian råder det en förhållandevis stor förväntad spridning i utfall beroende på att det finns så många olika fonder med väldigt varierande resultat. Det är vidare ett stort fondutbud som är svårt att hantera för de flesta sparare. Kostnader för förvaltning och transaktioner är dessutom högre än nödvändigt. I promemorian förslås två alternativ. Det ena alternativet behåller valfriheten och dagens fondtorg men skärper vissa regler om kostnadsuttag och risknivåer och inför ett system med bekräftelseval för att förhindra att personer fastnar i dåliga val. Det andra alternativet ersätter dagens fondtorg med ett betydligt begränsat och upphandlat fondtorg, som i stort löser de nämnda problemen men begränsar valfriheten. Promemorian har remitterats och frågan kommer att hanteras av Pensionsgruppen. har granskat förvaltningen av Sjunde AP-fonden i RIR 2013:14. Sammanfattningsvis anser bl.a. att vissa delar av förvaltningen av förvalsalternativet kan förbättras, främst avseende delar av Sjunde AP-fondens placeringsstrategi samt fondens interna styrning och kontroll. bedömer att förvaltningen av pensionskapitalet är kostnadseffektiv och ligger till grund för de låga förvaltningskostnaderna. Ärendet bereds inom . Utskottet välkomnar det fortsatta arbetet med översynen av premiepensionssystemet. Det pågående arbetet bör avvaktas och utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf347 (SD), 2013/14:Sf269 (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf290 (FP) och 2013/14:Sf201 (KD) yrkande 8. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: – Generella bidrag: Barnbidrag och bidrag till kostnader för internationella adoptioner. – Försäkring: Föräldraförsäkring, barnpension, efterlevandestöd till barn och pensionsrätt för barnår. – Behovsprövade bidrag: Bostadsbidrag, underhållsstöd och vårdbidrag för funktionshindrade barn. I propositionen framhålls att den ekonomiska familjepolitiken måste ses i ett större sammanhang. Olika områden ger tillsammans möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Utöver de ekonomiska stöden finns det transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, t.ex. subventionerad förskola och fritidshem samt hälso- och sjukvård för barn och blivande mödrar, som har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. har på förslag av finansutskottet i betänkande 2013/14:FiU1, och i enlighet med regeringens förslag, fastställt ramen för utgiftsområde 12 till ca (rskr. 2013/14:56). Anslag inom utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn i enlighet med regeringens förslag samt antar regeringens förslag till ändring i socialförsäkringsbalken. Motionsyrkanden om alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Barnbidrag bestäms till 25 . Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Det får även användas för utgifter för tilläggsbelopp till familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Utgiftsutvecklingen inom anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antal barn . Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 100 påverkas anslaget med ca . Bedömningen av anslagsbehovet utgår från senaste befolkningsprognos . Antalet födda barn väntas enligt prognosen öka från 115 500 barn 2013 till 124 2017. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bestäms till 38 . Anslaget får huvudsakligen användas för utgifter för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning och jämställdhetsbonus. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av antalet födda barn, ersättningsnivåer samt fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalen påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning och graviditetspenning samt de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande samt en stigande medelersättning. Från höjdes föräldrapenningens grundnivå per dag för att förstärka ekonomin för barnhushåll med en låg ekonomisk standard. slopades kravet på att lämna intyg om barns frånvaro från t.ex. förskola för att få rätt till tillfällig föräldrapenning. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Underhållsstöd bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är bl.a. beroende av antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Antalet barn för vilka underhållsstöd betalas ut har minskat stadigt trots att antalet barn i befolkningen ökat . Minskningen kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen och att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. Även antalet separationer har minskat . Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna ska återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Detta innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. Sammantaget innebär förändringarna att kostnaden för underhållsstödet beräknas öka något och därefter avta –2017. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Utgiftsutvecklingen för anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antalet utlandsfödda barn som kommer till för adoption genom auktoriserade adoptionssammanslutningar. Bidragets nivå ligger på per adoption och beviljades 484 adoptionskostnadsbidrag. Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd. Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Utgifterna påverkas dessutom av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas minska på grund av att antalet barn i tonåren beräknas minska och att de flesta som har barnpension och efterlevandestöd är . Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn bestäms till 3 . Anslaget får användas huvudsakligen för utgifter för vårdbidrag. Prognosen är att antalet vårdbidrag kommer att fortsätta öka . –ökade antalet barn med vårdbidrag . Utgifterna har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Den huvudsakliga förklaringen är en fortsatt ökning av andelen barn vars föräldrar beviljas vårdbidrag. En bidragande orsak är även ett ökat barnafödande. Utfallet översteg anvisade medel på anslaget varför ett underskott fördes över till 2013. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget som ökas med på ändringsbudget (prop. 2013/14:2). Regeringen föreslår att anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår bestäms till 6 . Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår. Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Föräldrar med barn som är högst kan ges pensionsrätt för högst genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. För dessa pensionsgrundande belopp betalar staten en statlig ålderspensionsavgift om . Det är denna avgift som belastar anslaget. Regeringen föreslår att anslaget 1:8 Bostadsbidrag bestäms till 4 . Anslaget får användas för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till unga som har fyllt 18 men inte . Utgifterna för bostadsbidrag styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst och bostadskostnadsutvecklingen. Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ett ökat antal födda och invandrade barn. Trenden är att antalet hushåll med bostadsbidrag minskar medan det genomsnittliga bostadsbidraget ökar. Detta förklaras delvis av att de hushåll som finns kvar i systemet är de med lägst inkomst i förhållande till sin försörjningsbörda. Ökningen av bostadskostnaderna bidrar också till denna utveckling. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin, inte minst ensamstående med barn, och därmed öka deras marginaler föreslår regeringen att det särskilda bidraget i bostadsbidraget fr.o.m. höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn (prop. 2013/14:1 punkt 1). m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf377 yrkande 13 att till anslaget 1:1 Barnbidrag anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att barnbidraget bör höjas med per barn och månad. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om höjt barnbidrag och studiebidrag med per barn och månad. Vidare begärs att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mer än regeringen. Taket i den tillfälliga föräldrapenningen bör höjas till åtta prisbasbelopp. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en höjning av taket i den tillfälliga föräldrapenningen och i graviditetspenningen till åtta prisbasbelopp. I motionen begärs att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Motionärerna föreslår att underhållsstödet höjs med per barn och månad. I samma motion yrkande 9 och i motion 2013/14:Sf354 av m.fl. (S) begärs också tillkännagivanden om att underhållsstödet bör höjas med per barn och månad. Slutligen begär motionärerna i kommittémotion 2013/14:Sf377 (S) att till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar mindre än regeringen. Enligt motionärerna är förslaget en följd av Socialdemokraternas förslag om högre arbetslöshetsersättning. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2013/14:Sf382 yrkande 4 att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mindre än regeringen. Motionärerna anser att jämställdhetsbonusen bör slopas. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om slopad jämställdhetsbonus. Vidare begär motionärerna att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Underhållsstödet bör höjas med . I motionen begärs att till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar mer än regeringen. Takbeloppet i bostadsbidraget bör höjas med . m.fl. (MP) begär i partimotion 2013/14:C419 yrkande 2 ett tillkännagivande om ett stärkt bostadsbidrag. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2013/14:Sf345 att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar ca mer än regeringen. Motionärerna vill införa en kontaktdag per barn och år, höja föräldrapenningen samt ge en tredjedel av de gravida kvinnorna graviditetspenning. Vidare anser de att en sorgpeng ska kunna utbetalas för en månad samt att jämställdhetsbonusen ska slopas. I samma motion begärs att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Underhållsstödet bör enligt motionärerna höjas med . Vidare begär motionärerna – i förhållande till regeringens förslag – en minskning av anslaget 1:1 Barnbidrag med , anslaget 1:5 Barnpension med , anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn med och anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår med 26,4 miljoner. Minskningarna är en följd av politik för minskad invandring Slutligen begärs att till anslaget 1:8 Bostadsbidrag anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att bostadsbidraget bör höjas med . I motion 2013/14:Sf262 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett sörjandestöd för föräldrar som mister sitt eller sina barn. Varje förälder bör enligt motionären få vara hemma en månad () med ersättning på sjukpenningnivå. I motion 2013/14:Sf263 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att återinföra kontaktdagarna för att underlätta för föräldrar, t.ex. när barnen ska skolas in på dagis eller byta klass. I motion 2013/14:Sf341 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att avskaffa jämställdhetsbonusen. Staten ska enligt motionärerna inte styra hur föräldrar fördelar tiden med sina barn. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2013/14:A405 yrkande 9 ett tillkännagivande om att införa ett mer generöst regelverk vid bedömningar av ansökningar om graviditetspenning. I samma motion yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om höjt underhållsstöd I motion 2013/14:Sf261 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att höja underhållsstödet till . m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf316 att till anslaget 1:2 Föräldraförsäkring anvisar mer än regeringen. Ersättningsnivåerna bör enligt motionärerna återställas till av SGI, dvs. utan att SGI multipliceras med faktorn 0,97. Vidare bör taket i den tillfälliga föräldrapenningen och graviditetspenningen höjas till åtta prisbasbelopp, grundnivån i föräldrapenningen höjas till per dag och jämställdhetsbonusen avskaffas. Därtill begärs att till anslaget 1:3 Underhållsstöd anvisar mer än regeringen. Underhållsstödet bör höjas med per barn och månad för barn i åldern 0–och med ytterligare per barn och månad för barn i åldern 13–samt att stödet värdesäkras genom att det knyts till prisbasbeloppet. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf250 yrkandena 4 och 5 tillkännagivanden om dels en höjning av taket och ersättningsnivåerna i föräldraförsäkringen, dels en höjd grundnivå i föräldraförsäkringen. I samma motion yrkande 7 begärs beslut om att avskaffa jämställdhetsbonusen. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf266 yrkandena 1 och 2 att underhållsstödet höjs med per barn och månad för barn i åldern 0–och med ytterligare per barn och månad för barn i åldern 13–samt att stödet värdesäkras genom att det knyts till prisbasbeloppet. Den ekonomiska familjepolitiken är utformad så att särskilt barnhushåll med låg ekonomisk standard får stöd, liksom familjer med sjuka barn eller barn med funktionsnedsättning. De behovsprövade förmånerna, t.ex. bostadsbidrag och underhållsstöd, går främst till familjer med låga inkomster eller relativt stor försörjningsbörda. Barnbidraget intar här en särställning eftersom det är ett generellt bidrag. Det är visserligen lätt att överblicka och relativt billigt att administrera men en höjning av nivån på barnbidraget innebär ofrånkomligen att utgifterna skulle öka väsentligt.