bet · H101SfU3 · 2013-11-19 00:00:00 — 2013/14:SfU3 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:4 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen och en motion väckt under den allmänna motionstiden . I propositionen lämnas förslag som innebär att föräldrapenning efter barnets fyraårsdag ska kunna lämnas under . Genom förslaget betonas att huvuddelen av föräldrapenningen bör användas när barnet är litet och behovet av omvårdnad från föräldrarna är som störst. För att tillgodose föräldrarnas behov av ledighet från arbetet även för äldre barn, exempelvis under lov och studiedagar, eller vid deltagande i förskolans och skolans verksamhet, föreslås att åldersgränsen för att ta ut föräldrapenning höjs från till tolv. För att förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnet samt minska konflikter mellan föräldrar lämnas förslag om att föräldrapenningens ersättningsnivåer ska vara delade lika mellan föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn. Förslaget innebär att föräldrarna får rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå vardera. Vidare föreslås att föräldrapenning inte ska lämnas tillbaka än före den dag då ansökan kom in till . Undantag ska dock kunna göras om det föreligger synnerliga skäl. I propositionen lämnas även förslag om att tidsperioden för tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit förlängs så att förmånen kan tas ut i fram till den efter det att barnet har avlidit. Regeringen föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft , dock med vissa övergångsbestämmelser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. I ärendet finns sex reservationer (MP, SD och V) och en motivreservation (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 12 §. Därmed bifaller proposition 2013/14:4 i denna del och avslår motion 2013/14:Sf1 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Reservation 2 (S, MP) – motiveringen Höjd åldersgräns till tolv år antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 13 §. Därmed bifaller proposition 2013/14:4 i denna del och avslår motionerna 2013/14:Sf2 av och (båda SD) yrkande 2 och 2013/14:Sf391 av (SD). Reservation 3 (SD) Ny åldersgräns i föräldraförsäkringen m.m. 2013/14:Sf3 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (MP) Proportionell fördelning av dagar mellan föräldrarna antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 15 a §. Därmed bifaller proposition 2013/14:4 i denna del och avslår motion 2013/14:Sf2 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) Begränsning av förmånen tillbaka i tiden antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 12 kap. 12 a §. Därmed bifaller proposition 2013/14:4 i denna del och avslår motion 2013/14:Sf2 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken i den mån det inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2013/14:4 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), Finn (M), (S), Shadiye Heydari (S), (S), (M), (SD), (V), (M), (FP), (C), (MP), (KD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:4 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen samt tre motioner som väckts med anledning av propositionen och en motion väckt under den allmänna motionstiden om föräldrapenningdagar. En redovisning av motionerna och regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Föräldrapenning vid ett barns födelse kan betalas ut under sammantaget . Ersättning kan betalas ut enligt tre nivåer, sjukpenningnivå, grundnivå och lägstanivå. Sjukpenningnivån innebär att förälderns sjukpenninggrundande inkomst ligger till grund för beräkning av föräldrapenningen. Föräldrapenning på grundnivå lämnas om föräldern saknar sjukpenninggrundande inkomst. För hel föräldrapenning är grundnivån . Av de för vilka det kan lämnas föräldrapenning kan förmånen lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå . För resterande lämnas föräldrapenning på lägstanivå, som för hel föräldrapenning är per dag för barn födda eller . En förälder som bor och arbetar i är i regel försäkrad för såväl arbetsbaserad som bosättningsbaserad föräldrapenning. Den som är försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå medan den som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på grundnivå och lägstanivå. lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivå om föräldern varit försäkrad för en sjukpenning som överstiger lägstanivån i följd före barnets födelse (240-dagarsvillkoret). I annat fall lämnas föräldrapenning enligt grundnivån. Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn får föräldrapenning vardera. Föräldrarna kan välja att fördela dagarna på annat sätt genom att avstå dagar till varandra, förutom på sjukpenningnivå som inte kan avstås till den andra föräldern. Föräldrapenning kan lämnas längst till dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat i . Fördelningen av ersättningsnivåer mellan föräldrarna Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag som innebär att rätten till föräldrapenning vid gemensam vårdnad om ett barn ska fördelas så att vardera föräldern har rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivån eller grundnivån och på lägstanivån . Vidare bifaller förslaget om att den förälder som avstår sin rätt till föräldrapenning till den andra föräldern ska anmäla på vilken ersättningsnivå föräldrapenningen ska avstås. Med dagens regler kan en förälder ta ut föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå utan att den andra föräldern har avstått rätt att få föräldrapenning. En förälder som avstår rätt till föräldrapenning till den andra föräldern kan inte bestämma vilken ersättningsnivå avståendet avser, dvs. i vad mån avståendet avser förmånen på sjukpenningnivån alternativt grundnivån eller på lägstanivån. Den förälder som efter avstående från den andra föräldern har fått rätt till föräldrapenning kan således fritt välja på vilken ersättningsnivå som hon eller han ska ta ut föräldrapenning, under förutsättning att det finns dagar på sjukpenningnivå alternativt grundnivå och på lägstanivå kvar för barnet. Den nuvarande lagstiftningen kan anses ha en olämplig konstruktion när den utgår från att den som tar ut föräldrapenning först ska kunna påverka vilka dagar som finns kvar att ta ut för den andra föräldern. Eftersom modern i de flesta fall tar ut föräldrapenning först får hon i praktiken företräde att välja ersättningsnivå även om de nuvarande bestämmelserna i sig är könsneutrala. Utgångspunkten måste enligt regeringen vara att även föräldrapenningens ersättningsnivåer ska vara delade lika mellan föräldrarna, för att därigenom ge båda föräldrarna lika möjlighet att bestämma över på vilken nivå han eller hon vill ta ut föräldrapenning. För att förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnet samt minska konflikter mellan föräldrar föreslår regeringen att föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn ska få rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå vardera. Vidare ska föräldrar som avstår rätt att få föräldrapenning till den andra föräldern ange vilken ersättningsnivå ett sådant avstående avser. Regeringen anser att förslaget kommer att bidra till ett jämställt uttag av föräldrapenning. Män har som regel högre inkomster än kvinnor, varför de ekonomiska incitamenten för männen att ta ut föräldrapenning kan öka om fler dagar på sjukpenningnivå kvarstår för dem än vad som kan vara fallet . Som framgår av propositionen innebär de nuvarande reglerna bl.a. att den förälder som först tar ut föräldrapenning har möjlighet att ta ut huvuddelen av dagarna med ersättning på sjukpenningnivå. Eftersom detta kan vara till nackdel för den andra föräldern och därmed konfliktdrivande delar utskottet regeringens uppfattning att bestämmelserna har en olämplig konstruktion. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i denna del. Nya åldersgränser i föräldrapenningen Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att föräldrapenning efter barnets fjärde levnadsår ska kunna lämnas under och att föräldrapenning vid flerbarnsfödsel ska kunna lämnas under för varje barn utöver det första. Vid adoption av ett barn ska som barnets fjärde levnadsår räknas från det att föräldrarna har fått barnet i sin vård. Vidare bifaller att den tidsram inom vilken föräldrapenning kan lämnas ska förlängas så att den löper tills barnet har fyllt , eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i samt att vården vad gäller föräldrapenning får anpassas till barnets ålder. avslår motionsyrkanden bl.a. om att föräldrapenning ska kunna tas ut fram till dess att barnet fyllt och att förslagen om att höja gränsen för föräldrapenning från åtta till och att föräldrapenning får lämnas under efter barnets fyraårsdag ska avslås. Jämför reservationerna 1 (V), 2 (S, MP), 3 (SD) och 4 (MP). Föräldrapenning i samband med barns födelse och adoption bör enligt regeringen koncentreras till barnets yngre år då behovet av omvårdnad på heltid och är som störst. En sådan förändring innebär att huvudsyftet med föräldrapenningen förstärks, nämligen att män och kvinnor ska få ersättning vid ledighet i samband med barns födelse eller adoption. Med nuvarande uttagsmönster använder män huvuddelen av föräldrapenningen senare i barnets liv. Förslaget signalerar att båda föräldrarna bör förlägga huvuddelen av sin föräldraledighet under barnets tidiga levnadsår. En sådan koncentration bör vara till barnets bästa genom ökade möjligheter till en tidig och nära anknytning till båda föräldrarna. Med nuvarande regler får föräldrar som kommer till med barn med föräldrapenning, dvs. lika många dagar som vid ett barns födelse. Detta ligger inte i linje med föräldrapenningens huvudsyfte som är att ge ersättning till föräldrar som vårdar barn i samband med barns födelse eller adoption. Ett längre uttag av föräldrapenning för äldre barn kan vara en av flera orsaker till försenad etablering för gruppen nyanlända utrikes födda kvinnor. Deltagande i etableringsinsatser som kan föra gruppen närmare arbetsmarknaden kan fördröjas, liksom möjligheten att delta i utbildning som exempelvis svenska för invandrare (Sfi). Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att det införs en ny åldersgräns, som innebär att uttaget av föräldrapenning blir mer koncentrerat till barnets yngre år. Efter det att barnet fyllt bör föräldrapenning kunna lämnas för maximalt . Det innebär att föräldrar som är försäkrade för föräldrapenning i från barnets födelse därmed behöver ta ut av föräldrapenningen före barnets fyraårsdag för att inte förlora dagar. För föräldrar som kommer till när barnet är äldre än föreslås föräldrapenning lämnas under . Enligt regeringens bedömning bör förslaget om en fyraårsgräns bidra till en snabbare etablering för föräldrar som kommer till med äldre barn, och även ett ökat arbetskraftsdeltagande. Detta förbättrar inte bara föräldrarnas utan även barnens levnadsstandard, dels genom att hushållets möjligheter till självförsörjning och höjd inkomst ökar, dels genom att föräldrarnas etablering i samhället ger förbättrade förutsättningar att stödja barnen i t.ex. skolan. Risken för att utanförskap och arbetslöshet går i arv mellan generationerna minskar också. På kort sikt kan förslaget innebära att föräldrar som tidigare tog ut lång föräldraledighet med föräldrapenning för äldre barn nu i högre utsträckning än innan blir hänvisade till ekonomiskt bistånd eller bostadsbidrag som försörjning. Konsekvenserna av att koncentrera uttaget av föräldrapenning till barnets fyra första år behöver dock inte bli särskilt genomgripande för de flesta föräldrar med barn födda i . För en majoritet av barnen koncentreras uttaget av föräldrapenningen till barnets yngre åldrar. Vid barnets fyraårsdag har av de barn som föddes föräldrar som tagit ut med föräldrapenning, vilket motsvarar av de . För samtliga föräldrar kvarstår vid fyraårsgränsen, på sjukpenningnivå samt med lägstanivå. Förslaget, som har utformats för att iaktta likabehandlingsprincipen, bör gälla samtliga föräldrar som omfattas av den svenska föräldraförsäkringen, inte enbart de som kommer till när barnet är äldre. Föräldraförsäkringens flexibilitet minskar något för barn , och kopplingen till att huvuddelen av föräldrapenningen bör användas tidigt i barnets liv förstärks. Det finns å andra sidan ett uttalat behov hos föräldrarna av flexibilitet och möjlighet till ledighet även för äldre barn. Av dessa skäl anser regeringen att det är motiverat att höja åldersgränsen till . Senareläggningen av den bortre tidsgränsen innebär att föräldrapenning kan lämnas för vård av barn som är något äldre och därmed bör vara mer självständiga. Kravet på rumslig kontakt för vilken det lämnas föräldrapenning får därmed olika styrka allteftersom barnet utvecklas och blir äldre. Som en konsekvens av detta föreslås att villkoret att föräldern till huvudsaklig del vårdar barnet kompletteras så att det framgår att det är fråga om vård på ett sätt som är anpassat till barnets ålder. Vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner likställs den tidpunkt när den som adopterat ett barn har fått barnet i sin vård med tidpunkten för barnets födelse. Föräldrarna till ett treårigt barn som adopteras kommer med förslaget ha möjlighet att ta ut föräldrapenning under sammantaget . Efter barnets sjuårsdag och fram till tolvårsdagen kan föräldrarna ta ut . I motion 2013/14:Sf3 av och (båda MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att föräldrapenning ska kunna tas ut av föräldrarna fram till dess barnet fyllt . Unga som har det jobbigt i tonåren kan enligt motionärerna behöva särskild tid med föräldrarna. Därför bör de dagar som ska kunna sparas till efter fyraårsdagen kunna tas ut till dess barnet fyllt . I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ett särskilt system, särskilda riktlinjer eller annat som säkerställer att traumatiserade barn som fyllt kan vara hemma med en vuxen mer än när det finns skäl till det och är till barnets bästa. I motion 2013/14:Sf2 av och (båda SD) begärs i yrkande 2 avslag på förslaget om att ändra gränsen för att ta ut föräldraledighet från åtta till . Förslaget är enligt motionärerna onödigt då barnet redan gått i skolan . I motion 2013/14:Sf391 av (SD) begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för föräldraförsäkringen. Tillgången till föräldraförsäkringen och antalet dagar med föräldrapenning bör begränsas för nyanlända och invandrare som står utanför arbetsmarknaden. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf1 avslag på förslaget om att föräldrapenning får lämnas under efter barnets fyraårsdag. Förslaget innebär enligt motionärerna att en kvoterad föräldraförsäkring införs för enbart de föräldrar som har gemensam vårdnad, vars barn är födda utanför , inte är adopterade och kommer till när de är . En liten grupp föräldrar ska således dela lika medan den stora majoriteten själva får bestämma hur de ska fördela större delen av dagarna. Dessutom är det en ytterst liten grupp kvinnor som är utgångspunkten för regeringens förslag. Huvudsyftet med föräldrapenningen är att ge föräldrar möjlighet att vårda barnet i samband med dess födelse eller adoption. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att föräldrapenningen ska koncentreras till barnets yngre år. Enligt utskottet bör detta få betydelse för mäns uttag av föräldrapenning. Som det är använder män huvuddelen av föräldrapenningen senare under barnets liv. Om män tidigarelägger sitt uttag anser utskottet i likhet med regeringen att det finns skäl att anta att barnet får en tidig och nära anknytning till båda föräldrarna. Därmed ökar utsikterna för att även männen ökar sitt uttag av föräldrapenningdagar, vilket i förlängningen bör få positiva effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män. Möjligheten att göra ett längre uttag av föräldrapenning för äldre barn kan dessutom ha negativa effekter på etableringen i det svenska samhället för nyanlända utrikes födda kvinnor. Även detta talar enligt utskottet för att möjligheten att ta ut föräldrapenning bör koncentreras till barnets yngre år. Eftersom det inte är aktuellt att utöka antalet föräldrapenningdagar utöver 480 anser utskottet att regeringen gjort en rimlig avvägning vad gäller antalet dagar som får tas ut efter det att barnet fyllt . räcker det att föräldrarna tar ut för att inte förlora dagar. Detta gäller dock inte föräldrar som kommer till efter barnets fyraårsdag. De kommer att sammanlagt få som kan tas ut till barnets tolvårsdag. En redogörelse för förslaget i den delen återfinns nedan under rubriken när föräldrar får rätt till förmånen först efter fyraårsgränsen. Att förlänga tidsramen för uttag av föräldrapenning till eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret är också positivt då det, som regeringen framhåller, ökar flexibiliteten och möjligheterna till t.ex. deltagande i barnets skola. Utskottet anser däremot inte att tidsramen nu ska förlängas ytterligare. Vad gäller barn som fyllt och har traumatiska upplevelser bakom sig har regeringen påpekat att samhällets mottagande av barn berör en rad olika aktörer, t.ex. socialnämnden, kommunerna och hälso- och sjukvården och att befintliga stödsystem redan i ett tidigt stadium bör identifiera insatser för att stödja barn och deras familjer. Rätten till föräldrapenning inträder enligt regeringen först i ett senare skede och är därmed inte ett instrument i sig för att hjälpa familjer och barn som upplevt svårigheter i samband med flykt eller under asylprocessen. Utskottet instämmer i denna bedömning men vill betona vikten av att tillräckligt stöd ges och att regeringen överväger behov av särskilda åtgärder för familjer som kommer till när barnet fyllt och som på grund av traumatiska upplevelser behöver mer tid med föräldrarna. Utskottet förutsätter att detta kan ske utan ett tillkännagivande från sida. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i berörda delar och avstyrker motionerna 2013/14:Sf3 (MP) yrkande 1, 2013/14:Sf2 (SD) yrkande 2, 2013/14:Sf1 (V) och 2013/14:Sf391 (SD). Motion 2013/14:Sf3 (MP) yrkande 2 får anses i huvudsak tillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks därför. Proportionell fördelning av dagar mellan föräldrarna Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att det antal dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas för tid efter fyraårsgränsen ska fördelas proportionellt mellan föräldrarna. Vardera föräldern ska vara berättigad till föräldrapenning som motsvarar hans eller hennes andel av antalet föräldrapenningdagar som återstår för tiden fram till utgången av barnets fjärde levnadsår. Därvid ska det beaktas om en förälder har avstått rätt att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern för tid före utgången av barnets fjärde levnadsår. bifaller vidare förslaget om att antalet dagar som ingår i respektive beräknad andel ska avrundas så att en halv dag räknas uppåt till en hel dag. avslår ett motionsyrkande om avslag på förslaget om en proportionell fördelning av dagar som ska kunna tas ut efter barnets fyraårsdag. Jämför reservation 5 (SD). Om det för båda föräldrarna vid barnets fyraårsdag återstår dagar för vilka det kan lämnas föräldrapenning och föräldrarna tillsammans har fler än kvar ska de kvarvarande dagarna fördelas mellan föräldrarna. Fördelningen ska göras med hänsyn till hur många dagar som respektive förälder har tagit ut före fyraårsgränsen. Dagar som avståtts till den andra föräldern följer med den föräldern vid fördelningen. Regeringen anser att en proportionell fördelning, baserad på det antal dagar som respektive förälder har möjlighet att ta ut före fyraårsgränsen, ger den mest rättvisa fördelningen av dagar även efter fyraårsgränsen. Vid gemensam vårdnad om barnet har vid dess födelse vardera föräldern rätt till föräldrapenning under hälften av den tid för vilken det kan lämnas föräldrapenning, dvs. har fördelningen mellan dem av kvarstående dagar påverkats av både hur många dagar respektive förälder har använt och eventuella avståenden av rätt till föräldrapenning. Om båda föräldrarna får motsvarande andel av kvarstående ersättningsdagar efter fyraårsdagen som de hade före reduceringen, ändras enbart antalet dagar men däremot inte förälderns andel av dem. Valfrihet och flexibilitet ska råda, men även en grundläggande princip om att föräldrarna har en individuell rätt till hälften var av föräldrapenningens olika ersättningsnivåer. Om förslaget inte tar hänsyn till hur många dagar respektive förälder har använt utan dagarna i stället skulle fördelas mellan föräldrarna med hälften var efter fyrårsgränsen skulle detta kunna ske på bekostnad av den förälder som har avvaktat med att använda sin rätt till föräldrapenning. Det skulle kunna leda till att den förälder som tagit ut 240 av sina dagar även skulle få rätt till hälften av de kvarvarande dagarna, utan att den andra föräldern önskar detta, vilket framstår som en mindre lämplig ordning. Av dessa skäl föreslår regeringen att i de fall när fler än kvarstår för båda föräldrarna gemensamt, bör dagarna fördelas mellan föräldrarna utifrån hur stor andel av de kvarvarande dagarna respektive förälder har. Om endast en förälder har dagar kvar, reduceras antalet kvarvarande dagar ned för den föräldern när barnet fyller . Om båda föräldrarna gemensamt har färre än kvar får de behålla sina respektive dagar. Det innebär att det inte görs någon fördelning mellan föräldrarna i ett sådant fall. finns möjlighet att avstå rätt till föräldrapenning, utom vad avser de 60 reserverade dagarna, till den andra föräldern. Regeringen anser att det är mest rimligt att föräldrarnas uttryckliga vilja om avstående från föräldrapenning får fortsätta att gälla, och därigenom påverka fördelningen av dagar vid fyraårsgränsen, till dess att föräldrarna eventuellt ändrar uppfattning och helt eller delvis återtar sitt avstående. I motion 2013/14:Sf2 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 avslag på förslaget om en proportionell uppdelning av de resterande . Motionärerna anser att det är familjen själv som ska avgöra hur dagarna ska fördelas mellan föräldrarna. Som framgår ovan har utskottet tillstyrkt förslaget om fördelning av ersättningsnivåer mellan föräldrarna, dvs. att föräldrarna ska få på sjukpenning- eller grundnivå och vardera. Detta innebär att flexibiliteten i föräldraförsäkringen i viss mån minskar även om möjligheterna att överlåta dagar inte förändras. Detsamma kan sägas om det nu aktuella förslaget som betonar principen att föräldrarna har en individuell rätt till hälften var av föräldrapenningdagarna. Utskottet delar regeringens uppfattning att de kvarstående dagarna efter fyraårsgränsen ska spegla den andel som föräldrarna hade före reduceringen. Därmed kan utskottet inte ställa sig bakom en ordning som innebär att föräldrarna själva ska kunna fördela de mellan sig. Utskottet tillstyrker propositionen i nu berörda delar och avstyrker motion 2013/14:Sf2 (SD) yrkande 1. Begränsningar i övrigt av antalet föräldrapenningdagar efter fyraårsgränsen Utskottets förslag i korthet bifaller följande förslag från regeringen. Om den ena föräldern får rätt till föräldrapenning först efter fyraårsgränsen ska föräldrapenning lämnas till vardera föräldern under hälften av de dagar som återstår för föräldrapenning efter fyraårsgränsen.