bet · H101MJU2 · 2013-12-04 00:00:00 — För att öka överblickbarheten och läsbarheten vore det, enligt gruppen, önskvärt om dessa redovisas under en rubrik med samma namn. Antalet jordbruksföretag redovisas i avsnittet Strukturutveckling och export av livsmedel redovisas i stället i avsnittet – det nya matlandet. Regeringen anger att en rad av de indikatorer som rör – det nya matlandet har utvecklats positivt. Det saknas emellertid en redovisning av vilka dessa indikatorer är. Vidare framkommer det att det har varit svårt att belägga i vilken mån som måluppfyllelsen är kopplad till de insatser som har gjorts. Detta ställer än högre krav på att regeringen fastställer indikatorer som gör det möjligt att följa resultatutvecklingen . Gruppen välkomnar därför det utvecklingsarbete som har inletts för att bl.a. tydliggöra målformuleringar och indikatorer för – det nya matlandet. Det kan konstateras att resultatutfallet för indikatorn antal fiskebestånd under förvaltningsplaner inte redovisas lika tydligt som föregående år, men det framgår inte varför. Vidare kan det ifrågasättas om indikatorn förädlingsvärde används på ett rättvisande sätt. Förädlingsvärdet brukar definieras som det värde ett företag tillför genom sin verksamhet, oftast i en senare del av värdekedjan. I regeringens analys av denna indikator beaktas bränslekostnader, övriga kostnader, landningspriser och antal fartyg. Jämfört med föregående år har regeringen valt att inte redovisa indikatorn andelen allvarliga avvikelser vid offentlig livsmedelskontroll som rör målet att konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja. Regeringen skriver att livsmedelssäkerhet och konsumentinformation mäts genom indikatorerna inom området, men gruppen menar att de redovisade indikatorerna framför allt är inriktade på att mäta djurhälsa och djurskydd, t.ex. antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och antalet djurskyddskontroller. Gruppen anser att det är önskvärt att regeringen redovisar skälen till att den ovannämnda indikatorn inte längre redovisas. Regeringen har relativt slutat att använda indikatorn konsumenternas uppfattning om matens säkerhet. Detta innebär att redovisningen av målet De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik riskerar att bli otydlig. Regeringen skulle därför kunna överväga att för kommande budgetår återigen redovisa indikatorn andelen allvarliga avvikelser vid offentlig livsmedelskontroll eller någon annan lämplig indikator, t.ex. andelen överskridande av gränsvärden för bekämpningsmedel i vegetabilier, som man redogör för i resultatredovisningen. Gruppen ser fram emot att ta del av indikatorer som belyser utvecklingen inom områden där sådana saknas. Det är önskvärt att redovisa tidsserier för relevanta indikatorer och att samma indikatorer används . För att göra det lättare att följa upp och bedöma den långsiktiga resultatutvecklingen anser gruppen att statistik för med fördel kan redovisas för de indikatorer som regeringen anser är centrala för att kunna följa måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Den förändring som har gjorts vad gäller de gröna näringarnas konkurrenskraft har bidragit till en redovisning som möjliggör en enklare analys av områdets resultatutveckling. Det är viktigt att understryka att indikatorerna i första hand bör vara indikatorer för uppnådda resultat, inte för insatser eller omvärldsförändringar. Det är t.ex. otydligt på vilket sätt som indikatorer för prisutvecklingen, strukturutvecklingen och företagandet inom jordbruksområdet kan knytas till uppnådda resultat av statliga insatser. Det bör finnas möjlighet att renodla resultatredovisningen och inte redogöra för insatser, t.ex. allokerade medel för att sänka kostnaderna för köttkontroll. De tydligaste kopplingarna mellan indikatorer och resultat av statliga insatser finns för området Administration. Det skulle vara positivt om regeringen tydligare kunde beskriva dels tillståndet och utvecklingen inom ett område, dels uppnådda resultat av statens insatser. Det är t.ex. otydligt om strukturutvecklingen inom jordbruket ska ses som ett resultat av genomförda statliga insatser, eller om redovisningen rent allmänt avser tillståndet och utvecklingen inom området. Utskottet har tidigare påpekat att resultatredovisningen bör koncentreras till att redovisa och bedöma uppnådda resultat av genomförda statliga insatser. Gruppen anser att detta förhållande alltjämt äger giltighet. Gruppen menar att det är viktigt att regeringen analyserar frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är så begränsad. 3 Redovisade resultat inom utgiftsområde 23 3.1 Mål och anslag har beslutat att målen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ska vara följande: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling.9[ Prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:MJU2 och prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:MJU2.] Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. I årets budgetproposition föreslår regeringen bl.a. följande förändringar i dessa anslag : Anslaget 1:15 tillförs för insatser mot livsmedelsfusk. Anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Anslaget tillförs –2023 för att främja produktionen av förnybar energi. Tabell 1 Utgiftsutvecklingen inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtsjukdomar 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Äldre 2012 1:17 Livsmedelsstatistik Äldre 2012 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EU-budgeten Källa: Prop. 2013/14:1 utg.omr. 3.2 Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för jordbruk, fiske och livsmedel . Tabell 2 Resultatindikatorer för målet Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) De gröna näringarnas konkurrenskraft – Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter, vegetabilier och animalier Statistik redovisas för åren 2010–2013. +3,(–) för jordbruksprodukter, +6,för vegetabilier och +1,för animalieproduktionen. – Index för produktionsmedelspriser (djurfoder, energi och smörjmedel, gödnings- och jordförbättringsmedel och produktionsmedel totalt Statistik redovisas för åren 2010–2013. +2,(–) för jordbrukets produktionsmedel, varav djurfoder +15,, energi- och smörjmedelspriserna –2,och gödnings- och jordförbättringsmedel –3,. – Genomsnittliga priser på jordbruksmark Statistik redovisas , 2000, 2008, 2010 och 2011. har priserna ökat . har priserna nästan tredubblats och har priserna fyrdubblats. – Index för genomsnittliga arrendepriser på jordbruksmark Statistik redovisas , 2002, 2008, 2010 2011 och 2012. Arrendepriserna har fördubblats –2012. Statistik redovisas –2011. har inkomsterna ökat och med . – och företag med husdjur, varav företag med mjölkkor Statistik redovisas , 2005, 2007 och 2010. Antalet växtodlingsföretag var relativt stabilt , medan antalet företag med husdjur minskade med ca 5 300 . minskade antalet företag med mjölkkor med ca 3 500.10[ I budgetpropositionen står det att antalet växtodlingsföretag ökade med ca 500 . Enligt tabelluppgifterna torde ökningen av företagen avse perioden –2010.] – Antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar Statistik redovisas , 2007, 2009, 2011 och 2012. –2015 har antalet mjölkkor minskat med ca 45 000, antalet slaktsvin med 234 000 och antalet smågrisar med 167 000. – Areal , varav spannmålsareal Statistik redovisas , 2007, 2008, 2009, 2011 och 2012. –2012 har åkerarealen minskat med ca 94 000 ha. ökade åkerarealen med ca 10 000 ha.11[ I budgetpropositionen står det att den totala åkerarealen minskade med ca 94 000 ha –2012. Enligt tabelluppgifterna torde den period som avses vara 2005–2012.] – Antal sysselsatta inom jordbruket uppdelat på män och kvinnor Statistik redovisas , 2003, 2005, 2007 och 2010. Antalet sysselsatta var relativt stabilt – 2010. Med den gamla definitionen för vad som räknas som jordbruksföretag har antalet minskat med knappt 7 000 personer . Andelen sysselsatta kvinnor var 2010 , jämfört 2005. Statistik redovisas , 2005, 2007 och 2010. Antalet jordbruksföretag har minskat med ca 4 700 . till har emellertid antalet ökat med ca 3 000. – Andel utbetalt gårdsstöd, kompensationsbidrag och mjölkersättning och utbetalades av gårdsstödet ut och . Motsvarande siffror för kompensationsbidragen och mjölkersättningarna var 75 respektive . – Andel elektroniska ansökningar om stöd har andelen ökat till . – Minskning av de administrativa kostnaderna för jordbruks-, skogsbruks-, fiske- och livsmedelsområdet Statistik redovisas , 2007, 2008, 2009 och 2010. De administrativa kostnaderna minskade totalt sett . Siffrorna redovisas även uppdelat per delområde: jordbruket –10,, skogen –98,, livsmedel och fiske . Ingen mätning gjordes eller 2012. Därutöver redovisas ett antal resultatmått för områdena – det nya matlandet och Fiskeriprogrammet som visar på resultatutvecklingen för dessa båda områden. Tabell 3 Resultatmått som redovisas för områdena – det nya matlandet och Fiskeriprogrammet – det nya matlandet – Förändring av livsmedelsindustrins förädlingsvärde –ökade förädlingsvärdet . – Förändring av antalet livsmedelsföretag –ökade antalet livsmedelsföretag . – Förändring av livsmedelsexporten –ökade livsmedelsexporten . – verksamma inom småskalig livsmedelsproduktion Antalet företag verksamma inom olika produktionsinriktningar redovisas . Antalet småslakterier ökade mellan dessa år, motsvarande siffror för dryckesvaruindustri var +87,, mejeri- och glassindustri +27,, frukt-, bär- och grönsaksindustri + och övrigt livsmedelsindustri + . Alla företagen förutom småslakterier avser företag med <10 anställda. – Genomförandegraden för fem prioriterade områden inom Fiskeriprogrammet Andelen beviljade stöd uppgår till av den totala programbudgeten för perioden –2012. Detta ska jämföras med målvärdet , dock förekommer stora variationer mellan de olika områdena. Dessutom redovisar regeringen bl.a. de insatser som har gjorts inom området Jordbruk och livsmedelsförädling i norra och inom området Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande. Regeringens analys och slutsatser Jordbruket agerar på en internationellt konkurrensutsatt marknad. Regeringen betonar att för att kunna tillvarata jordbruksnäringens potential måste den vara konkurrenskraftig i förhållande till annan verksamhet i , andra producenter inom EU samt andra länder utanför EU. Regeringen konstaterar att både avräkningspriser och kostnader för insatsvaror har uppvisat stora variationer . Detta har haft en negativ effekt på produktionen av animalier medan vegetabilieproduktionen har haft en bättre utveckling. I sin analys drar regeringen slutsatsen att produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning rörande t.ex. miljö och djurskydd påverkar det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Regeringen menar att de stimulansåtgärder för företag som har genomförts , bl.a. sänkta egenavgifter, borttagande av handelsgödselskatten och sänkta slakteriavgifter, har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har även fortsättningsvis stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Regeringen lyfter fram att målet Förenkla för företagen har utvecklats och även omfattar kvalitativa aspekter, t.ex. hur företagarna upplever reglerna. För att fortsätta att utveckla förenklingsarbetet krävs enklare och mer ändamålsenliga regler på EU-nivå då den största delen av regelmängden härrör från EU-området. Frågan om förenkling har därför varit högt prioriterat när det gäller arbetet med en ny jordbruks- och fiskeripolitik. Översynen av målet – det nya matlandet visar, enligt regeringen, att måluppfyllelsen går åt rätt håll. Arbetet med visionen bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och skapar förutsättningar för ökad turism och sysselsättning. Det kvarstår emellertid områden där förändringar av mål och/eller insatser är nödvändiga för att stärka möjligheterna till måluppfyllelse. Dessutom finns det enligt den översyn som har gjorts utrymme att förbättra möjligheterna att mäta effekterna av genomförda insatser. När det gäller området Jordbruk och livsmedelsförädling i norra uppmärksammar regeringen de nedåtgående trenderna för olika produktionsinriktningar. Regeringen konstaterar att den största avvikelsen från målvärdet för Fiskeriprogrammet finns för prioritetsområdet Hållbar utveckling i fiskeområden. Avslutningsvis lyfter regeringen fram att det svenska vattenbruket uppvisar en positiv utveckling i form av en ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsökning . Sammantaget bedömer regeringen att insatserna har bidragit till att nå målet Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. 3.3 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. I tabellen nedan görs en kort sammanfattning av regeringens resultatredovisning för målet utifrån de indikatorer som har angetts för jordbruk och fiske. Tabell 4 Resultatindikatorer för målet om att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva (avseende jordbruk, fiske och livsmedel) Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Statistik redovisas för åren 2001–2012. Utsläppen från jordbruket motsvarade över koldioxidekvivalenter 2001. Motsvarande siffra hade minskat till knappt koldioxidekvivalenter 2012. Kunskapsstatus för såväl biologiskt som ekonomiskt värdefulla fiskbestånd Fortsatt positiv beståndsutveckling för torsk men oroande utveckling för vild lax i . Övriga bestånd visar på en positiv eller stabil trend. Beståndet av torsk i visar på historiskt låga nivåer. Förädlingsvärdet (fiske) Förädlingsvärdet ökade kraftigt med som ett resultat av totalt sjunkande kostnader (bränsle ökar, övriga sjunker), ökade landningspriser och minskande antal fartyg. Antal fiskbestånd under förvaltningsplaner Oklar redovisning av indikatorn. Kvotutnyttjande i stoppat fiske Dessutom redovisar regeringen bl.a. de gröna näringarnas betydelse för energiproduktion samt jordbrukets del i miljömålssystemet. Större delen av bioenergiproduktionen kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter, medan jordbruket bidrar . Ytterligare information som redovisas rör t.ex. antalet lantbruksföretag som fått stöd för energikartläggning. Vidare redovisas bl.a. insatser mot utkast av fisk. EU (och ) har enats med om att införa ett förbud mot utkast i . De harmoniserade redskapsreglerna infördes i och förberedelserna för utkastförbud sker så att regelverket kan träda i kraft så snart EU har fattat beslut om detta. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att de gröna näringarnas klimatarbete bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på fortsatt lägre användning av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel och minskad åkerareal. Nettoutsläppen av växthusgaser från jordbruket ligger relativt stabilt, som produktionen av animaliska och vegetabiliska produkter har ökat. Detta innebär att klimatpåverkan per producerad enhet har minskat. Energibesparing är sannolikt den åtgärd som på kort sikt får störst effekt på utsläpp av växthusgaser sett i relation till insats. Regeringens bedömning är att de gröna näringarna bidrar påtagligt till energiproduktion som de bedriver ett kontinuerligt arbete för att minska beroendet av fossil energi. Regeringen fortsätter att arbeta för ett hållbart fiske. Man kan se vissa positiva effekter vad gäller fiskebestånden, även om förändringen är långsam. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. 3.4 De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av de övergripande målen för utgiftsområdet är att de gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen redovisar inga indikatorer för målet att konsumeterna ska ha verktyg och förutsättningar att välja. Regeringen betonar att en förutsättning för att konsumenterna ska ha verktyg och förutsättningar att välja är att livsmedelsproducenterna uppfyller de krav som ställs i regelverken. Kommunernas rapportering av livsmedelskontrollen till har förbättrats; antalet verksamma livsmedelsinspektörer understiger dock det faktiska behovet. Den kontroll av primärproduktionen som utförs av länsstyrelserna är fortfarande i en uppbyggnadsfas. Strukturomvandlingen i slakteribranschen har lett till att kontrollkostnaderna per slaktat djur har ökat. Kontrollen av landets slakterianläggningar har genomgått vissa förändringar; kontrolltiden vid de största anläggningarna har minskat medan den har ökat vid de minsta anläggningarna. Vidare redovisar regeringen bl.a. arbetet när det gäller matsvinn och märkning av livsmedel. Regeringen betonar att bra matvanor främjar hälsa och förebygger sjukdomar. Det är därför viktigt att skapa goda förutsättningar för hälsosamma val med utgångspunkt i den enskilda människans intressen och förutsättningar. Felaktiga kostvanor är en stor riskfaktor, vilket gör det viktigt att skapa goda förutsättningar för bra matvanor. Regeringen redogör även för andra åtgärder som ska bidra till säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att livsmedelskontrollen i är tillfredsställande men att det finns vissa brister. Bristerna är vanligast på lokal och regional nivå där det sätt på vilket kontrollerna utförs kan variera stort. Regeringen lyfter fram att antalet livsmedelsinspektörer fortsätter att öka även om antalet fortfarande totalt sett är litet. Regeringen menar att arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen behöver fortsätta och att alla redlighetsaspekterna behöver få mer utrymme i livsmedelskontrollen för att upprätthålla konsumenternas förtroende för livsmedlen på marknaden. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor är en stor riskfaktor, vilket gör det viktigt att skapa goda förutsättningar för bra matvanor. Det är särskilt angeläget att de unga människornas matvanor förbättras så att tidig ohälsa förhindras. Sammanfattningsvis bedömer regeringen, baserat på myndigheternas rapportering och med de indikatorer som valts, att insatserna har bidragit till god måluppfyllelse för det mål som innebär att de gröna näringarna ska utmärkas av omtanke, ansvarstagande och hög etik. 3.5 De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Regeringens redovisning av uppnådda resultat har beslutat att ett av målen för utgiftsområdet är att de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Regeringen redovisar inga resultatindikatorer för detta mål. Däremot redovisas vilka insatser som har gjorts inom bl.a. FN, WTO och det nordiska samarbetet. Regeringens analys och slutsatser I sin analys drar regeringen slutsatsen att flera insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för det mål som innebär att de gröna näringarna ska bidra till en globalt hållbar utveckling. 3.6 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har haft stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Enligt regeringens bedömning har insatser i form av dels generella åtgärder för företagen, dels specifika åtgärder för sektorn varit betydelsefulla för de areella näringarna. Utskottet konstaterade att en kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har pågått . har jordbruket dessutom minskat i omfattning. förbättrades resultaten för lantbruksföretagen jämfört med . Utskottet menade att informationen om den fortsatta utvecklingen för ekologiskt jordbruk och resultatet av statens insatser var begränsad. Av den anledningen såg utskottet fram emot en förbättrad redovisning i den kommande budgetpropositionen. Målet om minskade administrativa kostnader hade inte uppnåtts inom jordbruksområdet. Det var enligt utskottets mening önskvärt att arbetet med att minska företagens administrativa kostnader fortsatte, utan att syftet med regelverket äventyras. I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att det av regeringens resultatredovisning framgick att utfallet för EU:s fiskeriprogram 2011 var lågt om man såg till måluppfyllelsen för antalet slutförda åtgärder. I sin analys av detta tog regeringen upp betydelsen av en effektivare och enklare ärendehandläggning vid länsstyrelserna och . Utskottet konstaterade att ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskresurser och fiskeflottans kapacitet. Det var, enligt utskottets mening, allvarligt att regeringen inte hade kommenterat de frågor som utskottet hade lyft fram i förra årets uppföljning av skrotningsstödet. Utskottet ansåg att det för det fortsatta fiskepolitiska arbetet med att t.ex. ta fram nya insatser var viktigt att utgå från de erfarenheter som har gjorts av bl.a. stödet till skrotning av fiskefartyg. Regeringen hade inte lämnat någon information om i vilken utsträckning fiskare som fått skrotningsbidrag fört in nya fartyg , trots att utskottet menade att det var väsentligt att regeringen återkom till med information om detta. Regeringen hade inte heller kommenterat utskottets synpunkter på att rutinerna för att följa upp genomförda insatser borde förbättras. Utskottet konstaterade att den minskning av de administrativa kostnaderna som redovisades för utgiftsområde 23 i sin helhet inte omfattade fiskeområdet. Det var enligt utskottets mening önskvärt att arbetet med att minska de administrativa kostnaderna fortsatte även inom fiskeområdet, utan att syftet med regelverket äventyras. Det var därför positivt att regeringen lyfte fram behovet av ytterligare förenklingsinsatser inom fiskeområdet som stor hänsyn måste tas till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, vilket kräver effektiva kontrollåtgärder. Utskottet konstaterade att det framgick av regeringens resultatredovisning att konsumenterna har ett stort förtroende för livsmedlen i . Utskottet noterade att livsmedlen i generellt kan bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Enligt utskottets mening var det viktigt att statliga insatser ger resultat som innebär att det stora förtroende som finns för livsmedlen i upprätthålls.