bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — Remitteringen har gjorts för att det ska vara möjligt att i den kommande budgetpropositionen göra en samlad bedömning av skatteförslag med budgeteffekter. ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna och i reglerna för enskilda näringsidkare enklare mervärdesskatteregler för uthyrning av verksamhetslokaler en förlängning av nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar sänkt energiskatt för blyfri flygbensin vissa inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Remitteringen av förslagen innebär inte nödvändigtvis att de kommer att ingå i budgetpropositionen , utan det beror på det ekonomiska läget, budgetutrymmet och finansieringsbehoven samt de prioriteringar som regeringen gör i det slutliga arbetet med budgetpropositionen. Förslaget om inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden är också beroende av utfallet av trepartssamtalen. I promemorian lämnas även ett förslag till justering i fordonsbeskattningen. Utöver förslagen i den särskilda promemorian kommer regeringen att fortsätta arbetet med bl.a. förslag till skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66), betänkandet Nystartszoner (SOU 2012:50), förslaget om en förändrad hantering av mervärdesskatten vid import (SOU 2013:1) och det tidigare remitterade förslaget om kvotplikt för biodrivmedel. förslag om månadsuppgifter (SOU 2011:40) kräver ytterligare analys och bereds vidare i . Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag om sänkt skatt för pensionärer under förutsättning att de offentliga finanserna så tillåter. När budgetutrymmet tillåter vill regeringen också ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Den globala lågkonjunkturen har slagit hårt mot arbetsmarknaden, men jämfört med många andra länder har den svenska arbetsmarknaden klarat lågkonjunkturen bra. Sysselsättningsgraden, dvs. sysselsättningen i relation till befolkningen, har åter börjat öka. Dessutom har arbetskraftsdeltagandet varit högre än under tidigare lågkonjunkturer. Arbetslösheten är dock fortsatt hög, och den bedöms öka och en bit in på 2014. Den utdragna lågkonjunkturen riskerar också att förvärra vissa av de kvarvarande strukturella problem som finns på arbetsmarknaden. Det handlar främst om långtidsarbetslösheten och om att vissa grupper, som unga, personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga och utrikes födda, har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Temporära riktade åtgärder för att möta den utdragna lågkonjunkturen Den stigande arbetslösheten motiverar insatser inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet och 2014. Syftet är framför allt att motverka att fler blir långtidsarbetslösa när arbetslösheten stiger. Regeringen föreslår i Vårändringsbudget en ökning med 7 000 tillfälliga årsplatser inom den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen (yrkesvux). Därtill föreslår regeringen en ökning av antalet högskoleplatser inom ingenjörsutbildningar samt sjuksköterskeutbildningar med 1 400 platser. Inom arbetsmarknadspolitiken möjliggörs genom omfördelning 4 000 fler praktik- och utbildningsplatser. Totalt ökas därmed antalet platser med 12 400. aviserar regeringen motsvarande satsning, dvs. sammanlagt 12 400 platser. Därtill görs en omfördelning av resurser inom infrastrukturområdet i syfte att möta den svaga konjunkturen. De totala kostnaderna för dessa åtgärder uppgår till 2013 och 2014. Mot en mer flexibel och inkluderande arbetsmarknad Det är angeläget för regeringen att tillsammans med arbetsmarknadens parter föra samtal om hur den svenska modellen kan vidareutvecklas på ett sådant sätt att arbetsmarknaden blir mer inkluderande och flexibel. Regeringen anser att kollektivavtalen även fortsättningsvis ska ha samma centrala roll på arbetsmarknaden och att lönebildningen ska vara parternas ansvar. Regeringens målsättning med trepartssamtalen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter är att hitta åtgärder som sänker jämviktsarbetslösheten och ökar den varaktiga sysselsättningen, särskilt genom att förbättra möjligheterna till jobb för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Utgångspunkten för regeringen har varit att stödja partsgemensamma initiativ. Tre områden har varit i fokus: att skapa en ny väg in på arbetsmarknaden för unga genom yrkesintroduktionsavtal, att ge bättre möjligheter till omställning på arbetsmarknaden, och att införa ett statligt stöd vid korttidsarbete som kan användas i tider av synnerligen djup ekonomisk kris. I en promemoria med skatteförslag som remitterats i samband med vårpropositionen ingår förslag om inkomstskatteändringar för bl.a. kollektivavtalsstiftelser i syfte att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Stöd till yrkesintroduktionsanställningar och korttidsarbete Den höga arbetslösheten för unga är en stor utmaning. Regeringen förbereder förslag i syfte att genom lönesubventioner och ekonomiskt stöd till handledning stimulera anställning av unga genom de yrkesintroduktionsavtal som tecknats av parterna. Avsikten är att subventionerna ska vara större för långtidsarbetslösa unga. Regeringen kommer att ta ställning till ett eventuellt statligt stöd till yrkesintroduktionsavtal i samband med budgetpropositionen . En departementspromemoria med lagförslag har remitterats (Ds 2013:20). Förslaget beräknas kunna träda i kraft förutsatt att Europeiska kommissionen då lämnat sitt godkännande. Ett avskaffande av den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten kan övervägas för att stimulera anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen. En remiss med förslag till statligt stöd vid korttidsarbete under en synnerligen djup ekonomisk kris överlämnades till Lagrådet. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget förutsätter notifiering till Europeiska kommissionen. Regeringen vill införa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Hur en sådan ska utformas utan att få negativa effekter på arbetsmarknadens funktionssätt är dock komplicerat, och frågan utreds av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen (dir. 2010:48). Ökade drivkrafter för arbete och underlättad etablering på arbetsmarknaden För att minska utanförskapet, öka den varaktiga sysselsättningen och göra det mer attraktivt att utbilda sig och starta och driva företag vill regeringen, när budgetutrymmet så tillåter, ytterligare förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Arbetslinjen ska också upprätthållas genom att det ställs tydliga krav på att hitta en egen försörjning, oavsett om en individ får arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd. Det finns ett fortsatt behov av att se över dessa krav, och att säkerställa uppföljningen av arbetssökandet. Ett väl fungerande utbildningssystem är avgörande för ungas etablering på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken måste, utöver att matcha unga till arbete, effektivt verka för att personer som saknar gymnasieutbildning motiveras att komplettera denna. Den ökande långtidsarbetslösheten är ett allvarligt problem eftersom sannolikheten att hitta ett arbete minskar med tiden som arbetslös. De regionala skillnaderna i sysselsättningsgrad och arbetslöshet är också betydande. För att minska långtidsarbetslösheten måste efterfrågan på personer som står långt ifrån arbetsmarknaden öka, som sökaktiviteten upprätthålls och de arbetssökande erbjuds relevanta insatser. Kvaliteten och aktivitetsnivån i garantierna behöver fortsätta att höjas. Detta gäller inte minst jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas. Fokuset på arbete och drivkrafterna för att söka jobb i etableringsprocessen kan behöva stärkas ytterligare. Det är också angeläget att förbättra kvaliteten och höja resultaten i svenska för invandrare. Regeringen förbereder även ett förslag om att inrätta nystartszoner för att underlätta företagande och öka sysselsättningen i socialt utsatta områden. Vidare har utredningen om lärlingsprovanställning överlämnat sitt betänkande Utbildningsanställning (SOU 2012:80) till regeringen, och frågan bereds i . Bättre matchning på arbetsmarknaden För att förbättra matchningen behövs ett brett angreppssätt. Det fortsatta arbetet med att förbättra matchningen inriktas på att arbetslösa ska ha tydliga drivkrafter att aktivt söka jobb samt på att förbättra arbetskraftens kompetens genom utbildning och praktik. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen ställer tydliga krav på att arbetslösa ska stå till arbetsmarknadens förfogande, genom yrkesmässig och geografisk rörlighet. Dessutom är det viktigt att Arbetsförmedlingen följer upp sökaktiviteten och blir effektivare i att förmedla arbeten. Regeringen bedömer att den varaktiga sysselsättningen ökar med knappt 225 000 personer och att jämviktsarbetslösheten sjunker till följd av de strukturella reformer som regeringen har genomfört (se tabell 2.5). Merparten av effekterna bedöms ha slagit igenom 2017. Bedömningarna baseras på den forskning som finns om strukturella reformer. Bedömningen av effekter är dock osäker, särskilt bedömningen av hur snabbt de uppstår. Det är därför viktigt att löpande följa upp hur reformerna verkar, enligt regeringen. Tabell 2.5 Förväntade långsiktiga effekter av regeringens politik på arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningen och arbetslösheten Förändring i procent om annat ej anges -0,6 -0,7 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,05 -1,6 Anm.: 1) Antal personer i åldersgruppen . 2) Förändring i procentenheter. 3) Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . Källa: ekonomiska vårproposition. Utbildning och stärkt konkurrenskraft Högre kvalitet i utbildningssystemet ska vara en av världens mest framstående kunskaps- och forskningsnationer. Det finns många styrkor i det svenska utbildningssystemet som är viktiga att bygga vidare på. finns stora brister som inte minst de sjunkande kunskapsresultaten pekar på. Regeringen bedriver ett omfattande reformarbete för att vända utvecklingen. Flera centrala reformer har genomförts, men ytterligare insatser kommer att behövas. För att garantera en hög kvalitet i undervisningen måste läraryrket göras mer attraktivt. Lärare måste ges möjligheter att utvecklas, och det måste skapas karriärvägar inom läraryrket. Skolhuvudmännen ges möjlighet att inrätta två nya karriärsteg för särskilt skickliga lärare. Huvudmännen kan ansöka om statsbidrag som möjliggör löneökningar om 5 000 respektive för dessa lärare. De beräknade medlen räcker till ca 10 000 tjänster i dessa karriärsteg, vilket motsvarar ungefär var tionde lärare. Insatser behövs bl.a. för att höja studieresultaten så att fler elever har behörighet till gymnasieprogram. Regeringen avser att pröva möjligheten att samtliga yrkesprogram kan utformas så att alla elever, om de utnyttjar sitt individuella val, ges möjlighet att få grundläggande behörighet utan att behöva läsa ett utökat program. Inom gymnasieskolan finns behov av att stärka kvaliteten ytterligare på de yrkesinriktade programmen, framför allt när det gäller det arbetsplatsförlagda lärandet. Kvaliteten i introduktionsprogrammet yrkesintroduktion behöver utvecklas. Regeringen prioriterar även fortsättningsvis förbättrade studieresultat i bl.a. matematik och läs- och skrivförmåga. baserar, mer än de flesta andra länder, sin ekonomi på en hög kunskapsnivå. Medel har tillförts för att öka antalet högskoleplatser och för att öka kvaliteten i universitets- och högskoleutbildningarna. Genom forsknings- och innovationspropositionerna (prop. 2008/09:50, 2012/13:30) har de statliga resurserna till forskning och innovation ökat på årsbasis med totalt . Internationella jämförelser visar att det svenska företagsklimatet är bland de bästa i världen. En allt hårdare konkurrens högre upp i värdekedjan ställer dock ökade krav på svensk konkurrenskraft. Företagens villkor ska även fortsättningsvis förbättras genom en företagsvänlig skattepolitik, regelförenkling och minskad administrativ börda, satsningar på utbildning, forskning och innovation, teknikutveckling, infrastruktur samt förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt. Att stärka konkurrenskraften handlar om att säkra och utveckla starka sidor samt att värna ett dynamiskt näringsliv i hela landet. Det är viktigt att öka dynamiken och effektiviteten i riskkapitalinvesteringarna samt möjliggöra investeringar i fler branscher och regioner. I vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99) föreslår regeringen nu ett vidgat investeringsmandat för och för fr.o.m. . Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor och skatter ska tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. Förslag på förändrade 3:12-regler, bl.a. i syfte att förstärka de mindre företagens incitament att anställa, har remitterats i samband med vårpropositionen. Likaså har ett förslag om att slopa ansöknings- och anmälningsförfarandet vid frivillig skattskyldighet vid uthyrning av verksamhetslokaler remitterats. (dir. 2011:1) huvuduppdrag handlar om att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. Med utgångspunkt i kommitténs delbetänkande (SOU 2012:3) överlämnade regeringen ett förslag om att införa ett investeraravdrag (prop. 2012/13:134). Avsikten är att investeraravdraget ska träda i kraft . är bostadsmarknaden i många kommuner i obalans. Regeringens politik syftar till att öka utbudet av bostäder genom att förbättra förutsättningarna för ett ökat byggande och genom att bättre utnyttja det befintliga bostadsbeståndet. En väl fungerande bostadsmarknad ska uppnås utan snedvridande subventioner, och hushållens behov ska stå i centrum. I syfte att öka utbudet av hyresbostäder har regeringen tillsatt en kommitté (dir. 2012:32) som bl.a. ska lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Regeringen har låtit utreda fastighetstaxeringen för bostäder i syfte att avskaffa eller avsevärt förenkla den (SOU 2012:52). Regeringen avser inte att gå vidare med utredningens föreslagna modell för en avskaffad fastighetstaxering. bereds vidare i . En särskild utredare, med uppdrag att se över hyresrättens förutsättningar, har lämnat förslag på hur eventuella kvarstående hinder för nyproduktion av hyresrätter kan tas bort (SOU 2012:88). Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen . (dir. 2012:114) har i uppdrag att bl.a. se över kraven på detaljplaner och bygglov för att möjliggöra en effektivare plan- och byggprocess. Vidare har en utredare på regeringens uppdrag lämnat förslag till harmonisering av byggregler (SOU 2012:86). Frågan bereds vidare i . För att öka tillgången på studentbostäder aviserade regeringen en rad initiativ i budgetpropositionen . Bland annat ses de nuvarande byggreglerna över. beslutade om en ekonomisk ram för infrastruktur . Ramen omfattar och innebär en ambitionsökning jämfört med den tidigare ramen. Resurstillskottet möjliggör en högre ambition för underhåll av både vägar och järnvägar. Utifrån de transportpolitiska målen och den ekonomiska ramen ska analysera möjliga åtgärder som utvecklar transportsystemet (dnr N2012/6395). kommer regeringen att fatta beslut om en ny plan för transportsystem 20142025. Den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock I en bilaga i vårpropositionen redovisar regeringen utvecklingen av den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock. De offentliga investeringarna har ökat som andel av BNP efter att tidigare ha minskat kontinuerligt . motsvarade investeringarna av BNP. Det är framför allt kommunsektorn som gjort stora investeringar . Den offentliga kapitalstocken uttryckt i fasta priser har trendmässigt ökat som andel av BNP . En stor andel av statens investeringsutgifter går till infrastruktur, främst till vägar och järnvägar. Även kommunsektorn finansierar investeringar i vägar. De offentliga investeringarna i både järnvägar och vägar har trendmässigt ökat . Järnvägsinvesteringarna har dock ökat i snabbare takt än väginvesteringarna. Enligt regeringen finns brister i statistiken över den offentliga sektorns investeringar och kapitalstock, vilket påverkar jämförelser . Regeringen har gett ESV i uppdrag att förbättra styrningen och kontrollen av statens investeringar. Stabilitet och konsumentskydd på finansmarknaderna Regeringen fortsätter arbetet med förebyggande åtgärder för finansiell stabilitet, vilket minskar risken för att skattebetalarna ska behöva betala för bankernas risktagande. Det finns ett antal faktorer i det svenska banksystemet som innebär att riskerna i vissa avseenden är större än i andra länder. har ett stort banksystem i förhållande till den svenska ekonomins storlek. En annan riskfaktor är bankernas ökade internationella verksamhet. Även de svenska hushållens höga skuldsättning kan utgöra en risk för den finansiella stabiliteten. Skuldkvoten har gradvis ökat från till den nuvarande nivån . Regeringen och har genomfört eller aviserat en rad åtgärder, såsom bolånetak, högre kapitaltäckning för systemviktiga banker och högre riskvikter för bolån samt verkat för en sundare amorteringskultur genom frivilliga amorteringsplaner. Ökningstakten av utlåningen till hushåll förefaller också ha avtagit . Dock finns skäl till fortsatt vaksamhet, och om skuldsättningen hos hushållen återigen tar fart är regeringen beredd att vidta ytterligare åtgärder. Ett effektivt sätt att öka bankernas motståndskraft är att kräva en hög kapitaltäckningsgrad. Regeringen har inom EU framgångsrikt drivit frågan om att kunna sätta högre kapitalkrav nationellt än de minimikrav som EU föreskriver. I syfte att stärka stabiliteten i det svenska finansiella systemet, minska sårbarheten i den svenska ekonomin och minska risken för svenska skattebetalare. Kapitalkraven kommer därför att höjas för svenska banker. En annan viktig del i arbetet med att värna den finansiella stabiliteten är översyn av regelverk för hantering av finansiella kriser och möjligheterna för myndigheterna att ingripa vid en hotande kris (dir. 2011:6). Uppdraget ska slutredovisas senast . Regeringen fortsätter också arbetet med att främja ett starkt konsumentskydd både nationellt och på EU-nivå. Inriktningen är att skapa bättre spelregler genom såväl förbättrad reglering som ökad kunskap och information. En särskild utredare ska exempelvis föreslå åtgärder för att förbättra konsumenternas ställning vid finansiell rådgivning (dir. 2012:98). Uppdraget ska redovisas . Regeringen arbetar med flera verktyg för att motverka ökningen av s.k. snabblån eller sms-lån, däribland lagförslag om utökade krav för tillstånd, stärkt tillsyn av och utökade sanktionsmöjligheter för . Regeringen har också tillsatt två utredningar med uppdrag att föreslå åtgärder vid överskuldsättning och för att underlätta skuldsanering för s.k. evighetsgäldenärer (dir. 2012:31 och dir. 2012:30). Miljö-, klimat- och energipolitiken Regeringen arbetar strategiskt och långsiktigt med energi-, klimat- och miljöfrågor. Visionen är att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. kommer med marginal att nå EU-beslutade åtaganden avseende minskade utsläpp av växthusgaser och en ökad andel förnybar energi till 2020. Regeringens ambition är att ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. ska en särskild utredare lämna förslag till kostnadseffektiva åtgärder för att ytterligare förbättra kunskapsunderlaget om ekosystemstjänsternas värde för samhället (dir. 2013:4). arbetar Miljömålsberedningen med att ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning med förslag till etappmål, styrmedel och åtgärder (dir. 2011:91). En delrapport med inriktning på skydd och skötsel av landområden respektive miljöhänsyn i skogsbruket ska lämnas . arbete med en giftfri miljö är till stor del inriktat på att fasa ut användningen av skadliga kemikalier och hormonstörande ämnen och att driva dessa frågor inom EU och internationellt. Regeringen prioriterar även havs- och vattenmiljörelaterade problem såsom övergödning. ska nationella åtgärdsplaner utvärderas och beting för utsläppsminskningar fastställas. På nationell nivå har Miljömålsberedningen i uppdrag att till 2014 ta fram en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik (dir. 2012:95). Vid i beslutades att en ny global klimatöverenskommelse ska vara färdigförhandlad och träda i kraft . har varit och kommer att fortsätta vara pådrivande för att säkerställa att en ambitiös global överenskommelse kommer på plats. FN:s klimatpanel kommer att presentera sin nästa klimatrapport i . Rapporten kommer att utgöra ett viktigt underlag i de kommande diskussionerna inom klimatkonventionen. Inom ramen för det internationella klimatarbetet har de utvecklade länderna gjort ett åtagande om att mobilisera för klimatfinansiering i låginkomstländer. Regeringen deltar i detta arbete och fäster stor vikt vid att identifiera strategier för att öka klimatfinansieringen, inte minst från andra källor än de offentliga. Den svenska energipolitiken bygger på de tre pelarna försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Styrande för klimat- och energipolitiken är de mål antagit till 2020. Hur väl vi utvecklas mot dessa mål ska prövas i en kontrollstation 2015. ska ett nytt EU-direktiv om ökad energieffektivitet genomföras i medlemsstaterna. för en långsiktig och ambitiös politik på området. Ekonomiska styrmedel är centrala för att undanröja marknadshinder och underlätta energieffektivisering bland hushåll och företag, men också information och rådgivning är av stor betydelse. I samband med denna proposition remitteras ett förslag som innebär att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med . Denna förlängning möjliggörs ekonomiskt genom införandet av ett kvotpliktssystem för biodrivmedel. Kvotpliktssystemet ska enligt planen införas . Mot bakgrund av att svag förankring på arbetsmarknaden är huvudskälet till ekonomisk utsatthet, är en politik för ökad sysselsättning, bättre utbildning och minskat utanförskap även fortsättningsvis kärnan i regeringens fördelningspolitiska strategi. Trots tidigare reformarbete för att stärka arbetslinjen är det för stora grupper fortfarande inte tillräckligt lönsamt att ta ett arbete eller att öka sin arbetstid. Det är därför regeringens ambition att fortsätta att föra en politik som ökar drivkrafterna till arbete. Därutöver avser regeringen även fortsättningsvis överväga åtgärder för att förbättra standarden för utsatta hushåll med svag ekonomi och att arbeta aktivt med att förbättra situationen för barn och unga i ekonomisk och social utsatthet. Enligt regeringens fördelningspolitiska redogörelse i en bilaga i vårpropositionen ökade den ekonomiska standarden med i genomsnitt , att jämföras 19912006. De ökade inkomsterna är inte jämnt fördelade, och därför har även inkomstskillnaderna ökat, en utveckling som pågått både i och internationellt. Jämfört med de flesta andra länder har dock fortfarande en mycket jämn inkomstfördelning. Regeringens mål för omsorgen och hälso- och sjukvården är att hela befolkningen, oavsett inkomst och bakgrund, ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård och omsorg av god kvalitet. I ett internationellt perspektiv fungerar den svenska vården och omsorgen väl. En åldrande befolkning och en ökad efterfrågan på vård- och omsorgstjänster innebär dock utmaningar. Det är därför viktigt att fortsätta förbättra vårdens och omsorgens tillgänglighet, kvalitet och effektivitet. Egenmakt och valfrihet är tillsammans med en stärkt tillsyn och uppföljning nödvändiga verktyg i detta arbete. För att säkerställa vårdens kvalitet har regeringen bl.a. beslutat att inrätta en ny myndighet, Inspektionen för vård och omsorg.