bet · H101UbU1 · 2013-12-03 00:00:00 — Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi hade önskat avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha ökats med 3 på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 1. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. behöver ett starkt utbildningsväsende som präglas av öppna dörrar. Vi kan inte acceptera en utveckling där skolresultaten sjunker, segregationen ökar och där lärarna inte har tid att undervisa. lärare och elever riskerar att få betala priset för förändringar som genomdrivits snabbt, med otillräcklig finansiering och med svag förankring i skolprofessionen. Detta har lett till att regeringen tvingats backa från sina reformer. En bra utbildningspolitik leder till att lärare får förutsättningar att ge varje elev det stöd han eller hon behöver. Tiden för undervisning och för mötet mellan lärare och elev har vid makten blivit alltmer knapp. Det finns inga genvägar i utbildningspolitiken. För att stärka skolans möjligheter att möta varje elev som en individ, och ge den ledning och stimulans som han eller hon behöver i sitt lärande, behövs flera insatser på skolområdet. För att skolresultaten ska utvecklas i positiv riktning är det nödvändigt att vi har en välutbildad lärarkår. Regeringens satsning på karriärvägar i skolväsendet är ett steg i rätt riktning, men reformen har många brister. En satsning av det här slaget måste omfatta hela skolväsendet, även förskolan och fritidshemmet. Generella insatser för lärarkåren som helhet har i regeringens reform uteblivit. Ska den svenska skolan lyftas måste varje lärare ges bättre utvecklingsmöjligheter och högre lön. Vi satsar därför mer än regeringen på en strategi för lärarnas samlade kompetens- och löneutveckling. För att alla elever ska nå kunskapsmålen är det viktigt att det sätts in stödåtgärder i rätt tid för de elever som är i behov av det. Såväl skolforskare som skolmyndigheter varnar för att specialpedagogiskt stöd i svenska skolor sätts in alldeles . Detta är sannolikt en av orsakerna till att var femte elev lämnar utan fullständiga betyg. Särskilt stöd behöver ges tidigt, och därför behöver lärare ökade befogenheter att styra över vilket stöd som ska ges till elever och hur resursfördelningen på skolan ska se ut. Vi vill att läraren ska ha mer att säga till om i beslutsprocessen. Därför avsätter vi för att utbilda lärare och huvudmän i ordinationsrätt. Med ordinationsrätten bli processen snabbare och fler elever får stöd i rätt tid. Vi gör också omfattande satsningar för att alla elever ska få bättre förutsättningar att nå skolans kunskapsmål, för att på så sätt minska skillnaderna och stärka likvärdigheten. För elever med särskilda pedagogiska behov ska det finnas god tillgång till specialpedagogik i skolan. Den otillräckliga tillgången till specialpedagogik får konsekvensen att vissa elever halkar efter i undervisningen . Vi satsar därför på att huvudmännen ska kunna anställa fler specialpedagoger. En god läsförmåga är en förutsättning för att även annan inlärning ska fungera väl. Vi vill skapa förutsättningar för skolhuvudmän att göra ambitiösa satsningar på elevernas läsförmåga. Skolans huvudmän ska ha möjlighet att låta lärare, samt i vissa fall även skolledare, ta del av fortbildning som syftar till att undervisningens didaktiska färdigheter utvecklas. Vi satsar därför på läsutveckling i skolan. Det kommer att leda till att 10 000 lärare kommer att kunna skapa förutsättningar för en positiv läsutveckling hos eleverna. Vi vill jämna ut de skillnader som regeringens politik leder till. Det ska inte vara föräldrarnas ekonomiska situation som avgör om eleven får stöd för sitt lärande. Alla elever kan behöva en vuxen som stöd i läxläsningen. Regeringen möjliggör för familjer som köper läxhjälp till sina barn att göra avdrag för det inom ramen för RUT-avdraget. Vi vill i stället satsa på att stödja de frivilligorganisationer som erbjuder läxhjälp till elever efter skoltid. Vi vill också avskaffa möjligheterna att inom ramen för göra avdrag för läxläsning. Våra barns framtid är viktig, och det innebär risker att utsätta dem för undermåliga inomhusmiljöer. Barn och ungdomar far illa av undermåliga skolmiljöer på grund av dåligt byggda och underhållna lokaler. Att utsätta barn för en miljö som gör att de inte har möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen på rimliga villkor är ansvarslöst. Därför har vi avsatt medel som stöd till de kommuner som tar tag i dessa problem. När det gäller frågor om modersmål anser vi att andra modersmål än svenska måste betraktas som en resurs för den enskilda elevens lärande. Studiehandledning på modersmål, tvåspråkig ämnesundervisning och modersmålsundervisning måste öka i skolan, så att fler elever får en ärlig chans att nå målen. Modersmålsundervisningen bör även integreras mer i den ordinarie undervisningen så att varje elev får en ärlig chans att hänga med i undervisningen. Vi satsar därför för att modersmålsundervisningen och ämnesundervisning på modersmålet ska komma så många elever som möjligt till del. Vi vill också utöka rätten till modersmålsundervisning så att den gäller hela grundskoletiden. En modern skola ska ha tillgång till moderna verktyg. Skolarbete med inslag av it-baserad pedagogik har visat sig vara effektivt för att stimulera lärande och utveckling, men det saknas övergripande strategier för hur man tillämpar it i undervisningen. Pedagogisk användning av digitala verktyg blir beroende av den enskilda lärarens kunskap och intresse. Vi satsar därför på en utbyggd infrastruktur för it i skolan, samt kompetensutveckling för skolans personal som syftar till en bättre integrering av it-verktygen i det pedagogiska arbetet. Den svenska skolan står inför en lärarkris. Hälften av lärare och en tredjedel av lärarna i gymnasiet saknar rätt behörighet för det ämne eller den årskurs de undervisar i. Eftersom behovet av behörighetsgivande och kompletterande utbildning är stort är Lärarlyftet inte tillräckligt omfattande. Lärarlyftet II som avslutas bör även fortsättningsvis finnas som en möjlighet för lärare att komplettera och bredda sin behörighet. Vi avsätter för ändamålet. Vi kan konstatera att regeringen konsekvent utelämnar förskolan i sina satsningar på skolväsendet. Rektorslyftet, matematiklyftet och reformen om karriärvägar är exempel på detta. Vi anslår därför till fortbildning i förskolan. Vi anser också att karriärtjänsterna ska vara öppna för lärare och pedagoger i förskola och fritidshem. Vi anser att det behöver satsas mer på att motverka rasism och främlingsfientlighet i samhället. Skolan är en av de viktigaste arenorna för att motverka rasism, och vi avsätter därför för att utbilda lärare i mänskliga rättigheter och antirasism. Vi vill också tillföra resurser till ett lärarlyft i mänskliga rättigheter och ge alla lärare en kortare utbildning i frågan så att de får gemensam kunskap och kan arbeta tillsammans mot rasism och främlingsfientlighet. Dessutom föreslår vi att två lärare per skola får en fördjupningsutbildning för att kunna driva det antirasistiska pedagogiska arbetet framåt. För att förebygga diskriminering bör arbetet för jämställdhet och normkritik utvecklas i skolan. Vi satsar på utbildning, fortbildning, studie- och yrkesvägledning, läsutveckling m.m. utifrån normkritiska perspektiv. Vi anslår till ett nationellt centrum för normkritik, jämställdhet och antirasism. Det är också viktigt att skolans personal får möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling i frågor om jämställdhet och normkritik. Ett systematiskt arbete med att ifrågasätta könsroller höjer pojkars betyg och minskar flickors stress. Därför bör ges i uppdrag att organisera ett systematiskt kompetensutvecklingsarbete för personalen. Även lärosäten som bedriver lärarutbildningar bör initiera ett arbete i syfte att säkerställa att framtidens lärare är kompetenta att driva jämställdhetsarbete och normkritiskt arbete som vilar på vetenskaplig grund. När det gäller fritidshemmen är vårt långsiktiga mål att det i enlighet med rekommendationer ska gå maximalt 15 elever per pedagog (årsarbetare). Elevgrupperna bör minskas till maximalt 25 elever per avdelning. Vi anser att för stora barngrupper är en säkerhetsfråga. Föräldrar ska kunna känna att deras barn är i trygga händer. Ett statsbidrag bör inrättas som omfattar för att stimulera kommunerna att satsa på fritidshemmen. Även barngrupperna i förskolan bör minskas, och därför vill vi ge kommuner och andra förskoleaktörer möjlighet att minska gruppstorlekarna, bl.a. genom att vidareutbilda barnskötare till förskollärare. En förutsättning ska vara att huvudmannen gör ett åtagande att anställa fler förskollärare. Vi anser att man behöver förstärka rätten för de föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid att kunna ha sina barn inom barnomsorgen när de arbetar. Det är dock upp till kommunens vilja att ha öppet under obekväm arbetstid, men det är inget förpliktigande. Därför avsätter vi för ett stimulansbidrag för barnomsorg på obekväm arbetstid för att stödja kommunerna. Vår uppfattning är att det krävs lagstiftning för att möjliggöra barnomsorg , och nätter för alla som behöver det. När det gäller lärlingsutbildningen inom yrkesutbildningen på gymnasiet bör det införas en möjlighet att förlänga praktikperioden hos en arbetsgivare med två extra år. Vi inrättar därför 1 000 platser för lärlingsutbildning för denna förlängda lärlingsutbildning och avsätter för ändamålet. Vi satsar även på att stärka utbildning i svenska för invandrare (sfi) till kvalitetshöjande insatser. Vi vill ha mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och andra insatser som höjer kvaliteten. Vi anser också att alla elever på sfi ska få möjlighet att läsa klart, även vid avbrott för föräldraledighet eller sjukdom. När det gäller riksinternatskolor är det orimligt att staten ska betala till dessa när inga andra skolor får extra pengar. Därför anser vi att det extra statliga stödet, utöver det som motsvarar skolpengen, till riksinternatskolorna ska upphöra. Arbetsmarknaden kräver i hög grad gymnasial och i växande grad eftergymnasial utbildning. Många arbetslösa har dock fel eller för kort utbildning för de krav som arbetsmarknaden ställer. Vi vill därför skapa 2 000 fler platser inom och avsätter för ändamålet . Vi vill att Universitets- och högskolerådet ska få ett utökat uppdrag att validera utländska betyg och erfarenheter och avsätter för det ändamålet . Bakgrunden till förslaget är att många som läser vuxenutbildning på grundskolenivå redan har en akademisk examen från sitt hemland. Detta förhållande är ett resursslöseri, både för samhället och för den enskilde individen. Det system som regeringen påtvingade , för kvalitetsgranskning av högre utbildning, har så stora bister att , som är den myndighet som ansvarar för utvärdering av lärosäten, av den degraderas till att bli medlemmar under överinseende. Resursfördelningen till högre utbildning ska stimulera hög akademisk kvalitet, inte hög genomströmning av studenter. föreslår därför att resurstilldelningen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå består av en grundersättning per helårsstudent samt olika tilläggsersättningar som är beroende av bl.a. undervisningsmetod, men inte av vilket ämne kursen tillhör. Vi avvisar också regeringens omfördelningar av medel genom indragen ersättning för inaktiva studenter, vilket i praktiken innebär ett fördelningssystem med endast helårsprestationer. Det skapar oro och försvårar planeringen och därmed utbildningskvaliteten i den högre utbildningen. De regeringen vill fördela på grundval av ett underkänt kvalitetsutvärderingssystem, vill vi fördela som ersättning till lärosätenas basanslag. Investeringarna i högre utbildning måste höjas som samverkan mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer, universitet och högskolor förbättras. Högskoleutbildning är ingen garanti för jobb, men forskningen visar att risken att bli arbetslös minskar i förhållande till utbildningsnivån. Högskoleutbildade har dessutom statistiskt sett bättre lön, större möjligheter att byta jobb och bättre hälsa. Antalet platser, inte minst på landets regionala högskolor och universitet, måste därför öka. Utgångspunkten måste vara att högre utbildning måste finnas i hela landet och inte bara på några få orter. Vi satsar därför för fler platser på universitet. I av ekonomiska oroligheter vill många studera. Därför är det rimligt att antalet helårsplatser upprätthålls på nuvarande nivå. Satsningen innebär att 6 100 platser bibehålls 2014. Vi menar att det är viktigt att skapa större konkurrens bland läkare och bli mindre beroende av läkare utbildade i andra länder. Därför behöver den svenska läkarutbildningen utökas. Vi satsar och föreslår en ökning med 250 nybörjarplatser med ambitionen att ytterligare utöka antalet platser . Vi avsätter vidare medel till för att åstadkomma full finansiering av deras läkarutbildning, något som regeringen inte prioriterat. Varje student ska ha rätt att förvänta sig minst en genomsnittlig undervisningstid om , oavsett utbildning. En ökad målsättning om genomsnittlig lärarledd tid måste åstadkommas för att fokus ska riktas mot kvalitet. Vi satsar därför för ökat antal lärarledda timmar. vill förbättra lärosätenas stöd till studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbeten eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. Vi vill därför inrätta karriärcentrum vid universitet och högskolor. För detta satsar vi . Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få värdefull arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. vill också satsa resurser på att stimulera högskolorna att erbjuda fler studenter praktik . Praktiken ska kunna sökas som en högskolekurs och poängen ska kunna tillgodoräknas i examen och vara studiemedelsberättigande. Vi avsätter för utökad praktik. Med införandet av studieavgifter tar ett steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden. Därför vill vi garantera en avgiftsfri högskola och avsätter för detta ändamål. Vi satsar också för att hitta andra alternativ till djurförsök. har ett särskilt uppdrag när det gäller att svara för nationell samordning och utvärdering inom det allmänna biblioteksväsendet. Men det har inte funnits resurser för att realisera uppdraget. Vi anser att bör avsättas för detta. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 16, punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna: överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 16. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle bli fallet med förslag. Det innebär att nu fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om skatte- och avgiftsändringar som ska träda i kraft . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha ökats med 2 på det sätt som framgår av kommittémotion 2013/14:Ub517 (SD). Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområde 16. Vi vill införa ett nytt anslag kallat 5:4 Satsning på grund- och gymnasieskolan som vi tillför . Anslaget ska användas för följande insatser inom skolområdet. En viktig grundförutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. För att underlätta möjligheterna för kommunerna att höja kvaliteten på maten i våra skolor skjuter vi till till en matreform i den svenska skolan. Vi satsar också på fler vuxna i skolan i form av framför allt fler skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Detta gör vi för att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland eleverna samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling. Det är av största vikt att mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning. Vi vill betona föräldrarnas ansvar för sina barns uppfostran. Därför är det även av största vikt att föräldrarna görs delaktiga i detta mycket viktiga arbete. Vi anslår därför för att genomföra en antimobbningssatsning i den svenska skolan. Den kravlösa skolan riskerar att missgynna i första hand studiesvaga elever och barn med särskilda behov, eftersom dessa oftare behöver tydliga ramar och mål samt extra hjälp för att kunna prestera. Genom en ökad satsning på barn med särskilda behov samt en återgång till en kunskapsinriktad skola, förbättras möjligheterna avsevärt att sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigare stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. Vi skjuter därför till för att kunna genomföra en satsning på barn med särskilda behov. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid är svenska med undantag för språklektioner och skolor för nationella minoriteter. Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas. Därför bör skolan erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Vi vill därför göra en kunskapssatsning på det svenska språket och avsätter för ändamålet så att skolorna kan förstärka undervisningen i svenska och ha ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Vi har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa denna högre grad av matchning vill vi stärka och effektivisera studievägledningen såväl i grund- och gymnasieskolan som på komvux. Vi skjuter därför till för att genomföra en satsning på studievägledning i den svenska skolan. Vi efterfrågar en analys av hur mycket ytterligare resurser en fullgod effektiv matchning kräver. För att öka de statliga bidragen för barnomsorg under obekväma arbetstider föreslår vi en ökning med . Ett led i strävan att öka matchningen på arbetsmarknaden är vårt förslag om en utökning av antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux). Komvux fyller en viktig funktion i vårt samhälle genom att erbjuda en andra chans för individer att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. Vi skapar därför 5 000 nya platser på komvux 2014. Den bedömning som Myndigheten för gör är att fler personer än kan utbildas och få ett arbete, under förutsättning att resurserna ökar. Eftersom ser det utökade stödet till som en av de viktigaste arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningarna , och då vår bedömning är att matchningen på arbetsmarknaden kan öka avsevärt genom att ökade medel tillförs, väljer vi att skapa utrymme för ytterligare 5 000 platser på 2014. För satsningen på komvux och anslår vi totalt . Vi föreslår satsningar för att öka lärartätheten med ett långsiktigt syfte att rätta till resursbristen vid högskolor och universitet enligt den s.k. Grundbultens utredning. ser med oro på att resurstilldelningen till den högre utbildningen urholkats . Lärare vittnar om många timmar obetald arbetstid, arbetsgivare vittnar om svårigheter med att behålla kompetent personal på grund av bristande konkurrensfördelar när det gäller såväl lön som arbetsmiljö, och både studenter och deras organisationer vittnar om allt större undervisningsgrupper och allt färre lektioner. Detta leder till att den viktiga interaktionen mellan lärare och elev i det närmaste är helt eliminerad. Sammantaget innebär det en kraftig sänkning av utbildningskvaliteten. Kostnadsnivån har vida överstigit anslagsnivån för den högre utbildningen, i synnerhet vad avser naturvetenskapliga ämnen. Den s.k. Grundbultens beräkningar om minsta godtagbara undervisningsnivå – dvs. att komma åter till 1994/köpkraft – indikerar ett tillskottsbehov till de högre lärosätena . föreslår därför ett ökat anslag för att komma till rätta med bristerna och för att säkerställa kvaliteten inom den högre utbildningen, som kommit att urholkas alltmer.