bet · H001SoU11 · 2013-03-14 00:00:00 — föreskrifter och allmänna råd (SOSFS) föreskrifter och allmänna råd utgår från gällande lagar och förordningar. Föreskrifterna är bindande medan de allmänna råden är generella rekommendationer om tillämpningen av en författning. I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (2003:5), här förkortat till allmänna råd, ges rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt SoL. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss, Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet, med förslag till två ändringar i SoL. Enligt förslaget ska barn eller skolungdom i en familj få tjäna ett helt prisbasbelopp utan att det minskar familjens ekonomiska bistånd, vilket innebär en fördubbling av inkomsten jämfört med , . Vidare föreslås att en del av arbetsinkomsten för vuxna ska undantas vid bedömningen av ekonomiskt bistånd. Detta innebär att av arbetsinkomsterna inte påverkar biståndets storlek. För att det inte ska bli en inlåsningseffekt i förslaget och för att i första hand nå personer som riskerar långvarigt bidragsberoende, finns det begränsningsregler. Möjligheten att få behålla ska gälla dem som fått försörjningsstöd och möjligheten att få behålla arbetsinkomst ska gälla . En proposition har aviserats till . För att behålla principen om socialbidraget som det yttersta skyddsnätet ska ideellt skadestånd medräknas som tillgång vid socialbidragsprövningen. Ömmande skäl utgör inte i sig något sakligt skäl för särbehandling (prop. 2000/01:80 s. 9495). En individuell bedömning ska dock göras i varje enskilt fall. En person kan t.ex. ha fått ett ideellt skadestånd på grund av att han eller hon utsatts för ett brott och därför kan ha behov av långvariga och kostsamma behandlingar. Detta bör då rimligtvis beaktas vid biståndsbedömningen (prop. 2000/01:80 s. 95). Riksnormen och skälig levnadsnivå lämnade en rapport efter ett regeringsuppdrag, Kartläggning om skälig levnadsnivå. I uppdraget ingick att kartlägga kommunernas styrdokument när det gäller beviljande av ekonomiskt bistånd, såväl försörjningsstödet som ekonomiskt bistånd till livsföring i övrigt. Därtill ingick att analysera hur styrdokumenten förhåller sig till allmänna råd. Rapporten lämnar inte några förslag till åtgärder. I sammanfattningen av rapporten påpekas att själva begreppet skälig levnadsnivå är en återkommande fråga i rapporten. Det framstår som problematiskt då det inte kan definieras på ett generellt sätt. Till stor del saknas konkreta tolkningar och närmare preciseringar i såväl lagstiftning, förarbeten och allmänna råd som i de lokala riktlinjerna. Kartläggningen kompletteras av en regional tillsyn. Dessutom har, inom ramen för uppdraget, en rättsutredning gjorts, som visar att rättsläget i stort är oförändrat . I rapporten påpekas att dator omnämns i de allmänna råden endast under rubriken tillgångar där det anges att innehav av dator inte i regel bör påverka rätten till ekonomiskt bistånd. När det gäller nämns dator och internet enbart då man konstaterar att det i posten , telefon och tv-avgift inte ingår kostnader för internetsamtal. I rapporten påminner man vidare om att i en tidigare rapportering av ett utredningsuppdrag att se över riksnormen 2007 föreslog bl.a. att nämnda post borde byta namn till Information och kommunikation. Nämnda översyn avsåg bl.a. att anpassa behovsposten till samhällsutvecklingen framför allt vad gäller kommunikation inklusive det mycket allmänna användandet och innehavet av dator och internet. I rapporten har , på förfrågan av , tittat särskilt på förekomsten av riktlinjer i de lokala styrdokumenten som gäller innehav, inköp och bistånd till dator, internet och bredbandsuppkoppling. Det framgår då att en stor majoritet av styrdokumenten () inte nämner dator eller internet alls. En knapp tiondel av dokumenten tar upp frågan om dator och internet men anger att det inte är ett behov som berättigar till ekonomiskt bistånd. I vissa fall citeras om ekonomiskt bistånd: Kostnader för internetanvändning ingår inte i skälig levnadsnivå. I rapporten påpekas i detta sammanhang att inte har angett att behov av dator m.m. inte skulle ingå i skälig levnadsnivå, utan endast konstaterat att det inte ingår i behovsposten i riksnormen. Av rapporten framgår vidare att i en mindre del () godkänns dator, innehav eller bistånd till inköp, men med tydliga begränsningar som t.ex. att det endast gäller vissa barnfamiljer eller att det endast kan avse en begagnad dator. Slutligen framgår att av styrdokumenten medger att tillgång till dator eller internet ingår i en skälig levnadsnivå och att detta behov berättigar till ekonomiskt bistånd. I många fall gäller det främst barnfamiljer, och kopplingen till skälig levnadsnivå anges tydligt vara att tillgång till dator och internet är ett krav för att barn och unga ska klara dagens skolarbete samt att det innebär en risk att barn och unga som inte har tillgång till detta får en, i jämförelse med andra, bristande it-kompetens. Det anges också att det för dagens unga utgör möjligheten att umgås med andra via sociala medier. I rapporten uttalas vidare, under rubriken , att det tycks som om barnperspektivet inte har en tydlig plats i de lokala styrdokumenten utan att det tvärtom är så att det är sämre överensstämmelse med allmänna råd när det gäller barn än det är generellt. Bostadsrätt och behov av försörjningsstöd Av allmänna råd framgår bl.a. att socialnämnden, vid beräkningen av den faktiska boendekostnaden för en bostadsrättslägenhet, bör beakta månadsavgiften, uppvärmningskostnaden och räntekostnaden för lån som tagits för inköp och underhåll eller liknande av lägenheten. Nämnden bör även beakta om den enskilde har rätt till skattejämkning för räntekostnaden. För det fall socialnämnden bedömer att boendekostnaden inte är skälig, bör nämnden i regel ändå godkänna den under en övergångstid så att den enskilde ges skäligt rådrum att förändra sin boendekostnad. Med skäligt rådrum avses en tidsperiod som i regel inte understiger från den tidpunkt då den enskilde fick information om nämndens bedömning. Nämnden bör även godkänna den faktiska boendekostnaden så länge den enskilde aktivt medverkar till att finna ett billigare boende eller på annat sätt försöker sänka sina boendekostnader. Om den enskilde efter information från socialnämnden och efter skäligt rådrum väljer att behålla ett boende med en kostnad som inte är skälig, bör ekonomiskt bistånd beräknas utifrån den boendekostnad som bedöms skälig för en låginkomsttagare på orten. Av allmänna råd framgår vidare att en bostadsrätt bör betraktas som realiserbar tillgång endast om en försäljning bedöms kunna ge ett intäktsöverskott som motiverar åtgärden och det finns möjlighet att ordna annat boende. Ekonomiskt bistånd vid lägre studier Av studiestödslagen (1999:1395) framgår följande. Den som har fyllt och studerar på komvux, folkhögskola eller gymnasium kan beviljas studiemedel, vilket består av bidrag och lån. Hur mycket studiemedel som ges beror på om studierna bedrivs på heltid eller deltid och hur många veckor man studerar. Den som ännu inte fyllt kan för sådana studier få studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. beviljar oftast inte ekonomiskt bistånd under terminerna till studerande som får studiemedel eller annat studiestöd. Om det finns särskilda skäl kan dock göra undantag (Frågor och svar om ekonomiskt bistånd på svenska, . Av allmänna råd framgår att vuxna studerande i regel bör ha sin försörjning genom studiestödsformerna. Motioner om ideella skadestånds påverkan på försörjningsstödet har behandlats tidigare av utskottet. Vid det senaste tillfället (bet. 2008/09:SoU16, prot. 2008/09:91, 1 res. S+V+MP) avstyrktes motionen med hänvisning till att utskottet inte ändrat uppfattning i frågan och följde utskottet. hade utskottet i betänkande 2005/06:SoU31 Socialtjänst (förnyad behandling) med hänvisning till regeringens tidigare uttalanden i proposition 2000/01:80 samt till vad som anförs i allmänna råd ansett att det inte behövdes något tillkännagivande i den frågan. Utskottet utgick dock från att dåvarande regeringen följde frågan. Motionerna avstyrktes (2 res. M+KD+C och V). följde utskottet (rskr. 2005/06:332). Motionsyrkanden om att barnbidraget inte ska ingå i beräkningsunderlaget behandlades av utskottet senast i betänkande 2006/07:SoU7 (rskr. 2006/07:70). I sitt ställningstagande uttalade utskottet följande (res. Utskottet är inte berett att föreslå ett initiativ av innebörd att barnbidraget ska undantas från beräkningsunderlaget för försörjningsstöd. Motionerna [] avstyrks. Av socialtjänstlagen följer att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd för sin försörjning och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska på så sätt tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Ekonomiskt bistånd innefattar dels försörjningsstöd, dels bistånd till livsföringen i övrigt. Skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och tv-avgift beräknas enligt en s.k. riksnorm som fastställs av regeringen och motsvarar en del av försörjningsstödet. lämnar i sina allmänna råd om ekonomiskt bistånd (2003:5) rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd. För att behålla principen om försörjningsstödet som det yttersta skyddsnätet ska ideellt skadestånd medräknas som tillgång vid bedömningen av den enskildes rätt till försörjningsstöd. En individuell bedömning ska dock göras i varje enskilt fall, se proposition 2000/01:80 s. 9495. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So587 (C), 2012/13:So261 (S) och 2012/13:So339 (S). När det gäller långvarigt beroende av försörjningsstöd vill utskottet påminna om det pågående lagstiftningsarbetet om en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet. En proposition kan väntas senare . bör inte ta något initiativ. Motion 2011/12:So658 (MP) yrkande 10 får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Motionerna 2011/12:So587 (C), 2012/13:So261 (S) och 2012/13:So339 (S) avstyrks. När det gäller frågan om huruvida kostnad för internetabonnemang och dator bör ingå i riksnormen för ekonomiskt bistånd har utskottet noterat , Kartläggning om skälig levnadsnivå, som bygger på en kartläggning av kommunernas styrdokument när det gäller beviljande av ekonomiskt bistånd. Av rapporten framgår att det förekommer att de kommunala styrdokumenten medger att tillgång till dator och internet ingår i en skälig levnadsnivå och berättigar till ekonomiskt bistånd samt att detta i många fall gäller barnfamiljer. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So227 (S), 2011/12:So467 (S), 2011/12:So658 (MP) yrkande 5, 2012/13:C386 (SD) yrkande 2, 2012/13:Sf368 (S) yrkande 2, 2012/13:So5 (MP) yrkande 3, 2012/13:So307 (S), 2012/13:So531 (M), 2012/13:So540 (MP) yrkande 6 och 2012/13:So545 (KD). I nämnda allmänna råd finns rekommendationer till stöd för bedömningen av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd. Utskottet kan konstatera att det där framgår bl.a. att en bostadsrätt bör betraktas som en realiserbar tillgång endast om en försäljning bedöms kunna ge ett intäktsöverskott som motiverar åtgärden och det finns möjlighet att ordna annat boende. Utskottet avstyrker motion 2011/12:So658 (MP) yrkande 9. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2011/12:So546 (S) och 2012/13:So530 (S). Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:So663 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förebyggande arbete och ansvar för behandling. Jämför reservationerna 11 (S, MP, V), 12 (SD) och 13 (SD). I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) begärs i yrkande 56 ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan för spelförebyggande arbete. I motion 2011/12:Kr277 av och (båda M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om åtgärder i samband med en omreglering av spelmarknaden. Stödet till spelmissbrukare bör förstärkas. I motion 2012/13:Kr341 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om behovet av ökat stöd till behandlingen av spelberoende. Enligt motionärerna bör det direkta stödet till åtgärder mot och behandling av spelmissbruk öka. I kommittémotion 2012/13:Kr341 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om vikten av att tydliggöra vilken huvudman som bär ansvaret för behandling av spelberoende. Motionärerna refererar till påpekande att det inte är klarlagt hur frågan om spelberoende ska definieras i förhållande till socialtjänstlagen respektive hälso- och sjukvårdslagen. I motion 2012/13:Kr229 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om vikten av att satsa på förebyggande åtgärder och öka stödet för personer som är spelberoende. Motionärerna har noterat att det pågår ett arbete för att diagnosen spelberoende ska placeras i samma kategori som missbruk och beroende av alkohol och narkotika och påpekar att följden bör bli att FHI:s ansvar övergår till . Enligt motionärerna finns det för få behandlingshem som är specialiserade på spelberoende. I motion 2012/13:So249 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om spelberoende. Motionärerna anser att spelberoendet ska betraktas som en sjukdom och att detta bör beaktas när man ser till behovet av mer resurser för hjälp och behandling. I motion 2012/13:Kr4 av (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om en utredning gällande landstingens övertagande av huvudansvar för vård av spelberoende. Motionären anser att spelberoende borde likställas med övriga beroenden då beteendet är snarlikt annan beroendeproblematik. I RÅ 2005 ref. 51 uttalas att 3 kap. 7 § och 5 kap. 9 § SoL tar sikte på missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel och att socialnämnden därför inte har någon generell skyldighet att arbeta för att förebygga spelmissbruk eller tillhandahålla behandling för spelmissbruk. Detta hindrar dock inte att rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL i vissa fall kan komma i fråga även när det gäller behandling för spelmissbruk (jfr prop. 2000/01:80 s. 93). Rätten till bistånd är generell till sin karaktär och inte begränsad till vissa insatser eller ändamål. Till skillnad från vad som gäller vid behov av behandling för missbruk av alkohol etc. förutsätter dock bistånd till behandling för spelmissbruk att de allmänna förutsättningarna för rätt till bistånd är uppfyllda, främst att den enskilde själv inte kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt. godkände de mål som regeringen föreslog för alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitiken (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). ett samhälle fritt från narkotika och dopning med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Förebyggande arbete och behandling samt ansvar för behandling av spelmissbruk I sammanfattningen till slutbetänkande En framtida spelreglering (SOU 2008:124) nämns följande när det gäller vård och behandling. har gjort bedömningen att ett särskilt ansvar för kommunerna att ansvara för vård och behandling av spelberoende inte kan införas . har gjort bedömningen att som en delvis långsiktig lösning ge anslag för att delfinansiera utvecklingen av evidensbaserade vård- och behandlingsprogram. ges vidare i uppdrag att i samråd med , och Kommuner och Landsting stödja utveckling av program för vård, behandling och annat stöd för spelmissbrukare och spelberoende, upprätta ett nationellt register över anordnare av sådan verksamhet, utarbeta en plan för utvärdering av samtliga vård-, behandlings- och andra stödformer som erbjuds spelmissbrukare och spelberoende i , och till registret efter hand föra de utvärderingar som görs. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Av budgetpropositionen utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115) framgår följande (s. 293 f.). Insatserna mot spelberoende har dominerats av grundläggande åtgärder, såsom kunskapsinhämtande, stöd till de mest drabbade och informationsspridning till nyckelgrupper. har också problemen med spelberoende fått ökad uppmärksamhet. Fokus för regeringens fortsatta arbete kommer att vara att utveckla både de förebyggande insatserna och stödinsatser för personer med ett spelberoende. Inriktningen i arbetet mot spelberoende bör vara att integrera det i det ordinarie arbetet inom och hälso- och sjukvården. () har regeringens uppdrag att utveckla insatser mot sociala skadeverkningar av överdrivet spelande. FHI ger stöd till behandlingsutveckling med bl.a. öppenvårdsverksamhet för spelberoende och deras anhöriga. Inom projektet finns öppna mottagningar i , och . Dessutom erbjuds öppenvårdsbehandling för unga med spelproblem och deras anhöriga på i . FHI finansierar även en nationell stödlinje för spelare och anhöriga. Stödlinjen är bemannad med utbildad och erfaren personal och kan nås per telefon, e-post eller webbsida. tog FHI fram en rapport där man behandlar preventionsteori och spel och spelproblem i ett samhälleligt och folkhälsovetenskapligt sammanhang samt en litteraturöversikt rörande förebyggande insatser mot spelproblem. Enligt uppgift från FHI är en uppföljning av rapporten på gång och kan komma att publiceras . FHI tog fram fem faktablad för att stödja yrkesgrupper som kommer i kontakt med problemspelare, t.ex. socialsekreterare och skuld- och budgetrådgivare. Faktabladen innehåller bl.a. kunskap om vad som utmärker risk- och problemspelande. I granskningsrapporten på spelmarknaden når man målen? (RiR 2012:15) lämnas regeringen bl.a. rekommendationen att klargöra vilken huvudman som har ansvar för behandling av spelberoende. Regeringens skrivelse med anledning av granskningsrapporten (skr. 2012/13:52 om statens roll på spelmarknaden) behandlas i kulturutskottet. Inom ramen för utvecklingen av Disorders (DSM-IV), som drivs av , pågår ett arbete som bl.a. kommer att innebära att diagnosen spelmani placeras i samma kategori som missbruk av alkohol och narkotika. Av nämnda skrivelse framgår att det mot den bakgrunden har överförts medel från FHI till för att stödja öppenvårdsbehandlingarna av spelberoende i , och . Enligt skrivelsen är detta ett led i ett projekt som syftar till att se över förutsättningarna för att ta över tillsyn och rekommendationer för behandling av spelberoende. Regeringen har även gett i uppdrag att lämna förslag om hur myndigheten kan bidra till att utveckla vård- och behandlingsinsatser för spelberoende genom att ge stöd och vägledning vid prioriteringar av vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på (S2012/4384/FST). ska lämna förslag till organisatoriska lösningar och i samråd med FHI redovisa hur insatserna kan finansieras. Styrelsen ska även lämna förslag på hur nuvarande verksamhetsstöd för vård och spelberoende som lämnas till , och i skulle kunna fasas ut. Uppdraget ska redovisas . Motionsyrkanden om spelmissbruk behandlades av utskottet senast i betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor (rskr. 2010/11:93). Utskottet uttalade då följande (s. 25, 1 res. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att ett omfattande arbete för att förebygga och motverka spelberoende pågår på olika håll i samhället, bl.a. inom . De större svenska aktörerna på spelmarknaden samarbetar genom det s.k. och har antagit etiska riktlinjer för sin reklam och marknadsföring. Öppenvårdsbehandling för spelberoende erbjuds i regi på några platser. Utskottet konstaterar att slutbetänkande bl.a. innehåller förslag om att får en särskild uppgift att stödja utveckling och utvärdering av vård- och behandlingsprogram för spelberoende. Eftersom betänkandet bereds anser utskottet att inte bör föregripa detta arbete. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna [] bör avstyrkas. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete genom bl.a. och genom öppenvårdsverksamheter med syftet att förebygga och motverka spelberoende. Utskottet har noterat att regeringen i det fortsatta arbetet avser att utveckla både de förebyggande insatserna och stödinsatserna för personer med spelberoende och att detta arbete ska integreras i det ordinarie arbetet inom och hälso- och sjukvården. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2011/12:Kr277 (M) yrkande 3, 2012/13:So557 (S) yrkande 56 och 2012/13:Kr341 (SD) yrkande 7 avstyrks. Utskottet har även noterat att det pågår ett arbete som bl.a. kommer att innebära att diagnosen spelmani placeras i samma kategori som missbruk av alkohol och narkotika och att regeringen mot den bakgrunden har överfört medel från till för att stödja öppenvårdsbehandlingarna av spelberoende. har ett uppdrag att lämna förslag om bl.a. hur styrelsen kan bidra till att utveckla vård- och behandlingsinsatser för spelberoende. bör inte föregripa detta. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2012/13:So249 (S), 2012/13:Kr4 (SD) yrkande 1, 2012/13:Kr229 (S) yrkande 2 och 2012/13:Kr341 (SD) yrkande 6. Våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motioner om skydd för och stöd till brottsoffer. Vidare avslår motioner om dödsfallsutredningar, ökad kunskap och kompetens, nationell samverkan och tillsyn. Jämför reservationerna 14 (S), 15 (MP), 16 (V), 17 (SD), 18 (MP), 19 (S, V), 20 (MP), 21 (S, V), 22 (MP) och 23 (V) samt särskilt yttrande 3 (V). Skydd för och stöd till brottsoffer I motion 2012/13:Ju380 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att socialtjänstlagen bör ses över för att på bättre sätt inkludera hedersrelaterat våld och hot och hur de som utsätts för detta ska garanteras stöd och skydd. I motion 2012/13:So355 av (S) begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot hedersrelaterat våld och förtryck. Motionären framhåller att krav på samarbete mellan polis och socialtjänst bör införas när ungdomar misshandlas och hotas till livet av sin egen familj. I motion 2012/13:A394 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om inrättande av särskilda hedersjourer som är särskilt anpassade för arbetet med att ge stöd och skydd för dem som försöker bryta sig loss från hederskulturer. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att personer som lyckats bryta sig loss från ett liv under hedersrelaterat våld och förtryck av tilldelas kontaktpersoner som ska ge fortsatt stöd i etablerandet av ett självständigt liv. I motion 2011/12:So431 av (M) begärs ett tillkännagivande om att förändra socialtjänstlagen. Motionären framhåller att det är nödvändigt att ändra socialtjänstlagen så att efter en prövning får rätt och blir skyldig att inleda utredningar om hedersrelaterat förtryck utifrån barnets perspektiv, utan att föräldrarna kontaktas. I kommittémotion 2012/13:So267 av m.fl. (V) begärs i yrkande 13 ett tillkännagivande om att utreda hur situationen kan underlättas för våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning. Motionärerna anför att dessa kvinnor befinner sig i en extremt svår situation. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att det ska ingå en indikator om tillgänglighet för kvinnor med funktionsnedsättning i öppna jämförelser av kommunernas insatser för våldsutsatta kvinnor. I kommittémotion 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) begärs i yrkande 45 ett tillkännagivande om att stärka frivilligorganisationernas möjligheter att stödja och hjälpa brottsutsatta. I yrkande 50 begärs ett tillkännagivande om stöd till närstående. Ett likalydande yrkande finns i motion 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 33.