· H101KU3 · 2013-10-02 09:02:35 — Riksdagsstyrelsen föreslår en skärpning av regelsystemet för före detta riksdagsledamöter. Både i riksdagsstyrelsen och i finns det en bred enighet om att förändringen i det hela är bra och nödvändig att göra. Det har funnits en ganska omfattande kritik mot de förmåner som riksdagsledamöter har efter att de avgått. Många tycker nog att det är hög tid att vi gör något som skärper regelverket.I huvuddrag blir förändringarna följande: Den inkomstgaranti som har funnits tidigare blir i stället ett omställningsstöd. Den ekonomiska ersättningen betalas därför ut under betydligt , speciellt för dem som suttit i . I stället för inkomstgaranti får man rådgivning eller en kortare utbildning, mer i likhet med övriga på arbetsmarknaden, för att före detta ledamöter ska komma tillbaka till arbetsmarknaden, fungera bättre där och möta arbetsmarknadens krav. Man ska också kunna minska eller helt dra in förmåner för en före detta ledamot som inte uppfyller vissa krav.I det stora hela finns som sagt en enighet om det här. Lagrådet har dock pekat på en del problem med förändringarna i lagstiftningen. KU har därför gjort vissa justeringar i betänkandet som vi tycker är rimliga. Men i huvuddrag är det riksdagsstyrelsens förslag som vi lämnar över till för beslut.Några reservationer finns det ändå. Den stora skillnaden ligger i frågan om vilka som ska omfattas av det nya systemet. Majoriteten menar att de nya reglerna och det nya systemet med lite tuffare regler ska gälla bara för de nyinvalda efter valet . Minoriteten, med och en del andra partier, anser att de nya reglerna borde gälla för alla som väljs in i 2014 i och med nästa val. Där har vi en skillnad. Vi tycker från sida att eftersom alla vet vilka regler som gäller inför valet är det också rimligt att samma regler gäller för alla ledamöter som väljs in i och med det valet. Det finns ingen anledning att ha ett system där det gäller olika regelsystem för de ledamöter som sitter i under nästa mandatperiod.Däremot inser vi att man kanske inte kan göra så stora förändringar för dem som redan fått utbetalningar enligt tidigare bestämmelser. Att införa en retroaktiv lagstiftning brukar vi försöka undvika, om vi nu ska leva i en rättsstat.Med det föreslår vi från att beslutar om de nya reglerna. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Vi 349 riksdagsledamöter har på många sätt en helt unik ställning. En sak som skiljer oss från andra är att vi har rätt att besluta om våra ekonomiska förmåner helt och hållet själva. Det är dessutom förmåner som betalas av andra, nämligen skattebetalarna. Med den utgångspunkten är det för oss i självklart att måttfullhet alltid måste prägla de här besluten. Vi ska aldrig frestas att ge oss själva förmåner som svenskar i jämförbar ställning inte har.Detta gäller inte minst förslaget om vilka regler som ska gälla för den riksdagsledamot som frivilligt eller ofrivilligt lämnar sitt uppdrag. Dagens system är fullständigt orimligt. Det innebär att den ledamot som suttit i och hunnit fylla när han eller hon lämnar sitt uppdrag får fram till ålder.Efter att bland annat vi från lyft fram frågan och betonat problematiken med de fullständigt orimliga villkoren har samtliga riksdagspartier enats om att förändra systemet. Det nya systemet kommer att innebära att dagens inkomstgaranti förändras till ett omställningsstöd för att underlätta ledamotens väg från till arbetsmarknaden. Stödet består i rådgivande och utbildande insatser samt ett ekonomiskt stöd som betalas ut under max tid.Från sida välkomnar vi dessa förändringar av de fullständigt orimliga ersättningarna. Det är oförsvarbart att man som ledamot av riksdag har kunnat få del av guldkantade avtal som vanliga yrkesarbetande människor bara kan drömma om. Som förtroendevald politiker har vi att förvalta folkets förtroende på bästa sätt. Ska vi som politiker kunna uppfattas som trovärdiga i samhällsdebatten måste vi inse att vi inte kan fortsätta som förut med de guldkantade avtalen. Därför är förändringen av inkomstgarantin helt nödvändig och välkommen.Herr talman! Från sida har vi ställt som krav att det nya systemet ska gälla samtliga 349 ledamöter efter valet . För oss är det en självklarhet att alla som söker mandat för att sitta i riksdag ska omfattas av likvärdiga villkor, oavsett om man blir invald eller söker förnyat förtroende efter att ha suttit i tidigare.Ingen har mer än en fyraårig mandatperiod i den här kammaren. Alla ska söka väljarnas nya förtroende 2014. Tyvärr vågar inte alla partier i löpa linan ut i denna fråga. En majoritet i vill gå på en annan linje och skapa ett A-lag och ett B-lag i . Socialdemokraterna och vill, med stöd av , att de nya reglerna endast ska omfatta dem som blir invalda i vid valet . De ledamöter som blir återvalda kommer i så fall att fortsätta omfattas av regler som i praktiken gör dem till en politikeradel som nytillträdda får villkor som överensstämmer mer med vad andra har.Detta förslag om att dela upp i ett A- och ett B-lag har stött på kritik hos flera remissinstanser, däribland , och . Det är helt ohållbart, och detta kommer att bli oerhört svårt att förklara för de väljare som vi alla ska möta 2014.Kritiken mot att de nya reglerna inte ska gälla alla ledamöter efter valet kommer inte som någon överraskning. Det finns nämligen ingen förståelse i samhället för att politiker - eller efter valet , vissa politiker - ska ha guldkantade avtal efter det att man har slutfört sitt uppdrag som riksdagsledamot. Det handlar om skattebetalarnas pengar, och de ska användas med sparsamhet och förnuft. Det förslag som verkar ha majoritet i uppvisar varken eller.Från sida vill vi att de nya reglerna ska omfatta alla riksdagsledamöter efter valet ; det är självklart. Därför yrkar vi bifall till reservation 2 i betänkande 2013/14:KU3. De svenska riksdagsledamöternas inkomstgaranti har varit synnerligen generös. I ett nordiskt perspektiv har utmärkt sig när det gäller ledamöternas inkomstgaranti, även om ledamöternas arvoden är lägre i än i de flesta övriga nordiska länder.I dag kan en ledamot som avgår sammanhängande tjänstgöring erhålla inkomstgaranti. Det innebär att garanterar en ledamot som har avgått en viss månatlig inkomstnivå i syfte att skapa en ekonomisk trygghet i den omställningssituation som uppstår då han eller hon lämnar riksdagen.Det är inte konstigt att det finns en inkomstgaranti som sträcker sig över . Det är en försäkring för att avgående ledamöter ska ha möjlighet att uppdatera sina kunskaper inom eventuella tidigare arbeten eller hitta nya arbeten. Man ska också komma ihåg att inkomst från andra inkomstkällor minskar garantin enligt vissa regler.Men det som sticker flest i ögonen och som är helt ohållbart är när en ledamot som vid avgången har en sammanlagd tid av och har uppnått . Då behålls inkomstgarantin fram till dess att han eller hon har fyllt . Man kan alltså gå , fram till pensionsåldern, med ersättning. Vilka incitament skapar detta för att komma tillbaka till arbetsmarknaden? I stället blir det en varaktig försörjning av den arbetsföra åldern - tvärtemot vad garantin avser. Därför har en översyn behövts göras för att få till stånd en förändring av inkomstgarantin till ett omställningsstöd. Det förslag som ligger nu ligger på bordet är i stort sett bra - dock med ett undantag.Herr talman! I utredningsdirektivet, som beslutades om vid riksdagsstyrelsens sammanträde , kan man läsa följande: "De förslag som kommittén lämnar ska vara utformade så att nya bestämmelser ska kunna tillämpas 2014. Förslag som förändrar inkomstgarantins utformning ska således vara utformade så att de tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet . Skälen för detta är att villkoren för ledamotsuppdraget bör vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. För de ledamöter som inlett uppdraget före valet ska alltså nuvarande bestämmelser i huvudsak tillämpas. "I samband med riksdagsstyrelsens beslut om direktiv för utredningen var det enda parti som ifrågasatte att de kommande nya reglerna inte ska omfatta alla som blir invalda i samband med valet . Inga andra partier hade några invändningar mot utredningsdirektiven när dessa fastställdes i riksdagsstyrelsen. Tyvärr har jag inte någon rösträtt i styrelsen, utan endast yttranderätt. Under utredningens gång anslöt sig dock fler partier till linje, och detta är givetvis välkommet.Herr talman! Vi sverigedemokrater anser att de föreslagna bestämmelserna ska tillämpas på ledamöter som väljs in i vid valet , vilket är precis vad förslaget också säger. Men vi anser att detta ska gälla alla, även om en ledamot har inlett sitt uppdrag före valet 2014.De villkor som gäller för ledamotsuppdraget bör givetvis vara kända då ställning tas till en eventuell kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot. De som är invalda i bör därför lyda under de bestämmelser som gällde vid det senaste valet då de tog ställning för sin kandidatur och blev invalda. Därför bör således ingen retroaktiv förändring ske.Vi har hört från framför allt Socialdemokraterna och att ingen retroaktiv förändring ska ske. Detta är de två partier som skarpast motsätter sig att de nya, mindre fördelaktiga, villkoren ska gälla även för oss som inlett våra uppdrag - det vill säga om vi nu blir omvalda . De två företrädare som och Socialdemokraterna hade i utredningen har uttalat sig i flera medier om att vi inte ska införa retroaktiva regler. Men hur kan man få detta till retroaktiva regler? Anser dessa två företrädare, som tyvärr inte vistas i denna kammare , på fullaste allvar att man sitter i så länge man själv bestämmer och att de regler som gällde när man först kandiderade ska gälla för så länge man känner för att ha kvar sina riksdagsuppdrag?Jag skulle vilja säga till dessa båda företrädare att man inte sitter i så länge man själv bestämmer. Det är svenska folket som bestämmer vilka företrädare folket ska ha här i kammaren. En riksdagsledamot väljs för en period . Därefter måste riksdagsledamoten söka nytt mandat hos väljarna. Då är det i högsta grad rimligt att riksdagsledamoten, precis som andra kandidater, också tar ställning till de villkor som kommer att gälla efter valet.Herr talman! Det är givetvis så - vilket jag också framförde under utredningens gång - att det är lätt att sitta och dra åt svångremmen och försämra villkoren när det inte drabbar en själv. Båda dessa företrädare för och Socialdemokraterna har nämligen suttit så pass länge i att de har nått den ålder som krävs för att fram till få försörjning av riksdag. Om de nya reglerna skulle börja gälla även för dessa två företrädare efter valet skulle det innebära att de blir tvungna att ta ställning till att antingen inte kandidera eller förlora sina förträffliga guldkantade förmåner som väntar. Således är det inte konstigt att de har slagits med näbbar och klor för att behålla de förmåner som väntar efter ännu en mandatperiod. Det är trots allt en hel del år kvar till även efter nästa period. Man kanske också vill ha möjligheten att sluta innan perioden är slut.Men om nu de ekonomiska förmånerna som ledamot är så pass viktiga att det är de som avgör om en person kandiderar till riksdag och får vara med och påverka vårt lands framtid eller ej är mitt råd att satsa på någonting annat efter valet 2014.Herr talman! Vi sverigedemokrater anser att alla som väljer att kandidera och blir invalda eller omvalda i ska lyda under de nya bestämmelser som gäller efter valet . Det enda undantaget bör vara tidigare ledamöter som vid lagens ikraftträdande har ett beslut om inkomstgaranti och där garantitiden inte har löpt ut. Dessa anser vi inte bör omfattas av den nya jämkningsregeln. Det står därmed varje nuvarande riksdagsledamot fritt att välja att inte kandidera i valet och därmed lyda under de bestämmelser som gällde tidigare när riksdagsledamoten blev invald. Genom att låta alla som blir invalda eller omvalda i valet lyda under de nya bestämmelserna skulle man snabbare fasa ut tidigare generösa system, vilket vore ytterst välkommet.Herr talman! Jag vill av denna anledning yrka bifall till reservation 2. För nytillkomna lyssnare kan jag börja med att tala om att vi nu diskuterar betänkande angående förändrat omställningsstöd för riksdagsledamöter.Jag yrkar bifall till reservation nr 1, som handlar om vilka inkomster som ska kunna reducera den del av omställningsstödet som utgörs av det ekonomiska stödet. Jag stöder givetvis också reservation nr 2, men den har redan flera ledamöter yrkat bifall till.Som helhet anser , precis som resten av utskottet, att förslaget till omställningsstöd i stort sett är bra. Det är bra med begränsningar för hur man kan ha ett omställningsstöd. Har man det fram till pensionen kan man knappast kalla det för omställningsstöd, vilket man inte heller har gjort. Vi inför ett omställningsstöd vars syfte är att det ska vara en hjälp vid omställning. Det är bra.Det är viktigt för demokratin att det inte är ekonomiska skäl som avgör om en person kan bli vald till riksdagsledamot eller ej. Därför är det också rimligt att man har rimliga ekonomiska förutsättningar att ställa om till ett nytt liv efter den period som man har varit ledamot. Vi vill inte ha ett samhälle där det endast är personer med god ekonomi som kan ta politiska uppdrag. Det är viktigt för demokratin att alla kan tacka ja till ett politiskt uppdrag i livet och sedan återgå till arbetslivet. På det sättet kan riksdagsledamöterna utgöra de företrädare för folket som är avsikten.Samtidigt ska ersättningarna för uppdraget inte vara så höga att skillnaderna i ekonomiska villkor mellan oss valda företrädare och den allmänhet som vi är satta att företräda blir för stora. utgångspunkt är att glappet mellan normalinkomster och våra inkomster som ledamöter är för stort i dag.Under den allmänna motionstiden motionerar vi om en neddragning och en förändring av arvodet till ledamöterna så att det knyts till prisbasbeloppet. skulle det betyda en minskning av månadsarvodet med . Vi anser också att extraarvoden som är kopplade direkt till riksdagsuppdraget, till exempel för ordförande och vice ordförande i utskotten, ska tas bort. Det är inte det vi egentligen diskuterar här, men det hänger väldigt nära ihop eftersom omställningsstödet är tänkt att vara en procentsats av det arvode som utgår. Det innebär att om vi sänker arvodet sänker vi också omställningsstödet, och det är vår utgångspunkt att båda dessa ska dras ned.I det här betänkandet föreslås att det ekonomiska omställningsstödet bland annat ska kunna minskas med olika typer av inkomster som den tidigare ledamoten har. Det gäller sjukersättning, aktivitetsersättning, arvode från till exempel , pension, livränta och givetvis lön från annat arbete. Det är fullt rimligt att ett ekonomiskt omställningsstöd som hjälp en person försöker skaffa nytt arbete eller omskola sig minskar med de inkomster personen har och fungerar som en ekonomisk omställningsförsäkring.Därför är det vår uppfattning att även inkomst av kapital bör räknas in i de pengar som används som grund för att göra avräkningar från inkomststödet. Enligt riksdagsstyrelsen och samtliga andra partier i är det för krångligt. Man lyfter till exempel upp att det inte är rimligt att det ska påverka omställningsstödet om man har sålt en bostad och får ut en vinst av det under det här året. Jo, det är rimligt att det ska påverka omställningsstödet.Jag tycker att krångligheten är överdriven. har regler för hur inkomst av kapital ska räknas in när man beräknar studiebidraget för den som ska studera. För pensionärer som söker bostadstillägg - det är i allmänhet pensionärer som har en ganska dålig ekonomi - räknar man in inkomst av kapital när man beräknar bostadstillägget. Har man inkomst av kapital får man inte bostadstillägg, och har man till exempel en stor inkomst av kapital får man inte studiestöd. Det är fullt möjligt, men när vi själva bestämmer om våra egna omställningsstöd anses det alltför krångligt. Det är mycket orimligt. Vi har villkor för grupper som har varit väldigt mycket mer utsatta för en försämrad ekonomi än vi, och där anser vi att det är okej men inte när det gäller oss själva. Inkomst av kapital ska självfallet också räknas av från omställningsstödet.Det är också givet, som tidigare talare har pratat om, att alla som väljs in vid valet ska omfattas av de nya reglerna. Det är ingen som är tvingad att kandidera till 2014 om man tycker att det är alltför usla villkor att ha ett omställningsstöd på av tidigare arvode.Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Jag yrkar bifall till reservation 3 och 4.Jag har suttit med i den utredning som ligger bakom dagens debatt och beslut om omställningsstöd till riksdagsledamöter. har det blivit mer än en utredning, och jag tycker att den här har varit den svåraste. Det är, som har sagts, lite speciellt, för att uttrycka sig milt, att vi sitter och bestämmer våra egna villkor, löner och så vidare. Det är inte riktigt sant eftersom det finns en arvodesnämnd som bestämmer lönen, men när det kommer till villkoren när vi slutar har vi sista ordet.Vi inledde den här utredningen med att få villkoren klara för oss. Inkomstgarantin kostar i runda slängar . Det är alldeles för mycket. Det finns en dålig, för att inte säga obefintlig, legitimitet. Svenska folket tycker att detta är orimligt. Det ska vägas mot att vi faktiskt behöver en trygghet. Låt mig säga det. Vi behöver en trygghet. Vi blir uppsagda . Hur många på arbetsmarknaden blir det? Vi behöver människor med integritet som kan ta det här förtroendeuppdraget utan att snegla på ekonomiska villkor och styra sitt voterande eller agerande utifrån det. Allt detta gör att ekvationen är svår att få gå ihop. Tryggheten behövs på hela arbetsmarknaden, och i synnerhet för den som blir uppsagd . Men det behövs också en legitimitet och en minskning av kostnaderna.När jag hörde mig för i min riksdagsgrupp och med tidigare ledamöter stannade diskussionen vid ett förslag som , en tidigare ledamot som aldrig utnyttjade inkomstgarantin, förde fram. Han sade: Varför inte låta ledamöterna själva betala för sin trygghet? Så gör man på arbetsmarknaden. Så skulle vi kunna göra.Det utreddes, men kanske inte så ordentligt som vi hade önskat. Det ingick nämligen inte i direktiven, men det visade sig att har de här villkoren. De tjänstgörande ledamöterna i franska nationalförsamlingen betalar en avgift till en fond som finansierar ett inkomstgarantisystem. är denna avgift , det vill säga . tillsköt nationalförsamlingen ett belopp till fonden som var dubbelt så stort som summan av de individuella bidragen. Fonden har därför ett gott baskapital, och de avgifter som ledamöterna betalar är tillräckliga. Det behöver inte tillföras mer från den franska staten eftersom det är likadant i som i , det vill säga att man inte måste ta ut inkomstgarantin eller, som det nu blir, omställningsstödet. Det trycks inte i handen på en, utan man får själv ansöka om det.Det är alltså förslag. Reservation 4, som jag yrkade bifall till, handlar om att vi ska slanta upp själva och även ha ett generöst och tryggt system som gör att vi får en bredd och att kommunalrådet i en stor kommun ändå kandiderar till därför att villkoren är tillräckliga för att attrahera duktiga politiker.För övrigt har , i det läge som har uppstått där vi inte har något som helst stöd för tanken på en a-kassa för riksdagsledamöter, fört fram att de som kandiderar 2014 ska ha samma villkor. Det är ståndpunkt.Men överväg tanken att vi faktiskt betalar för den trygghet vi behöver och som är rättmätig! Det skulle skapa väsentligt lägre kostnader, nämligen inga alls för staten i stället för 60 miljoner, och total legitimitet. Vi skulle ha det på samma sätt som arbetsmarknaden i övrigt. I betänkandet behandlas riksdagsstyrelsens framställan om omställningsstöd för riksdagsledamöter. Förslaget utgår från den parlamentariskt tillsatta som på riksdagsstyrelsens uppdrag arbetat fram underlaget till det beslut som vi ska fatta.Omställningsstödet består av ett nytt system för stöd till avgångna riksdagsledamöter inför övergången till yrkeslivet. Systemet har ett omställningsstöd som ska kunna bestå av rådgivningsinsatser och kompletterande utbildning.Utöver det finns det två ekonomiska stödformer, dels ett generellt och kortvarigt något högre ekonomiskt omställningsstöd, dels ett förlängt betydligt mindre ekonomiskt omställningsstöd som ska kunna lämnas efter prövning till äldre personer som varit riksdagsledamöter i minst åtta år.Till det nya systemet och till det nuvarande systemet med inkomstgaranti knyts regler om minskning eller indragning av förmånen. Syftet är att upprätthålla principen om att systemet ska stödja den enskildes övergång till yrkeslivet. Så långt är alla partier i helt eniga.Om den som uppbär inkomstgaranti eller omställningsstöd har andra inkomster eller ersättningar ska dessa samordnas för att minska det allmännas utbetalningar. Även detta är alla partier i KU eniga om. föreslår dessutom att även kapitalinkomster ska minska det allmännas utbetalning. Utskottet har förståelse för den ståndpunkten då även som utrett frågorna konstaterar att det i vissa fall kan vara stötande att kapitalinkomster eller förmögenheter inte minskar det ekonomiska omställningsstödet.Samtidigt har kommittén flera invändningar, som att förmögenheter oftast består av ett låst kapital som till exempel en bostad. Frågan är då om det ska krävas att den som vill ha förmånen först måste sälja sin bostad. Frågan blir i så fall om det är rimligt att exempelvis en försäljning av en bostad som inbringar en kapitalvinst ska innebära att man inte erhåller omställningsstödet alls. Förmögenheter och kapitalinkomster kommer dock att vägas in i de fall ett förlängt ekonomiskt stöd är aktuellt.Utskottet ställer sig bakom kommitténs resonemang och föreslår avslag på motionen. Den stora skillnaden i utskottet handlar om huruvida det nya systemet ska gälla alla ledamöter som väljs in vid valet eller endast nyvalda ledamöter.Villkorskommittén som har jobbat fram förslaget har noggrant övervägt denna fråga och anför att systemet med inkomstgaranti inte har kommit att fylla funktionen av ett ekonomiskt omställningsstöd och att det kan inverka negativt på regelverkets legitimitet. Därför har utskottet också förståelse för de argument som framförs i motionerna. Mot detta vägs då att de som är ledamöter har åtagit sig uppdraget utifrån de förutsättningar som gällde vid inträdet.Riksdagsstyrelsen understryker att villkoren för ledamotsuppdraget ska vara kända som personen tar ställning till en kandidatur för ett uppdrag som riksdagsledamot och att riksdagsledamöterna har ett berättigat intresse av att förutsättningarna för uppdraget inte ändras under uppdragstiden.Utskottet gör i denna del samma bedömning som och riksdagsstyrelsen och föreslår avslag på motionerna.Herr talman! Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det som förvånar mig allra mest i debatten och diskussionen är den position som Socialdemokraterna har intagit. I det socialdemokratiska partiprogrammet står det att partiets främsta uppgift är att bekämpa orättvisorna i samhället. Jag tycker att Socialdemokraterna borde lägga till en liten fotnot där det skulle stå att detta inte gäller orättvisorna mellan yrkespolitiker, som vi riskdagsledamöter, och vanliga löntagare. Där är det helt i sin ordning att skilda villkor och orättvisor ska kvarstå. Den 50-åriga riksdagsledamoten som har suttit här i ska med leva lycklig i alla sina dagar, eller i alla fall fram till . En undersköterska som blir arbetslös efter att ha arbetat hos samma arbetsgivare är däremot hänvisad till en a-kassa med mindre än hälften av vad riskdagsledamoten får och dessutom möter tuffa krav på att skaffa ett nytt arbete oavsett vilken lön det ger och oavsett var i landet det kan vara.Jag skulle vilja ställa en enkel fråga till .