bet · H001KU22 · 2013-04-10 00:00:00 — Utredaren ska lägga fram ett delbetänkande 2013 och vara färdig 2015.Till detta kommer en översyn av det kommunala valsystemet, som vallagskommittén har gjort.Dessa frågor debatterades i utskottet så sent som i förra veckan.Med ett undantag är överens om att motionerna borde avslås mot bakgrund av bland annat dessa reformprocesser som pågår. Låt mig därför bara få tillfälle att kommentera en fråga, nämligen den om kommunalt partistöd.Partistöd behövs för att de förtroendevalda ska få rimliga möjligheter att fullgöra sitt uppdrag. Men frågan är principiellt viktig. Det handlar ju om att de politiska partierna genom fullmäktigebeslut ger sig själva bidrag.Det är därför viktigt att det finns ett tydligt regelverk som gör att det inte uppstår misstankar om att pengarna fördelas på orättvisa grunder.Vad händer till exempel om ett parti som har blivit inröstat i fullmäktige inte ställt upp med kandidater? Här har kommunerna spretat åt olika håll. En del kommuner har vägrat betala ut partistödet. Vissa har reducerat partistödet efter olika beräkningsmodeller. Andra kommuner har betalat ut hela partistödet.Men när ett partistöd ska betalas ut till ett parti som saknas i fullmäktige uppstår nästa fråga: Vem ska då vara rättmätig ägare av pengarna?Låt oss gå tillbaka till grundfrågan. Varför finns det kommunala partistödet? Jo, för att de förtroendevalda ska få möjlighet att fullgöra sitt uppdrag. Men om det inte finns några förtroendevalda alls? Många väljare har med rätta uppfattat det som stötande att kommunens skattemedel skickas som partistöd till partier som över huvud taget inte existerar på nivå. Det är också stötande att praxis har sett så olika ut mellan kommunerna.Det är därför med tillfredsställelse jag ser att Kommittén om förstärkning av den kommunala demokratins funktionssätt har tagit sig an denna fråga och gett förslag till lagreglering. Exakt hur lagstiftningen ska se ut får vi återkomma till eftersom beredning pågår. Men för allmänhetens tilltro till att systemet är objektivt, rättvist och neutralt är det viktigt att reglerna blir tydliga.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag ska i mitt inlägg i debatten om betänkande om kommunala och regionala frågor koncentrera mig på två områden: frågan om en regionaliseringsreform och frågan om hur man får använda begreppet "stad". Jag gör det här för att belysa frågorna från ett regionalt och ett lokalt perspektiv, respektive . Betänkandet som vi har behandlat i är ett yttrande över 46 motioner från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012.Som jag uppfattar det är nästan alla överens om att behöver en regionaliseringsreform. Därför har också ett stort antal utredningar genomförts avseende både landstingen och den statliga indelningen med länsstyrelser och andra myndigheter. Vi i arbetar för att vi ska komma framåt utifrån de utredningar som gjorts. Visst måste vi lyfta upp och lyssna på kritik som finns mot de olika utredningsförslagen. Men vi behöver naturligtvis också komma till beslut.Själv har jag som landstings- och regionpolitiker medverkat i arbetet med att skapa . var först i landet med en regionbildning. Det var ett arbete som tog mycket tid för oss som var inblandade. Huvuddelen av två mandatperioders politiska arbete behövdes för att genomföra förändringarna.Allt har inte blivit bättre i . Men ur demokratisk synpunkt är det angeläget att debatten och besluten om regional utveckling och om infrastruktur sker i regionerna i stället för i statliga myndigheter. I har utvecklingen av infrastrukturen och kollektivtrafiken varit den stora fördelen med . Det regionala demokratiska inflytandet har i de här frågorna varit en stor framgång.En fråga som lyfts fram i en riksdagsmotion som vi behandlat är hur man får använda begreppet "stad". Själv har jag fått frågan belyst av genom att fråga om vi som bor i får kalla för en stad. var en gång en dansk stad. I har varit ett municipalsamhälle, en och en kommun . är det en ort i kommun.Det svar jag fått från på min fråga och som vi nu också har med i betänkande är att det står en ort fritt att använda sig av begreppet "stad". Vi får alltså kalla för en stad. Det är en liten fråga i vårt betänkande. Men har den blivit utredd och klargjord.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslag i betänkandet om regionala och kommunala frågor. I detta motionsbetänkande behandlas många olika frågor av och regional karaktär. Som vi har hört har utskottet valt att avstyrka motionerna eftersom det pågår utredningsarbete i de allra flesta fall.Jag vill ändå uppehålla mig vid några av de förslag som framförs i motionerna. Det första av dem handlar om möjligheten att vara tjänstledig från förtroendeuppdrag. Den frågan har behandlats av , men vi har aldrig funnit några skäl att frångå den ordning som gäller och som regleras i 4 kap. kommunallagen.Det kan i förstone verka tilltalande att ge förtroendevalda möjlighet att vara tjänstlediga . Det känns modernt och flexibelt, och tanken är att det skulle minska antalet avhopp från kommunala uppdrag. Det kanske det skulle. Kanske fler människor skulle behålla sina uppdrag om de hade möjlighet att vara borta för studier på annan ort, eller vad det nu kan vara för någonting.Problemet är bara att en sådan ordning tar ifrån väljarna deras exklusiva rätt att utse ledamöter i kommunfullmäktige och överför delar av den rätten till kommunfullmäktige. Det är en rätt som kommunfullmäktige har när det gäller, i vissa fall, ledamöter i kommunala nämnder och beredningar under fullmäktige. När det gäller sådana ledamöter kan fullmäktige besluta att uppdraget får behållas till mandatperiodens slut, även om den som innehar det lämnar kommunen.Skillnaden är dock att det här är uppdrag som fullmäktige förfogar över och utser ledamöter till. De är inte direktvalda. Väljarna har inte utsett ledamöter i de här nämnderna och beredningarna. Vi menar att väljarnas exklusiva rätt att utse ledamöter i fullmäktige i allmänna val inte får inskränkas.Fru talman! organisation och kommunindelning är ständigt aktuella ämnen, inte bara bland oss nuvarande och tidigare kommunalpolitiker. I årets motionsflora finns det till exempel förslag om en ökad möjlighet för de kommuninvånare som vill bilda en egen kommun att göra det, att så att säga avknoppa sig från storkommunen, om att slå samman kommuner och om olika former för samverkan. Detta är viktiga frågor som berör människor i deras vardag.Dock är det så att de här frågorna har utretts ganska , bland annat inom ramen för arbete och av Kommittén om förstärkning av den kommunala demokratins funktionssätt. Den bereds i just , och vi menar att resultatet av det beredningsarbetet bör inväntas.Fru talman! Vi har slutligen den segslitna frågan om en regionaliseringsreform, det vill säga hur den statliga verksamheten ska organiseras ute i landet. Jag vill inte gå in i detaljer; det skulle föra väldigt långt, och jag tror att vi är oeniga när det gäller hur en sådan regionaliseringsreform skulle kunna se ut. Jag kan bara konstatera att den berör många. Vi har många motioner i ärendet. arbete lämnade så att säga ingen oberörd.Den statliga organisationen har precis som den kommunala utretts . Den senaste utredningen, Utredningen om översyn av statlig och regional förvaltning, lämnade sitt slutbetänkande till regeringen , . Det är nu under beredning, vilket vi har hört tidigare under debatten om ett tidigare betänkande.Därför, fru talman, avstyrker jag utskottets motioner och yrkar bifall till utskottets förslag.