bet · H001SkU19 · 2013-03-12 00:00:00 — 2012/13:SkU19 Punktskatter Vid höstens behandling av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som innehöll förslag om sådana skatteförändringar, bl.a. på punktskatteområdet, som utgjorde en del av oppositionspartiernas förslag till finansiering av deras alternativa budgetförslag . I detta betänkande behandlar skatteutskottet dels kvarvarande motionsyrkanden som väcktes av ledamöter från både oppositionen och regeringspartierna under den allmänna motionstiden och som tar upp frågor på punktskatteområdet, dels några yrkanden om punktskatter som väckts med anledning av proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart trafiksystem. De aktuella motionerna handlar om energi- och koldioxidskatt i allmänhet, skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, jordbrukets drivmedelsskatter, skatt på fartygsbränsle och miljöskatt på flyg, fordonsskatt, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Det är vidare yrkanden som rör privatinförsel av alkohol och försäljning i exportbutiker, tobaksskatt och flyttning av punktskattepliktiga varor samt skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel och fluorerade växthusgaser. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på avfall som deponeras och på avfallsförbränning, skatt på naturgrus, animaliska livsmedel, lotterier och slutligen på socker och fett respektive frukt och grönt samt slutligen om skatt på gruvverksamhet. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats i samband med budgetbehandlingen eller under tidigare riksmöten, och utskottet avstyrker därför dessa med hänvisning till att redan har tagit ställning i samma frågor. I andra fall avstyrker utskottet förslagen, bl.a. med hänvisning till pågående eller avslutade utredningar eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad i . Till betänkandet har lämnats 22 reservationer (S, MP, SD, V) och 3 särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Energi- och koldioxidskatt, allmänt 2012/13:Sk238 av (M), 2012/13:Sk268 av (S), 2012/13:Sk282 av (MP) och 2012/13:Sk297 av (FP). Reservation 1 (S, MP, V) Skatt på elektrisk kraft 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8 samt 2012/13:N300 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2012/13:Sk291 av (FP), 2012/13:Sk324 av (S), 2012/13:Sk326 av (SD), 2012/13:Sk404 av och (båda S), 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkande 1, 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 25, 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP) Reservation 6 (V) 2012/13:Sk305 av och (båda C), 2012/13:Sk399 av och (båda SD) och 2012/13:Sk429 av och (båda M). Reservation 7 (SD) 2012/13:Sk373 av (S), 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkande 4 i denna del och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del. 2012/13:Sk212 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2012/13:T505 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 4 i denna del och 5 samt 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkande 7 i denna del. Reservation 8 (MP, V) 2012/13:Sk341 av (M), 2012/13:Sk419 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2012/13:Sk437 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkande 7, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2012/13:T449 av och (båda SD) yrkande 2, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkandena 26 och 33, 2012/13:T503 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2012/13:T509 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 16. Reservation 9 (S, MP, V) Reservation 10 (SD) 2012/13:Sk321 av (S), 2012/13:Sk328 av (FP), 2012/13:Sk338 av Per Lodenius (C), 2012/13:Sk378 av (C), 2012/13:Sk396 av och (båda SD), 2012/13:T7 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T8 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:T11 av m.fl. (MP) yrkande 24, 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 17, 2012/13:T408 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2012/13:T508 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 11 (S, MP, V) Reservation 12 (SD) 2012/13:Sk244 av m.fl. (M), 2012/13:Sk290 av och (båda FP) yrkande 3 och 2012/13:Sk322 av (S) yrkandena 14. Reservation 13 (S) Privatinförsel av alkhol och tobak samt försäljning i exportbutiker 2012/13:Sk237 av (M), 2012/13:Sk254 av (S), 2012/13:Sk269 av och (båda S), 2012/13:Sk290 av och (båda FP) yrkande 2, 2012/13:Sk304 av och (båda C), 2012/13:Sk322 av (S) yrkande 7, 2012/13:So222 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2012/13:So279 av (KD) yrkande 4. Reservation 14 (S, V) Tobaksskatt och flyttning av punktskattepliktiga varor m.m. 2012/13:Sk247 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Sk284 av (S), 2012/13:Sk294 av (M), 2012/13:Sk362 av och (båda M), 2012/13:Sk416 av och (båda S) yrkandena 13 och 2012/13:So581 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 15 (S, MP, V) Reservation 16 (SD) 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 21 och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 17 (S, MP, V) 2012/13:Sk318 av m.fl. (MP), 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 18 (S, MP, V) Skatt på fluorerade växthusgaser 2012/13:MJ424 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 19 (S, MP, V) Skatt på avfall som deponeras och skatt på avfallsförbränning 2012/13:Sk293 av (M), 2012/13:Sk327 av (M) och 2012/13:N405 av m.fl. (MP) yrkande 6. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 31. Reservation 20 (S) 2012/13:Sk336 av och (båda M). Skatt på animaliska livsmedel 2012/13:MJ404 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 21 (MP) Skatt på socker och fett respektive frukt och grönsaker 2012/13:Sk271 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:Sk283 av (S). 2012/13:N306 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 22 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (FP). fattade beslut med anledning av budgetpropositionen och oppositionspartiernas alternativa budgetförslag . antog i det sammanhanget bl.a. förändringar på punktskatteområdet som rörde beskattningen av biodrivmedel, beskattningen av kraftvärmeproduktion och värmeleveranser till industrin inom handelssystemet, beskattningen av miljöbilar och fordonsskatten i övrigt. avslog motioner som innehöll en lång rad förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som därför prövades tillsammans med regeringens beräkning av statsinkomsterna (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, yttr. 2012/13:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet dels kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden med förslag om förändrade eller nya punktskatter, dels några yrkanden om punktskatter som väckts med anledning av proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart trafiksystem. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i en bilaga. Energi- och koldioxidskatt, allmänt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en genomlysning av energiskattelagen, att även tjänstesektorn ska ha en reducerad energiskatt, att regeringen ska överväga den fortsatta avvecklingen av skatteundantagen och återkomma till med en handlingsplan för de miljöskadliga subventionerna och om att regeringen ska utreda styrmedel för att utveckla och stimulera biokolteknik. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, innebär en sektorsvis differentiering av skattenivåerna för fossila bränslen som förbrukas som bränsle för uppvärmning och som motorbränsle. En lägre skattenivå än för hushåll och tjänstesektorn tillämpas vid förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Skatt tas inte ut alls vid användning av t.ex. kol i masugnar och andra metallurgiska processer inom järn- och stålindustrin för att åstadkomma kemiska eller fysikaliska förändringar. Bränslen som används inom sjöfart och luftfart beskattas som regel inte. tillämpar en hög och en låg energiskattenivå på el. Uppdelningen i industri och jordbruk respektive hushåll och serviceföretag har sin grund i en bedömning av konkurrensutsattheten för de branscher som får låg skatt. beslutade om förändrade energi- och koldioxidskattesatser för åren 20102015 för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås. Ändringarna genomförs stegvis för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för att planera sin verksamhet. Principen för de beslutade förändringarna är att energiskatten ska vara proportionell efter bränslets energiinnehåll och tas ut för alla bränslen men vara högre för fossila bränslen. Den generella koldioxidskatten höjdes med till per kilo och ska framöver anpassas i den omfattning som tillsammans med övriga förändringar av de ekonomiska styrmedlen ger en sammanlagd minskning av utsläppen av växthusgaser utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter med till 2020. beslut när det gäller drivmedel innebar att energiskatten på diesel höjdes 2011 och 2013. Nedsättningen av koldioxidskatten på naturgas och gasol som drivmedel fasas ut till 2015. Energiskatten på diesel i arbetsmaskiner i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk höjdes med per kWh 2011 och 2013 som återbetalningen av koldioxidskatten i dessa sektorer successivt sänks till per liter 2015. Energiskatt införs på diesel i viss gruvindustriell verksamhet som koldioxidskatten i sådan verksamhet successivt höjs från till av den generella nivån 2015. När det gäller fossila bränslen för uppvärmning och drift av stationära motorer innebar beslut bl.a. att energiskatt infördes i sektorer där energiskatten var noll, dvs. i industri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk samt för värmeproduktion i kraftvärmeverk. Skattesatsen sattes till en lägre nivå än för förbrukning i övriga sektorer. Den lägre energiskattenivån motsvarar av den generella energiskattenivån, dvs. För industri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk utanför EU:s handelssystem höjs koldioxidskatten successivt från till av den generella nivån 2015. För industrin inom handelssystemet slopades koldioxidskatten medan koldioxidskatten för bränslen som förbrukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk sänktes till av den generella nivån. beslut innebar vidare att den s.k. 0,8procentsregeln fasas ut i två steg: 2011 och 2015. Regeln omfattar energiintensiva industriföretag samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheter och innebär att företag där koldioxidskatten överstiger av försäljningsvärdet ges ytterligare nedsättning av koldioxidskatten. De beslutade förändringarna av energi- och koldioxidskatterna på bränslen , 2013 och 2015 tar hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex . , 2014 och 2016 och fortsättningsvis ska skattebeloppen indexomräknas på sedvanligt sätt baserat på de faktiska förändringarna i konsumentprisindex (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Efter förslag i budgetpropositionen slopas fr.o.m. koldioxidskatten för bränslen som förbrukas för framställning av värme i kraftvärmeanläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Koldioxidskatten slopas även för bränslen som i kraftvärme- eller fjärrvärmeanläggningar förbrukas för framställning av värme som levereras till industriverksamheter inom handelssystemet. Enligt budgetpropositionen fortsätter regeringen arbetet med att göra skatterna på klimat- och energiområdet mer träffsäkra och ändamålsenliga. Vid en kontrollstation 2015 ska en samlad analys och bedömning göras av den fortsatta vägen för att nå de energi- och klimatpolitiska målen . Vid denna kontrollstation ska inte den grundläggande energi- och klimatpolitiken förändras, men det kan bli fråga om revidering och tillägg av styrmedel. Det är enligt propositionen angeläget att i kontrollstationsarbetet ha väl avvägda ekonomiska styrmedel som kan användas för att nå de mål som satts upp till 2020. Efter att ha minskat väntas intäkterna från punktskatterna öka till 2012. De minskade intäkterna 2011 berodde främst på att den milda vintern medförde lägre elkonsumtion och att avmattningen av konjunkturen ledde till lägre användning av bensin och oljeprodukter. År 20132016 väntas intäkterna från punktskatterna öka med mellan , för att 2016 uppgå till . Ökningen av punktskatteintäkterna beror dels på att konjunkturläget väntas bli stärkt framöver, dels på att flera regeländringar inom fordonsskatteområdet leder till högre skatteintäkter. Intäkterna från energi- och koldioxidskatt, som utgör ungefär hälften av punktskatteintäkterna, väntas öka . Det är användningen av el och diesel som väntas stiga, och öka skatteintäkterna, medan däremot användningen av bensin och andra oljeprodukter än diesel väntas minska. I motion 2012/13:Sk238 av (M) anförs att det skulle vara värdefullt med en genomlysning av energiskattelagen. Oklarheten kring den ekonomiska och styrningsmässiga målsättningen med en rad energiskatter skapar enligt motionen behov av en genomlysning. Målet bör exempelvis vara att undersöka alla energiskatters syften, samhällsekonomiska och miljömässiga funktion och att säkerställa att ingen överbeskattning sker. Enligt motion 2012/13:Sk297 av (FP) finns det goda skäl till att även tjänstesektorn ska ha en reducerad energiskatt eftersom även tjänstesektorn är utsatt för ökande internationell konkurrens. I motion 2012/13:Sk268 av (S) begärs ett tillkännagivande från om undantag för energi- och koldioxidskatt och miljöskadliga subventioner. I regeringens klimatproposition 2009 fanns förslag på avtrappning av subventioner. Inriktningen var att nedsättningen av koldioxidskatten skulle slopas på lång sikt. Regeringen bör, enligt motionen, överväga den fortsatta avvecklingen av undantagen och återkomma till med en handlingsplan för de miljöskadliga subventionerna. Enligt motion 2012/13:Sk282 av (MP) bör regeringen skyndsamt utreda styrmedel för att utveckla och stimulera biokolteknik. Ett system med statsstöd för biokolanvändning bör införas. Mest rättvist, säger motionären, vore att avskiljning av kol kompenseras med en ersättning av samma storlek som de utsläpp som beskattas via koldioxidskatten. beslutade om förändrade energi- och koldioxidskattesatser för åren 20102015 för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att målen för andelen förnybar energi- och effektivare energianvändning kan uppnås. Beslutet innebar bl.a. en successiv avtrappning av vissa skattesubventioner i form av nedsättningar av energi- och koldioxidskatt. Enligt budgetpropositionen fortsätter regeringen arbetet med att göra skatterna på klimat- och energiområdet mer träffsäkra och ändamålsenliga. Utskottet utgår från att regeringen utan ett särskilt uttalande från överväger målsättningen med energi- och koldioxidskatterna och överväger om skattenedsättningarna bör trappas av ytterligare. Frågan om även tjänstesektorn ska omfattas av en reducerad energiskatt är mycket komplicerad. Det framgår av (Fi2001:09) betänkande Svåra skatter! (SOU2003:38). Kommittén föreslog att avgränsningen av de nedsättningsberättigade sektorerna skulle tas bort och att hela näringslivet skulle omfattas av samma modell för energibeskattning. Inte minst frågan om hur en omläggning skulle finansieras var besvärlig. En konsekvens av förslaget var höjda energiskatter för industrisektorn. Förslaget genomfördes inte. Biokol är kol som framställs genom värmebehandling av naturliga organiska material, t.ex. avfall från grödor, träflis, kommunalt avfall eller gödsel, i en syrefattig miljö. Processen kallas för pyrolys och kan liknas vid processen i en kolmila. Biokolet är på grund av sin struktur kemiskt och biologiskt mer stabilt än sitt ursprung, vilket gör biokol svårt att bryta ned. Biokolmetoden syftar till att återföra biokolet till jorden och skapa bördigare jordar och binda kol i marken. Utskottet anser att en sådan ersättning som motionären efterfrågar för att binda koldioxid inte är förenlig med energiskattelagens systematik. Ett bidragssystem är därmed alternativet. Utskottet vill i det hänseendet hänvisa till vad miljö- och jordbruksutskottet anfört i sitt av godkända betänkande 2010/11:MJU12. Utskottet har utförligt behandlat frågan om biokol i betänkande 2009/10:MJU1 då likalydande yrkanden avstyrktes. Utskottet anser nu som då att en storskalig produktion av biokol för nedbrukning i svensk åkerjord inte är rimlig att stödja och att det inte vore rimligt att bygga om dagens kraftvärmeverk till pyrolysugnar. I övrigt hänvisar utskottet till det som anfördes i betänkandet. Utskottet konstaterar vidare att forskning om biokolmetoden pågår vid , finansierad av bl.a. Mistra (). Målsättningen med forskningen är att undersöka om och hur biokolmetoden kan användas vid arbetet med de globala klimatförändringarna, tillgången på användbar energi och matproduktionen. Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtliga motioner i motsvarande delar. Skatt på elektrisk kraft Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att energiskattebefrielsen för egenproducerad el inte ska försämras, om tilläggsdirektiv till nettodebiteringsutredningen om skattebefrielse för hushåll som producerar sin egen el via vindkraftsandelar i kooperativ och om en utredning som tar upp alla frågor som kommer upp i samband med utbyggnaden av den förnybara energin. Jämför reservationerna 2 (MP) och 3 (V). Energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) lägger fast ramen för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Energiskattedirektivet anger minimiskattenivåer för elektricitet vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna för el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Energiskatt tas ut vid förbrukning i av elektrisk kraft. tillämpar en hög och en låg energiskattenivå på el. Uppdelningen i industri och jordbruk respektive hushåll och serviceföretag har sin grund i en bedömning av konkurrensutsattheten för de branscher som får låg skatt. ansåg vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y) att den lägre energiskattesatsen på el som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorn i vissa kommuner i norra ska kvarstå i nuvarande form. Den regionalt baserade differentieringen av energiskatten på el är ett särskilt undantag enligt artikel 19 i energiskattedirektivet som gäller t.o.m. . och framåt sker en indexomräkning av skattebeloppen genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. Jämfört med energiskattesatser på el medför indexomräkningen av skattesatserna på el en höjning för hushåll och servicenäringen med per kWh (0,inklusive moms) i och med per kWh (0,inklusive moms) i norra . Energiskatten på el i är per kWh (exklusive moms) och i norra per kWh (exklusive moms). Den skattesats på el som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket är oförändrad per kWh exklusive moms. Elektrisk kraft är inte skattepliktig om den framställs i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar el (11 kap. 2 § 1 LSE). Energiskatt ska betalas av den som framställer skattepliktig el (producent) eller som yrkesmässigt levererar av honom framställd skattepliktig el eller av annan framställd skattepliktig el (leverantör) (11 kap. 5 § första stycket 1 och 2 LSE). har i ett ställningstagande (, 131 56 0566-08/111) redovisat uppfattningen att enbart den omständigheten att en elproducent matar in el på ett elnät, där elen sammanblandas med el av ett annat ursprung, inte medför att producenten ska anses leverera elen, i den mening som avses i 11 kap. 2 § 1 och 5 § 2 LSE. anser att en förutsättning för att en producent i denna mening ska anses leverera el är att producenten dessutom överlåter elen till någon annan genom försäljning eller genom annat avtal om överlåtelse. Av ställningstagande följer att en vindkraftsproducent i som inte överlåter elen till någon annan, utan enbart anlitar elnätsföretag för överföring av elen till en uttagspunkt där producenten själv förbrukar el, inte anses leverera elen. Under förutsättning att producenten inte heller yrkesmässigt levererar annan el är elen från vindkraftverket undantagen från skatteplikt. Undantag från skatteplikt gäller även om vindkraftsproducenten köper ytterligare el från ett elhandelsföretag för att täcka resterande behov vid uttagspunkten. Det elhandelsföretag som levererar el vid uttagspunkten anses endast ha levererat den mängd el som överskrider den mängd el som producenten inte tillgodoser via den egna framställningen av el. har i ett ställningstagande (, 131 72782-12/1211) bedömt om LSE medger tillämpning av ett skattemässigt avräkningsförfarande mellan tidsperioder med överskott respektive underskott i vindkraftsproduktionen jämfört med den egna elförbrukningen. Frågan gällde om man vid tillämpningen av LSE skattemässigt kan anse att el som producenten förbrukat är sådan el som producenten framställt vid ett senare eller tidigare tillfälle än den faktiska förbrukningstidpunkten. konstaterar att LSE inte har bestämmelser om avräkning för el, vilket innebär att bestämmelserna om skattskyldighetens inträde för el gäller varje enskild kilowattimme för sig. Det är således inte möjligt att skattemässigt anse att en vindkraftsproducents elförbrukning vid en viss uttagspunkt utgörs av el som producenten framställt än förbrukningstidpunkten. Det är inte heller möjligt att göra en avräkning gentemot ett tidigare överskott som uppstått då producenten framställt mer el än vad denne för tillfället haft behov av. anför att enligt förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el ska mätning normalt avse överförd el under varje timme. Vid kontroll av att energiskatt på el redovisats korrekt kommer därför inte att kräva mätvärden för kortare tidsperioder än . har i ett ställningstagande (, 131 571875-08/11) bedömt att en ekonomisk förening som vid ett vindkraftverk producerar el som föreningen matar ut på elnätet och säljer till sina medlemmar levererar elen yrkesmässigt i den mening som avses i 11 kap. 2 § LSE. Det innebär att sådan el inte kan omfattas av undantaget från skatteplikt enligt lagen. Utredningen om nettodebitering av el och skattskyldighet för energiskatt (Fi2012:06) Regeringen har tillsatt en utredning som ska ta fram lagförslag om införandet av ett system för nettodebitering som även omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt. Med nettodebitering avses ett system där den förnybara el som privatpersoner eller företag med mikroproduktion producerar och överför till elnätet kvittas mot annan el som de tar emot från elnätet. Syftet med ett sådant system är främst att stärka elkonsumenternas ställning på elmarknaden genom att underlätta för enskilda att leverera sin egenproducerade förnybara el till nätet. Utredaren ska bedöma för- och nackdelar med ett system med nettodebitering. I uppdraget ingår att bedöma de unionsrättsliga förutsättningarna för införandet av ett sådant system. Utgångspunkten är att nettodebitering ska administreras inom energi- och mervärdesskattesystemen. Utredaren ska dock även utreda och föreslå andra alternativa sätt att administrera skattelättnaden. Utredaren ska dessutom analysera och lämna lagförslag om vem som bör vara skattskyldig för energiskatt på el. Skattskyldigheten för el ska utredas självständigt i förhållande till den del av uppdraget som avser nettodebitering, och ett förslag ska kunna genomföras oberoende av slutsatserna om eller genomförandet av ett system med nettodebitering. Analyserna ska göras utifrån ett juridiskt, samhällsekonomiskt och offentligfinansiellt, miljömässigt samt administrativt perspektiv. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Enligt kommittémotion 2012/13:N253 av m.fl. (MP) yrkande 7 bör inte möjligheten för kommuner och företag att få energiskattebefrielse för egenproducerad el försämras.