· H101JuU1 · 2013-12-05 12:59:16 — Det här är justitieutskottets budgetdebatt, och vi ska tala om utgiftsområde 4.Det finns så många vinklar och teman som man skulle kunna föra debatten utifrån. Jag skulle kunna tala väldigt länge om utvecklingen av den organiserade kriminaliteten, som jag menar är rättsväsendets kanske största utmaning i vår tid.Kombinationen av massarbetslöshet - framför allt bland ungdomar - och en fast etablerad, organiserad kriminalitet innebär att nyrekryteringen till de kriminella gängen bara tenderar att öka. Jag skulle kunna tala länge om alla de insatser - både sociala och brottsbekämpande - som vi måste göra för att bryta den utvecklingen, men som regeringen systematiskt har prioriterat bort.Den här regeringen är ju så beskaffad att skattesänkningar får gå före allt annat. De har gått före skolan, före välfärden och före brottsbekämpande och brottsförebyggande insatser under de år som man har suttit vid makten.Vi har fått ett samhälle där klassklyftorna ökar snabbt. Skjutandet mellan gängkriminella i våra storstäder är bara ett symtom på ett samhälle som successivt löses upp och går sönder. Jag skulle kunna tala länge om det.Jag skulle kunna tala länge också på ett annat tema, om hur regeringen fullständigt har misslyckats i sin styrning av rättsväsendet. Man har inte brytt sig om att ge polis och åklagare rätt förutsättningar för att lösa brott, trots att man pumpat in miljard efter miljard i organisationerna.Nu minskar andelen uppklarade brott. 2006 klarades av de anmälda brotten upp. 2012 var det . var det av andelen anmälda brott som klarades upp. var det inte bara uppklarandet av andelen anmälda brott som minskade, utan det gällde också antalet uppklarade brott.Häromåret sade jag att i verkar det vara tryggare att vara inbrottstjuv än att vara sjukskriven. Det gäller fortfarande. De sjukskrivna och arbetslösa jagas med blåslampa, men ägnar man sig åt bostadsinbrott, då sitter man ganska säkert. Det är av bostadsinbrotten som upp.Till detta ska läggas en polisorganisation som av allt att döma inte mår särskilt bra. Det visar ju alla larmrapporter från som vi har kunnat ta del av. Poliser är frustrerade över arbetsklimatet, över att intern kritik inte tillåts och över att det är lågt i tak i polisorganisationen. Jag skulle kunna tala länge också om det, men jag vet vad svaret kommer att bli, nämligen det som är standardsvaret från regeringen: Det är inte regeringens fel. Det är någon annans fel. Justitieministern är snabb att skylla på polisledningen. Polisledningen skyller på länsmyndigheterna. Vi har till och med sett en statsminister som uttalat sig i tv och skyllt på domstolarna. Det kvittar väl vilka lagar som stiftas, sade i tv, domstolarna dömer ändå som de vill.Man har ibland undrat vilken ideologi som egentligen styr den här regeringen. De som har lyssnat på de senaste dagarnas skoldebatt har fått svaret. Det är "nånannanismen" som är den övergripande ideologin. Det är någon annans fel, allting. Så fort resultaten uteblir: Skyll inte på oss. Det är någon annans fel. Det gäller skolan, rättsväsendet och arbetsmarknaden. Om resultaten uteblir och utvecklingen går åt fel håll, då är regeringens standardsvar: Det är någon annans fel.Så det finns mycket att tala om. Men jag har valt ett annat huvudtema. Jag har valt brottsofferfrågan och risken för att också rättssäkerheten blir en klassfråga i framtiden.För sedan skrev Stiftelsen på om våld mot kvinnor i hemmet, det vill säga de typiska hustrumisshandelsfallen. Man har tittat på de 80 000 anmälningar som hade gjorts . I dessa fall är det så gott som alltid en känd gärningsman, men det var som klarades upp. Dessutom rör det sig om en fallande siffra. 2008 hade av dessa fall klarats upp. 2012 var det . Det var också väldigt stora skillnader över landet. I klarade man upp nästan dubbelt så hög andel som i Norrbotten.Jag tycker att detta är mycket uppseendeväckande. Orsakerna till det dåliga resultatet är dels polisernas sätt att arbeta med bemötande, förhör och utredningar, dels i mycket stor utsträckning vilket stöd och vilken hjälp som man kan få om man drabbas av brott.Det finns ett problem med hur polisen bemöter brottsoffer och hur man återkopplar till den som har drabbats av brott. I finns det något som heter Svenskt kvalitetsindex, där man mäter kundnöjdhet. Också myndigheter mäts på det sättet, däribland polisverksamheten. När man mäter kundnöjdhet hos polisen är det ju inte bovarna som har tillfrågats, utan det är de som har utsatts för och anmält brott. I dessa mätningar ligger polisen i botten. Det är egentligen bara Arbetsförmedlingen bland de statliga myndigheterna som ligger sämre till när det gäller kundnöjdhet. Här finns alltså utrymme för förbättring.Det gäller i ännu större utsträckning hjälp och stöd till den som drabbats av brott. Här gör brottofferjourerna och kvinnojourerna ett ovärderligt arbete, och de förtjänar ett starkt samhälleligt stöd. Det har också regeringen - åtminstone delvis - insett, så man har velat satsa på kvinnojourerna. Emellertid tycks den satsningen slå fel. De extra pengar som regeringen vill anslå ska inte gå till verksamheterna lokalt utan till riksorganisationerna centralt, vilket innebär att pengarna inte kommer de lokala verksamheterna till del. Detta har också kvinnojourerna själva varit mycket kritiska till.Dessutom glömde ni ju i er budget helt brottsofferjourerna, som också gör ett ovärderligt arbete för bland annat våldsutsatta kvinnor. De fick inga ökade anslag av regeringen. Detta har vi socialdemokrater velat rätta till i vårt budgetförslag. Vi vill anslå ytterligare 10 miljoner riktade just till brottsofferjourerna. Det skulle i så fall ha inneburit mer än en fördubbling av anslaget och ett mycket viktigt tillskott till en verksamhet som kan vara helt avgörande för att en människa som har utsatts för brott ska orka gå igenom en rättsprocess.Vad ännu värre är, är att det samhälleliga stödet till brottsoffer mycket väl kan minska . En av de viktigaste åtgärder som finns för att brottsoffer ska kunna driva sina mål, få rätt i domstol och orka hela processen igenom är att man får hjälp av ett målsägarbiträde. Vi socialdemokrater menar att tillgången till målsägandebiträde ska öka och att han eller hon ska kopplas in redan när brottet anmäls.Men regeringen vill gå i andra riktningen. Regeringen vill dra ned på kostnaderna för rättsliga biträden. Det har tillsatts en utredning, och av kommittédirektiven framgår att det ska göras en översyn av statens utgifter för vissa rättsliga biträden. Utredningen syftar till att begränsa tillgången till både offentlig försvarare och målsägandebiträde. Regeringen uttalar i sina direktiv att målsägandebiträden används för ofta, att de får för mycket betalt och att de lägger ned onödigt mycket tid på sina klienter. På något annat sätt kan man inte tolka direktiven. Reglerna anses vara för generösa. Jag tror inte att det är en bild som de flesta advokater och målsägandebiträden känner igen sig i, tvärtom. Om regeringens tankar på det här området skulle få genomslag, skulle det vara ett hårt slag för alla som utsatts för brott. Det kan vara en kvinna som misshandlats av sin man eller en tonårstjej som utsatts för sexuella övergrepp. Deras rätt till hjälp och stöd inför och under en rättegång riskerar att minska betydligt om regeringen får som den vill. Men det är inte bara det. Regeringen ger sig ju inte bara på målsägandebiträdena, utan man ger sig också på brottsmålsadvokaterna. Också där ska man dra ned, både när det gäller tillgången till försvarare och när det gäller deras ersättning. Man vill också försvåra byte av offentlig försvarare, något som kan vara helt nödvändigt om samarbetet mellan klient och försvarare inte fungerar.Hela inriktningen i detta utredningsdirektiv är mycket oroande. Och vad tror ni att det ger för signaler till de unga jurister som utbildar sig på universitet? Vi har ett stort problem med att alltför få unga jurister väljer att bli humanadvokater - brottmålsadvokater och målsägandebiträden. Vi vet att pengar inte är allt, men man kan bara konstatera att en bana som affärsjurist kan vara mycket mer ekonomiskt fördelaktig än att bli humanadvokat.Vad tror ni att det sänder för signal till juriststudenterna när regeringen nu säger att man ska dra ned på det offentliga stödet till brottmålsadvokater och målsägandebiträden? Risken är ju ganska stor, enligt min uppfattning, att de unga juristerna nu drar slutsatsen att det kan bli svårt att försörja sig som humanadvokat och att man därför kanske i stället väljer affärsjuridiken.Herr talman! Vi har bakom oss då klassklyftorna har ökat kraftigt. Tillträde till arbetsmarknaden har blivit en klassfråga. Rätten till bostad har blivit en klassfråga. Rätten till en bra skolgång har blivit en klassfråga. ser vi hur också rättssäkerheten kan bli en klassfråga. Det motsätter vi socialdemokrater oss.Det ska inte bero på din plånbok om du ska kunna få hjälp och stöd när du har utsatts för brott. Det ska inte bero på din plånbok om du ska kunna få ett professionellt försvar vid en rättegång. Landets bästa jurister ska finnas i våra domstolar, tjänande sin klient och allmänheten. Och det måste, herr talman, få kosta pengar.Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, vårt budgetförslag och vårt särskilda yttrande. För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 18 och 51. (Applåder)I detta anförande instämde , , Arhe Hamednaca, och (alla S). debatterar vi budgeten för rättsväsendet, utgiftsområde 4. Det handlar om resurser till polisorganisationen, domstolar, Kriminalvården med flera. I budgetmotion föreslår vi satsningar för en ökad effektivisering av polisorganisationen, ökad säkerhet för brottsutsatta, att barn ska få egna ombud i mål som rör dem, en modernisering av kriminalvården med utbyggd häkteskapacitet och ett förstärkt arbete mot hatbrott och diskriminering. Alla dessa satsningar bidrar till ett tryggare och säkrare för alla.Vi har sett hur regeringen bara satsat på kvantitet när det gäller polisorganisationen, och inte kvalitet. Anslaget för polisorganisationen har vuxit från till för . Utgifterna för den polisiära verksamheten har alltså ökat . Fler poliser har anställts, men andelen personuppklarade brott ökar inte. Att fler poliser inte automatiskt leder till bättre kvalitet och att fler brott upp är tydligt. Polisen behöver en högskoleutbildning med forskningsmöjligheter, förbättrad handledning och andra och bättre metoder för att mäta kvalitet i verksamheten.Miljöpartiet tror att det behövs fler åtgärder för att förbättra polisens möjligheter att göra ett bra arbete. ställer sig bakom förslagen om effektivisering av polisorganisationen som föreslås i betänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) och menar att dessa skyndsamt måste påbörjas. I polisens arbete ska inte ingå att bemanna receptioner, hantera tillstånd för fyrverkerier och liknande. Detta skulle medföra att upp till 500 årsarbetsresurser frigörs för polisiärt arbete inom polisväsendet.De resurser som frigörs genom effektiviseringar, metodutveckling, renodling av det polisiära uppdraget och ett arbete för förbättrad rehabilitering av dömda bedömer vi kan leda till besparingar om . Den siffran kommer också från SOU 2002:70. Dessa resurser överför vi till Kriminalvården för förbättring av dess arbete med dömda och till för stöd till kommuners arbete med brottsoffer.Vi anser att polisens närvaro i människornas vardag behöver utökas. Det handlar om att polisen genom ett långsiktigt förtroendebyggande lokalt arbete visar för människor att polisen finns där för dem, oavsett när brotten anmäls och av vem. Det har visat sig att i de delar av landet där det har funnits ett starkt lokalt förankrat polisiärt arbete har också brott kunnat utredas enklare och snabbare, och tilltron till polisen har ökat.I miljonprogramsområden upplever såväl brottsoffer som förövare och boende oro och otrygghet, som de har ett lågt förtroende för polisen och dess förmåga att klara upp brott. Enligt rapport är det en återkommande uppfattning hos boende i miljonprogramsområden att de poliser som beter sig tveksamt handlar rasistiskt. Av rapporten framgår att en fjärdedel av dem som utsatts för brott inte anmäler detta och att förtroendet för polisen är särskilt lågt bland unga män. Dessa uppgifter visar på en allvarlig förtroendeklyfta mellan boende och en av de viktigaste delarna av staten, ordningsmakten.Om miljonprogramsbor inte känner förtroende för polisen minskar sannolikheten för att brott anmäls och att personer ställer upp och vittnar, och risken är att tipsen från allmänheten uteblir. Det leder också till en minskad upplevelse av trygghet och en förstärkt känsla av att vara lämnad utanför.En annan del av detta är framväxten av ett polishat. Det sprids nidbilder av poliser på ett sätt som ytterligare förstärker känslan av otrygghet och utsatthet. Detta riskerar i sin tur att på ett oacceptabelt sätt öka motsättningar och locka olika individer till upplopp. För att förbättra kommunikationen och förståelsen mellan polis och ungdomar har bland annat och ett gemensamt dialogprojekt. I finns också ett projekt för att förbättra dialogen mellan ungdomar och uniformsyrken som heter Människan bakom uniformen. vill avsätta resurser för att se till att liknande dialogprojekt kan skapas i hela landet.Arbetet mot diskriminering måste prioriteras högre inom rättsväsendet. Höstens avslöjande om ett register över romer som funnits hos har varit ytterligare en faktor som bidragit till att sänka förtroendet för polisen. För att kunna återuppbygga förtroendet för polisen hos inte minst romska befolkning är det viktigt att polisen erkänner att det finns problem med diskriminering. Det betyder inte att alla poliser ska misstänkliggöras utan att polisen är en del av samhället och därför genomsyras av samma diskriminering och fördomsfullhet som existerar i resten av samhället. Den insikten är viktig för att man ska kunna göra någonting åt det.Vi vet att människor behandlas olika beroende på hudfärg, etnicitet, religion och så vidare. I Brottsförebyggande rådets rapport i rättsprocessen konstaterades att diskriminering var utbredd på alla nivåer inom rättsväsendet. Därför måste vi ha ett kontinuerligt arbete mot diskriminering med utbildningssatsningar för alla rättsväsendets aktörer.En annan fråga där vi ser ett behov av förbättring är frågan om handledning för polisen. Polisyrket är mycket komplext, och poliser har en varierande och stressande arbetssituation. De kan hamna i våldsamma situationer och möter offer för brott och olyckor. I en aktuell avhandling från beskriver hur poliser i riskerar utbrändhet och inte har tillräckliga verktyg för att hantera upplevelserna i arbetet. Hon skriver:"I intervjustudien uttryckte poliserna att de efter en traumatisk händelse använde strategier för att hantera detta baserat på egen kunskap, samt med hjälp av olika åtgärder och stödsystem inom polismyndigheten. När kunskap, stödsystem och åtgärder var otillräckliga kände sig poliserna otrygga, de svåra situationerna blev en börda som återkom vid andra liknande situationer. "Risken är stor för psykisk ohälsa eller cynism inom polisen om det inte finns system för att hantera traumatiska upplevelser och den stress som förekommer inom polisyrket. Vi behöver satsa på ökad handledning.Frågan om förtroendet för polisen, etikfrågor och handledning hänger ihop och är viktiga. Allmänhetens förtroende för polisen är generellt sett högt, men förtroendet är en färskvara och ser olika ut i olika delar av landet.Det är viktigt att frågor om handledning prioriteras inom organisationen, särskilt i samband med den omorganisation som sker inom polisverksamheten. Därför satsar på detta.Vi anser att det behövs en särskild utredningsmyndighet för de fall då en polis eller åklagare misstänks för brott. Tyvärr finns en bild av att poliser håller varandra om ryggen och att poliser som begår brott aldrig döms.Sveriges advokatsamfund och Justitiekanslern med flera anser att allmänhetens förtroende för rättsväsendet väger tyngre än de nackdelar som kan tänkas uppstå med en fristående myndighet. Medborgarnas förtroende för rättsväsendet är stommen för rättsstaten, och bör införa en fristående myndighet som utreder polis och åklagare vid brottsmisstanke.Nu när polisorganisationen alltså omorganiseras så att 21 polismyndigheter blir till en tror vi att det är läge att satsa på modernt it-stöd för polisen. De system som finns fungerar dåligt. Larmrapporter kommer om att polisen till exempel inte kan ta upp anmälningar i garage på grund av dålig täckning.Vi avsätter därför på att förbättra it-stödet. I detta ingår utbildning om korrekt personuppgiftshantering, vilket vi tror är nödvändigt bland annat efter avslöjanden om olagliga register och brister vad gäller till exempel gallring.Vi anser också att en integritetsskyddsmyndighet bör inrättas. finns det ingen myndighet eller minister som har ett helhetsansvar för integritetsfrågorna, och de faller mellan stolarna. Detta är problematiskt, inte minst eftersom allt fler integritetskränkande lagar antas och eftersom den personliga integriteten ständigt nedprioriteras.Det är oroande hur lagstiftarens syn på den personliga integriteten har förändrats . I en annan aktuell avhandling från konstaterar detta: Genom ny lagstiftning tillåts inhämtning av sådan kommunikation i bland annat Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet i syfte att förhindra och förebygga framtida allvarlig brottslighet.Detta innebär i princip att tidigare gällande krav på konkreta brottsmisstankar mot en specifik person för sådana åtgärder har övergetts, säger budgeterar för inrättandet av en integritetsskyddsmyndighet.Herr talman! Den som utför utredningar i mål om vårdnad, boende och umgänge ska ta reda på barnets inställning och redovisa den för rätten. Enligt har barn också rätt att komma till tals.Barnombudsmannens undersökningar visar att lagstiftningen inte har fått önskad effekt. Mer än efter att den trädde i kraft finns uppgifter om att barn bara har fått komma till tals i drygt hälften av utredningarna som rör vårdnad, boende och umgänge. anser att barn ska ha rätt till ett offentligt biträde i dessa mål för att säkerställa att barnet kommer till tals och att barnets intressen tas till vara.Kraven på kriminalvården att såväl vårda och behandla som att förebygga återfall i brott är och ska vara höga. ska kriminalvården tillsammans med kommuner, landsting och andra aktörer arbeta för att villkorligt frigivna och de som avslutar vård hos kriminalvården i övrigt ges en utslussning till samhället som leder till egen laglig försörjning genom studier eller arbete, bostad och ordnad fritid.En viktig aktivitet är att upprätta utslussningsplaner med ett reellt innehåll för frihetsberövade. Tyvärr har myndigheten brustit i detta. Vi anser därför att samtliga som dömts till en frihetsberövande påföljd ska få en utslussningsplan från kriminalvården som visar hur den dömde ska få egen försörjning genom arbete eller studier, hur bostad ska ordnas och hur det sociala livet ska kunna fungera.Åklagarmyndighetens, och polismyndigheternas arbete för att bekämpa miljö- och djurskyddsbrott har fungerat mindre väl. För få brott upptäcks, uppklaringsgraden har varit låg, preskriptionsgraden hög och antalet fällda mycket lågt. konstaterar att en förstärkning behövs även där.Vi föreslår också i vår budget en förstärkning med sju stycken miljöåklagare för att Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål ska fungera bättre och inte vara en flaskhals. Dessutom behövs en förstärkning eftersom behovet av internationellt samarbete ökar.Herr talman! Vi behöver en helt annan myndighetsstyrning, där det inte är pinnjakt utan kvalitet som värderas högt. Effektivitet ska mätas, men det är viktigt att ta fram relevanta indikatorer för måluppfyllelse och kvalitet som även handlar om hur bra bemötande medborgare fått, hur högt förtroendet för polisen är och hur tillgänglig polisen är.Det vi behöver är också en annan samhällsutveckling. Grogrunden för kriminalitet handlar om underliggande samhällsproblem som fattigdom, missbruk, arbetslöshet och psykisk ohälsa. Vi behöver arbeta både brottsförebyggande och brottsbekämpande. Polisen kan göra mycket, men för att förbättra tryggheten i samhället krävs långsiktiga förebyggande åtgärder.Jag står självfallet bakom alla reservationer, men för att vinna tid yrkar jag endast bifall till reservationerna 5, 9, 18 och 52. Medierna rapporterade om en 45-årig man som dömts till endast fängelse trots att han gjort sig skyldig till ofredande, grovt sexuellt övergrepp mot barn, grovt utnyttjande av barn för sexuell posering, försök till grovt utnyttjande av barn för sexuell posering, sexuellt ofredande och barnpornografibrott.Jag tog upp det här med justitieministern en gång . Jag kan inte påstå att jag fick något speciellt bra svar. Oavsett vilket är det ett oroväckande lågt straff. Jag tycker att det är ett löjeväckande lågt straff, och det väcker minst sagt känslor.Jag menar att mycket hade varit annorlunda om regeringen hade valt att lyssna på i den här frågan. Det räcker nämligen inte att höja maxstraffen, vilket vissa tycks tro. Det behövs naturligtvis även höjda minimistraff för grova vålds- och sexualbrott, inte minst för att tvinga domstolarna att helt enkelt döma hårdare och utdöma längre fängelsestraff så att vi kommer bort från att man dömer i den lägre delen av straffskalan.Det är också viktigt att kontinuerligt arbeta för att förbättra metoderna för att skydda barn från sexuell exploatering.Inom ramen för polisen i inrättades 2006 myndigheten and , . Myndigheten arbetar med att förebygga och beivra sexualbrott mot barn som begås på internet - precis det som förekom i fallet med den 45-årige mannen som jag inledde med. Jag vet inte om ni minns, men det var bland annat en 13-årig flicka som i samband med detta tog sitt liv. Hon hade varit utsatt för den här mannens verksamhet på internet.Vid CEOP finns experter från olika sektorer och poliser med erfarenhet av just den här sortens utredningar. Sedan starten har det resulterat i drygt 1 000 gripanden. Fler än 250 sexualförbrytarnätverk har brutits upp. Fler än 600 barn och ungdomar bedöms ha räddats från att utsättas för sexualbrott.I likhet med svenska Ecpat anser vi att regeringen borde utreda möjligheten att inrätta en svensk motsvarighet till CEOP.I har man bland annat en så kallad larmknapp på internet, vilket jag har tagit upp tidigare. Där har sajter som till exempel Facebook och MSN infört en sådan larmknapp, som är direkt kopplad till polisen och till CEOP.Det visar sig att tröskeln för barn och unga att larma genom att trycka på den här larmknappen när de utsätts för någonting är betydligt lägre än för att ta upp telefonen och ringa till larmcentralen.Ett liknande system skulle snabbt kunna införas i . Även här menar vi att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka om man kan införa något liknande i . Det tycker vi att man borde kunna göra.Herr talman! Den svenska polisen är en samhällsbärande yrkesgrupp. Den upprätthåller lag och ordning och skyddar medborgarna. Den är en viktig del av det fundament som utgör vårt rättssamhälle.Efter att ha genomgått yrkesutbildningen får man som polis räkna med en förhållandevis låg lön, obekväm arbetstid och att mycket ofta utstå våldsamma och hotfulla situationer.De poliser jag har träffat har dock trots detta varit väldigt stolta över att vara poliser. De har uppvisat yrkesstolthet och också väldigt hög kompetens. Polis är för många fortfarande ett drömyrke. Fram till krävdes det också ganska mycket för att bli polis. Att man har haft en förhållandevis hög tröskel in har ändå garanterat en grundläggande kvalitet som jag menar är viktig för att upprätthålla en professionell kår som allmänheten kan sätta sin tilltro till.Tyvärr verkar man i övriga partier ha en helt annan syn på detta med kvalitet. Man har sänkt trösklarna.