bet · H001UU7 · 2013-02-14 00:00:00 — Om det går över styr i den politiska processen i kommer vi naturligtvis att se hur nya ledare stiger fram som har en helt annan dagordning än dagens och som då har intentionen, eller dumheten, att göra något som vi inte räknar med att de ska göra.Det handlar om intention och förmåga. har egentligen inget av dem. Men vi måste bevaka den politiska utvecklingen, och vi måste bevaka förmågeutvecklingen. Det kommer naturligtvis att få effekter på hur vi utvecklar vårt svenska försvar.Är ett militärt hot eller ej? Ge ett svar i debatten. Det handlar om säkerhetspolitik.Jag har alltså ställt följande frågor: Innebär den säkerhetspolitiska linjen att vi är militärt alliansfria - ja eller nej? Varför kan ni inte ställa upp på att ha en inriktning att vi mer ska delta i fredsbevarande operationer som är ledda och mandaterade av ? Är svenska försvaret ett särintresse? Är ett militärt hot? försvarsberedningar har konstaterat att ett militärt angrepp direkt mot är osannolikt . I den europeiska säkerhetsstrategin angavs att en storskalig aggression mot någon medlemsstat inte var trolig. Den snart 70-åriga fredsperiod som upplevt sedan slut är den längsta någonsin i vår del av världen, och de av fred som åtnjutit har få motsvarigheter någonstans i världen.Det kan vara bra att hålla detta i minnet när braskande kvällstidningsrubriker ropar ut att vårt försvar bara förmår hålla den lede fi stången en enda vecka, något som förmodligen i och för sig stämmer om man tänker sig ett scenario där en stormakt av någon outgrundlig anledning satsar hela sin kraft på att betvinga och att omvärlden förblir totalt passiv. På samma sätt skulle vår försvarsförmåga antagligen snabbt kunna slås ut av ett massivt meteoritregn.När man lämnar tankelekarnas fascinerande men osannolika låtsasvärldar och kliver ut i verkligheten är det helt andra hotbilder som tornar upp sig. Försvarsberedningens rapport konstaterar att de globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna utgör de allvarligaste hoten mot människornas säkerhet och fundamentala livsvillkor . Jag tycker att det är positivt att vi i detta betänkande lyckats nå betydande samsyn kring att ett utvidgat säkerhetsbegrepp, som även väger in icke-militära hotbilder, bör utgöra grunden för säkerhet. Och det är glädjande att ett enigt utskott ställer sig bakom ambitionen att etablera ett europeiskt utveckla EU:s förmåga att förebygga och lösa konflikter genom medling och dialog.Herr talman! Vi i vill emellertid ta längre och snabbare steg i riktning mot ett totalförsvar där de klassiska militära delarna krymper och gökungar som JAS helt avvecklas. Givet vad klimatklockan är slagen och att, som Försvarsberedningen konstaterade, klimatförändringarna utgör vår tids största säkerhetshot är det hög tid att en stor del av de enorma belopp som i och i världen alltjämt satsas på militärt försvar omdirigeras till klimatinvesteringar. Bara i min hemstad, , beräknas stigande havsnivåer under kommande årtionden kräva i investeringar i ny infrastruktur. För att gå från den lokala till den globala nivån bör vi erinra oss att de rika länderna på i lovade att de skulle bistå utvecklingsländerna med i nya friska pengar för klimatinvesteringar. Utan en omfattande global nedrustning är det svårt att se hur belopp i den storleksordningen skulle kunna frigöras. när antalet krig i världen, såväl mellan som inom länder, sjunker vore det naturligt att även de globala rustningsutgifterna började sjunka. Att så ändå inte sker beror av allt att döma mer på framgångsrik lobbyverksamhet från det militärindustriella komplexet än på faktiska försvarsbehov.Herr talman! Det pågår en kampanj från delar av borgerligheten, såväl publicister som politiker, om att bör ansöka om medlemskap i . Vi i avvisar detta bestämt och värdesätter högt fortsatt svensk alliansfrihet och noterar till vår glädje att enligt ställer sig av väljarna positiva till ett svenskt Natomedlemskap. I en värld dominerad av stormakter, motsättningar och misstroende har små alliansfria länder som inte hotar någon en viktig roll att spela som medlare och brobyggare. Att utmåla en USA-ledd krigsallians från förra seklets förra hälft som något nytt och spännande är rätt patetiskt och åskådliggör den fantasiinfarkt som lamslår stora delar av dagens svenska borgerlighet. Ett Natomedlemskap skulle kunna öppna upp för stationering av amerikanska kärnvapen på vårt territorium, något som blivit fallet i , , , och , och detta trots att dessa länder inte producerar egna kärnvapen. Denna beredskap att ta emot amerikanska kärnvapen kallas nukleärt kompanjonskap, nuclear sharing, och strider mot icke-spridningsavtalet, som signerat.Amerikanska kärnvapen innanför våra gränser ökar naturligtvis risken för att vi blir utsatta för kärnvapenattacker. Rimligen skulle även risken för terrorattacker öka om vi blir del av en USA-ledd militärallians. Låt oss komma ihåg att man i stora delar av omvärlden inte gör någon tydlig boskillnad mellan och Nato, vilket kanske inte är så förvånande med tanke på att Nato under sina alltid haft amerikanska generaler som överbefälhavare och att Pentagons inflytande över alliansens förehavanden är massivt.I det här sammanhanget förtjänar det att påpekas att emellanåt agerar på och ibland över folkrättens heldragna linjer. Jag tänker här på företeelser som och tortyr av fångar eller hur obemannade drönare skördar ett växande antal civila offer. En färsk undersökning från visar att CIA:s drönare där dödat 3 468 personer varav 893 civila, av vilka 176 var barn. bedriver här en sorts krig utan krigsförklaring, och sammaledes gäller i och . Enligt beklagade sig ambassadör i , , över att han inte informerats om att hans huvudsakliga uppgift i landet skulle gå ut på att döda folk.I september 2011 dödar drönare i två amerikanska medborgare som uppges vara terrorister, och dödas även den 16-årige sonen till en av dem som dödades i den första attacken. Det var något som fick den republikanske senatorn att i uttrycka sin djupa olust över att presidenten ges rätt att döda amerikanska medborgare, inklusive omyndiga personer.Varje tisdag förelägger CIA presidenten, om vi får tro den ansedda brittiska tidningen , en så kallad kill list där han ombeds kryssa för personer som ska dödas . Hela denna skymningsvärld skulle självfallet genom ett Natomedlemskap komma betydligt närmare. Jag har svårt att förstå varför vi skulle utsätta svenska officerare, som jag har stor respekt för, för något så förnedrande. Det är utomordentligt att FN nu tillsatt en utredning under ledning av den brittiske juristen för att utröna på vilken folkrättslig grund, om alls någon, bedriver sitt drönarkrig.Herr talman! I stället för att backa in borde vi nu ta till vara alla de nya möjligheter för fred och mellanfolkligt samarbete som globaliseringen för med sig och som dagens kommunikationsteknik öppnar nya vägar för. Det är dags att EU äntligen förverkligar gamla krav på att upprätta en civil fredskår. Det är att vi politiker tar till oss fredsforskningens rön. Här i har vi det världsledande fredsforskningsinstitutet i vars styrelse , tidigare moderat ordförande i utrikesutskottet, utövar ett inspirerande ledarskap.Låt oss komma ihåg att internationellt samarbete inte bara försiggår på nationell och övernationell nivå utan även, och i växande grad, på diverse understatliga nivåer, där folkrörelser och medborgargrupper utbyter information och där kommuner upprättar partnerskap med kommuner i andra världsdelar. finns en världskommunal federation - en sorts Förenta kommunerna - med högkvarter i - och 2008 anordnades den första världskommunala fredskonferensen i i . Detta framväxande globala civilsamhälle agerar i hög grad självständigt men ställer också krav på nationella och övernationella parlament att upprätta lagar och regleringar som exempelvis stänger skatteparadis och tvingar de stora multinationella företagen att uppföra sig som ansvarsfulla medborgare och ta hänsyn till såväl arbetsmiljön som miljön och betala skatt i de länder där deras vinster skapas.Jag stödjer självfallet, herr talman, samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 7 och 13. Vi sverigedemokrater ställer oss bakom samtliga våra reservationer samt vårt särskilda yttrande, men vi väljer att yrka bifall bara till våra reservationer nr 5, 8 och 12.Vi debatterar som sagt säkerhetspolitik utifrån ett betänkande som dels behandlar motioner i ämnet, dels berör frågan om säkerhetspolitik i ljuset av den ekonomiska krisen i Europa.När vi debatterar svensk säkerhetspolitik kan jag inte låta bli att kommentera den senaste tidens försvarspolitiska debatt i medierna, som varit både spännande och lite skrämmande att följa på många sätt. Överbefälhavare uttalande om att bara kan stå emot ett angrepp i på en plats har startat en välbehövlig debatt om svensk försvarsförmåga som länge efterfrågat. Att vår statsminister senare skulle bemöta debatten med ett uttalande om att svenskt försvar är ett särintresse är högst anmärkningsvärt och har väckt starka förståeliga reaktioner.Samtidigt som jag välkomnar att fler partier än nu har börjat tala om behovet av höjda försvarsanslag kan jag inte annat än skönja ett ganska stort mått av dubbelmoral och bara ett spel för gallerierna när det råkar vara läge i opinionen för att tala om stärkt försvar.När i debatter i talat om behovet av att stärka svenskt försvar har vi från våra politiska motståndare bara blivit bemötta med kritik med bland annat argumentet att vi står inför andra nya hot som inte kan bemötas med militära medel. Inget annat parti har kommit med konkreta förslag om höjda försvarsanslag, utan i stället har man röstat för en försvarsbudget som innebär en allvarlig underfinansiering av vårt svenska försvar. Som det ser ut är försvaret underfinansierat med ca 30 miljarder och kan inte ens uppnå de mål som nuvarande regering satt upp.Vi är det enda parti som på allvar vill värna försvar och också skjuter till resurser för det. lägger ca 20 miljarder mer på försvaret än regeringen i fyraårsbudgeten. Svensk säkerhetspolitik och svenskt försvar är en av statens kärnuppgifter, och det duger helt enkelt inte att den högste representanten för kallar försvaret för ett särintresse. Det faktum att enskilda regeringsföreträdare sedan kommer med ofinansierade utspel ändrar inte på detta faktum.Herr talman! Det aktuella betänkandet tar upp att dagens hot och utmaningar som sagt inte enbart kan bemötas med militära medel. instämmer i att de hot som potentiellt står inför inte kan isoleras till rent militära och kan behöva bemötas på andra sätt. Vi anser det dock beklagligt att regeringen gång på gång använder argumentationen om nya hotbilder som en ursäkt för att nedrusta militära försvar i stället för att bredda vårt försvar. På samma sätt som militära medel inte kan skydda cybersäkerheten kan inte globala regler för cybernätverk skydda oss mot ett eventuellt militärt angrepp.Nu står vi inte inför ett militärt hot men situationen kan snabbt förändras, och vi kan inte blunda för de långtgående ryska upprustningsplanerna.Precis som Nato angav vid sitt senaste toppmöte i vad gäller alliansens viktigaste uppgift menar att den svenska Försvarsmaktens främsta uppgift är att skydda och försvara territorium och befolkning mot en attack och fungera som en garant för vår suveränitet.Vi kan även instämma i att det är viktigt att försvara folkrätten och i de fall det är befogat delta i internationella insatser för att bidra till fred och stabilitet och skydda människor. Vi menar vidare att internationella insatser måste ha ett tydligt mål och syfte samt vara sanktionerade av FN och ha rimliga utsikter till framgång. Ett deltagande bara för deltagandets egen skull anser vi inte vara rimligt. Om ska bidra till sådana insatser anser vi att det ska finnas tillräckligt med resurser, så det inte sker på bekostnad av vårt försvar av Sverige.Herr talman! Låt mig även tala om vikten av alliansfrihet och Nato.Med tanke på hur vårt försvar ser ut kan man fråga sig om det har varit en medveten strategi från regeringens sida att göra vårt svenska försvar så svagt att svenskarna till slut ska känna att det inte finns något annat val än att gå med i Nato. ser positivt på ett samarbete med Nato och har inget emot det partnerskapsavtal som finns. Men då vi vill värna neutralitet och alliansfrihet motsäger vi oss ett fullt medlemskap i , som också bär ett ansvar för den utveckling som varit till där vi står vad gäller svensk försvarsförmåga, hävdar också att de vill värna vår alliansfrihet och ställer sig kritiska till ett medlemskap i . Socialdemokraternas motivering till detta är bland annat att de litar på EU:s diplomatiska förmåga och Lissabonfördragets solidaritetsförklaring. Solidaritetsförklaringen i EU innebär dock att vi är skyldiga att ge stöd om ett annat EU-land skulle bli angripet, och vi förväntar oss detsamma om skulle bli angripet.Vi anser det motsägelsefullt att tala om vikten av alliansfrihet om man inte talar om riskerna med vad en full implementering av solidaritetsförklaringen kan innebära för och dess alliansfrihet.Självklart ska vi bistå vårt närområde i händelse av kris och katastrof, men vi måste fundera på vad solidaritetsförklaringen innebär i praktiken. Om till exempel blir medlem i EU och hamnar i konflikt med och , är det då skyldighet att bidra med militära medel? Som det ser ut är det ganska oklart vad implementeringen av solidaritetsförklaringen ska innebära. Vi måste kunna diskutera vad den innebär för alliansfrihet.Både i utskottets betänkande och i Socialdemokraternas reservation framhålls att EU kan möta de nya hoten med handel, bistånd och diplomati. Jag instämmer i att dessa verktyg är en viktig del i säkerhetspolitiken för att verka förebyggande för fred och stabilitet. Samarbete med andra stater och organisationer för att bemöta gränsöverskridande hot som terrorism och organiserad brottslighet är också nödvändigt. Vi anser dock inte att detta kan ersätta behovet av ett väl utbyggt svenskt försvar. Att inför svenska folket hävda att de kan känna sig trygga för att EU exempelvis kan bemöta upprustning med handel, bistånd och diplomati anser jag inte vara trovärdigt.I det aktuella betänkandet hävdas också att närområde numera utgörs av EU:s yttre gränser inbegripet grannskapsområdena, vilket gör att och öknar i ska betraktas som nuvarande grannländer. , som är positivt inställda till ett nordiskt försvarssamarbete, anser att vårt viktigaste närområde fortfarande består av våra geografiska grannländer främst i och . Vi anser att den solidaritetsförklaring som finns mellan de nordiska länderna snarare behöver stärkas och konkretiseras.Utskottet framhåller i betänkandet att den ekonomiska krisens effekter på länders försvarsekonomier ska användas som utgångspunkt för ett fördjupat försvarssamarbete i . Även inser naturligtvis att det är väldigt positivt med vissa mellanstatliga försvarsmaterielsamarbeten. Vi anser dock att ett ökat försvarsmaterielsamarbete inte ska användas som en ursäkt för att nedrusta vårt eget försvar eller som en början till ett gemensamt EU-försvar. förespråkar i stället ett förstärkt svenskt försvar. Ett gemensamt EU-försvar skulle innebära ett uppgivande av den nationella självbestämmanderätten och vår alliansfrihet, vilket vi anser vara oacceptabelt och inget som är förankrat hos den svenska befolkningen - med tanke på hur kritisk befolkning är till ett Natomedlemskap.Herr talman! Betänkandet tar även upp EU:s roll som global aktör. Vi stöder tanken på ett gott samarbete i och anser att det är en förutsättning för fred och stabilitet. Vi instämmer också i vikten av att EU står upp för rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ser dock inte detta som likställt med att EU alltmer måste gå mot att bli en överstatlig union. Vi ser snarare att det EU som växer fram motverkar fredliga relationer i samt att styrningen av EU har ett stort demokratiskt underskott.Vad gäller EU:s gemensamma utrikespolitik kan vi se ett mervärde i att ha en global plattform för att möta globala problem. Så länge vi kan ha ett Europasamarbete i utrikespolitiken som bygger på samsyn och respekt för länders olika utrikespolitiska intressen ser vi inget problem med detta. Det vi däremot ställer oss kritiska till är Europeiska utrikestjänsten och att utrikespolitik i så stor grad ska bli påverkad av EU:s utrikespolitik att man till och med säger att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik. Då det inte verkar finnas utrymme för konsensus inom alla områden av utrikespolitiken vare sig mellan medlemsstaterna eller inom kommissionen menar vi att det finns det all anledning att hålla fast vid en samordnad utrikespolitik i de frågor där det finns samsyn i stället för att med organisatoriska medel försöka ge en bild av en enhetlighet som inte finns.Fru talman! Utskottet har som sagt även behandlat frågan om säkerhetspolitik i ljuset av den ekonomiska krisen. EU har försökt bemöta krisen med hårdare ekonomisk styrning, åtstramningspaket och stabilitetsmekanismer. EU:s åtgärder har mötts av reaktioner i form av demonstrationer mot åtstramningspaket och mot åtagandet att betala stora summor pengar till länder som misskött sin ekonomi. Dessa reaktioner måste tas på allvar i stället för att bemötas med mer styrning och överstatlighet.Vi kan konstatera att krisen har ställt frågor om EU:s framtid och dess utveckling på sin spets. Å ena sidan förespråkade kommissionens ordförande att EU:s länder bör gå mot en federation av stater för att komma till rätta med underliggande brister i samarbetet.Å andra sidan, och i motsatt riktning, höll den brittiske premiärministern ett uppmärksammat tal om relation till EU och om EU:s framtid. argumenterade för ett nytt fördrag för samtliga EU-länder eller, om det inte skulle vara möjligt, en omförhandlad och ny överenskommelse, med den inre marknaden som grund, mellan enbart EU och Storbritannien.Cameron talade även om att det finns en växande frustration bland medborgare i EU:s medlemsländer över att beslut tas längre och längre från dem. Han påtalade att vi är olika nationer med olika , och vi kan inte och ska inte låtsas något annat. Han sade att ett flexibelt, frivilligt samarbete binder länder starkare samman än något som är påtvingat från en central makt. Jag håller med om detta.Sverigedemokraterna välkomnar en konstruktiv debatt om utvecklingen inom EU och om EU:s framtid. Vi anser att även tydligt borde deklarera att vi vill omförhandla vårt EU-medlemskap, och vi anser att svenskarna borde få tycka till om EU-medlemskapet i en folkomröstning. Jag börjar med att yrka bifall till alla socialdemokratiska reservationer, vilket jag glömde när jag höll mitt anförande.Jag kan lugna med att Socialdemokraterna inte alls menar att diplomati, bistånd, handelspolitik och internationellt samarbete ska ersätta det svenska försvaret. Vi tror dock inte att det svenska försvaret är allenarådande och det enda som behövs för att hantera kriser och konflikter i världen. Vi tror att många av de hot, kriser och katastrofer som riskerar att uppkomma hanteras bäst med andra resurser än militära, det vill säga med bistånd, med öppenhet för flyktingar, med fungerande utvecklingssamarbete, genom större samarbete mellan länder, genom ett gott samarbete inom europeiska unionen, genom att bistå så att andra länder blir medlemmar av Europeiska unionen och genom att kämpa mot diskriminering och annat.Det säger om att vi bedriver den politiken för att på den vägen ersätta det svenska försvaret är alltså inte sant. Vi vill ha kvar det svenska försvaret som en försäkring som vi betalar en premie till för att vi den dag vädret blir sämre och risken för ett militärt anfall mot uppstår ska ha ett fungerande försvar.Under tiden är det dock viktigt att se på de andra hot som finns, och då är det militära försvaret inte det allra bästa verktyget att använda. Det är bra att Socialdemokraterna säger att det inte ska ersätta vårt svenska försvar, men i praktiken har det skett. Varför röstade Socialdemokraterna annars för en försvarsbudget som innebär att vi vid ett militärt angrepp bara kan försvara i på en plats?Socialdemokraterna har inget förslag på utökade försvarsanslag och ett starkare försvar. Om argumentation ska vara rimlig måste ni på allvar visa att ni vill stärka vårt svenska försvar.Vad anser Socialdemokraterna och om en full implementering av EU:s solidaritetsförklaring? Det finns ett kryphål som gör att vi inte måste bistå med militära medel, men det går mot den riktningen. Det finns ett stort politiskt tryck att bistå vid konflikter. Om ni så gärna vill värna alliansfrihet, hur ser ni då på denna utveckling inom EU? Är ni kritiska eller positiva till den? Redan sade på Folk och Försvar att det är svårt att se att skulle förklara sig neutralt om ett annat land i Europeiska unionen angreps militärt av en annan makt. Hon hade rätt då, och vi har rätt nu när vi säger att det inom Europeiska unionen är viktigt att vi samarbetar, utarbetar relationer med varandra och visar solidaritet. Detta är uttryckt i solidaritetsklausulen i Lissabonfördraget där vi säger att vi är beredda att bistå med hjälp om landet så önskar men att vi själva bestämmer hur den hjälpen ska se ut.Solidaritetsklausulen har utvecklats till en solidaritetsförklaring för att också inbegripa och , vilket jag tror att också tycker är högst rimligt. Natolandet ska med sina försvarsgarantier garantera stöd till , och ska inom EU hjälpa vid en katastrof. Självklart ska vi då också hjälpa , och därför har vi denna solidaritetsförklaring.Det är en bra utveckling där länderna går djupare och djupare in i ett gemensamt internationellt samarbete.Detta är emot. Ni vill gå i den andra riktningen och åternationalisera. Det är därför du talar om att är så bra; han vill ju gå den andra vägen och åternationalisera.Det är fel väg framåt. Vi behöver mer internationellt samarbete, och då kommer frågor om att vi ömsesidigt ska lita på och stötta varandra när det uppstår kriser och katastrofer.Vad gäller försvarets storlek menar vi att den budget vi har lagt motsvarar den resurs vi behöver lägga på det svenska försvaret , för vi ser inget militärt hot mot . För att ett militärt hot ska uppstå måste det finnas en annan makt med intention och förmåga att anfalla , och det finns ingen sådan makt . Jag kan inte tolka det på annat sätt än att är nöjd med dagens försvar och att det räcker att vi kan försvara i om hotbilden skulle förändras.Vad gäller solidaritetsförklaringen är det viktigt att visa solidaritet med vårt närområde, men en utveckling mot ett fullskaligt gemensamt EU-försvar där vi har skyldighet att ingripa militärt om ett annat land angrips bör vi vara vaksamma mot. måste få bedöma från fall till fall vad som är rimligt. När EU utvidgas kan ganska komplicerade konflikter uppstå, till exempel i eller öststaterna.Vi bör därför reflektera över detta och ställa oss kritiska så att vi inte går åt det hållet.Ja, vi är positiva till ett nordiskt försvarssamarbete. Vi har aldrig sagt något annat. Det är givet att vi ska ställa upp för varandra. EU är dock större och bredare, och här bör få göra sin egen bedömning av vilken förmåga vi har och på vilket sätt vi vill bidra. Både och har i sina anföranden lyft upp intressanta områden och intressanta frågor. Jag ser fram mot att längre fram i debatten från de borgerliga företrädarna få höra svaren på de frågor som har ställts.För mig som vänsterpartist är frågor om säkerhetspolitik ganska enkla. Svensk militär alliansfrihet har tjänat vårt land och vår omvärld väl och har möjlighet att tjäna vår omvärld väl under lång tid framöver.Den militära alliansfriheten har bidragit till att generation efter generation i det här landet har kunnat leva i fred och undvika krigets helvete.