bet · H101KU8 · 2013-11-14 00:00:00 — Fler avdelningar i Lagrådet I betänkandet behandlas proposition 2013/14:13 Fler avdelningar i Lagrådet. I propositionen föreslås att Lagrådet ska få bestå av högst fem avdelningar i stället för högst fyra. Syftet med lagändringen är enligt regeringen att skapa bättre möjligheter för Lagrådet att genomföra sin granskningsuppgift vid mycket stora arbetsanhopningar. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fler avdelningar i Lagrådet Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet. Därmed bifaller proposition 2013/14:13. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), i (S), (S), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). Lagrådet ska enligt 8 kap. 20 § regeringsformen på begäran av regeringen eller ett riksdagsutskott lämna yttranden över lagförslag. Lagrådet består av domare eller vid behov tidigare domare vid och . Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring ska meddelas i lag. Sådana bestämmelser finns i lagen (2003:333) om Lagrådet (lagrådslagen). Av denna lag följer bl.a. att en avdelning som huvudregel består av tre ledamöter samt att regeringen med hänsyn till arbetsbördan beslutar hur många avdelningar Lagrådet ska bestå av och under vilka tidsperioder avdelningarna ska tjänstgöra. Det slås också fast att fler än sammanlagt sex justitieråd inte får tas i anspråk för tjänstgöring i Lagrådet. Regeringsformens bestämmelser om Lagrådets sammansättning har ansetts betyda att Lagrådet i första hand ska bestå av aktiva ledamöter vid de båda högsta domstolarna och att det på varje avdelning helst bör tjänstgöra åtminstone en aktiv ledamot från var och en av domstolarna (prop. 2001/02:72 s. 44 och 2002/03:45 s. 13). Undantag från denna huvudregel får bara göras om det finns behov av det. Ett yttrande från Lagrådet ska inhämtas innan beslutar om ändringar i bl.a. tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen, lagar som rör enskildas personliga ställning eller som rör förhållandet mellan enskilda och det allmänna och innebär skyldigheter för enskilda (8 kap. 21 § andra stycket regeringsformen). Efter de ändringar i regeringsformen som trädde i kraft är lagrådsgranskningen, inom Lagrådets granskningsområde, i princip obligatorisk (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19 och 2010/11:KU4). Ett yttrande behöver dock inte inhämtas om granskningen skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer (tredje stycket i samma paragraf). I samband med dessa ändringar utvidgades också granskningsområdet något. I propositionen föreslås en ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet som innebär att Lagrådet får bestå av högst fem avdelningar i stället för högst fyra. Fler avdelningar i Lagrådet Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Utskottet delar regeringens bedömning att Lagrådet i undantagsfall och bör ges möjligheten att arbeta på fem avdelningar. Utskottet vill dock framhålla vikten av att Lagrådet ges förutsättningar att arbeta utan alltför stora arbetsanhopningar. Regeringen konstaterar i propositionen att Lagrådets arbetsbörda har ökat sedan det inrättades 1909, då med en avdelning, och att detta har lett till tre olika beslut om att öka det maximala antalet avdelningar. Det senaste fattades 1979 och har Lagrådet bestått av högst fyra avdelningar. Arbetsbördan har dock fortsatt att öka. Den grundlagsändring som trädde i kraft och som gör Lagrådets granskning i princip obligatorisk, liksom den höga lagstiftningstakten inom EU, ibland med krav på snabba nationella lagstiftningsåtgärder, framhålls av regeringen som bidragande orsaker till den ökande arbetsbördan för Lagrådet och svårigheterna att planera lagstiftningsarbetet så att arbetsanhopningar undviks. Lagrådet arbetar enligt regeringen normalt på två avdelningar. Vid arbetsanhopningar brukar dock Lagrådet ofta arbeta på tre avdelningar. Under några kortare perioder har arbetet också varit fördelat på fyra avdelningar. Den generella ökningen av antalet granskningsärenden och omfattningen av dessa har enligt regeringen betydelse för hur många avdelningar som behövs för verksamheten i Lagrådet. Av betydelse för behovet är också det förhållandet att arbetsbördan varierar över tiden. I lagrådslagens förarbeten konstaterades att den ojämförligt viktigaste orsaken till att det behövs ytterligare avdelningar tycks vara att remisserna anhopas vid vissa perioder (prop. 2002/03:45 s. 15). Av 3 kap. 3 § riksdagsordningen följer att fastställer vilken dag propositioner som enligt regeringen bör behandlas under det pågående senast ska lämnas till . Denna dag, som brukar infalla omkring , kallas stoppdagen. I anslutning till stoppdagarna brukar regeringen regelmässigt besluta att Lagrådet ska arbeta på tre avdelningar. Inför stoppdagen 2010 var Lagrådets arbetsanhopning enligt regeringen så omfattande att det, trots att regeringen då hade beslutat att Lagrådet skulle arbeta på fyra avdelningar, fanns risk för att inte alla remisser skulle kunna granskas i sådan tid att regeringen skulle hinna lämna propositioner till senast på stoppdagen. En sådan situation kunde enligt regeringen undvikas endast genom en omfattande arbetsinsats från Lagrådets sida. Regeringen anser att den utveckling som har skett när det gäller behovet av omfattande lagrådsgranskning under vissa kortare perioder av året, i synnerhet under före ett riksdagsval, motiverar att det införs en möjlighet för Lagrådet att arbeta på ytterligare en avdelning. En femte avdelning kan bli nödvändig vid mycket omfattande och komplicerade lagstiftningsärenden, särskilt om granskningen av dessa sammanfaller med avlämnandet av ett stort antal remisser av mer genomsnittlig omfattning och komplexitet. Det kan enligt regeringen bara förväntas finnas behov av fem avdelningar i Lagrådet i sällsynta undantagsfall och endast . I undantagsfall kan vidare enligt regeringen avdelningarna vara sammansatta så att bara en aktiv ledamot tjänstgör på dessa, i stället för en aktiv ledamot från var och en av de högsta domstolarna, vilket är huvudregeln. Även om en fjärde och en femte avdelning undantagsvis tillfälligt inrättas i Lagrådet, konstaterar regeringen att den nuvarande bestämmelsen som innebär att högst sex justitieråd kan tjänstgöra i Lagrådet skapar förutsättningar för att sätta samman avdelningarna så att minst en aktiv ledamot från antingen eller tjänstgör på varje avdelning. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det inte finns något behov av att ändra den gällande ordningen om hur många justitieråd som får tas i anspråk för tjänstgöring i Lagrådet. Det har inte väckts någon följdmotion med anledning av propositionen. Utskottet, som delar regeringens bedömning att Lagrådet i undantagsfall och bör ges möjligheten att arbeta på fem avdelningar, tillstyrker propositionen. Utskottet vill dock framhålla vikten av att regeringen i så stor utsträckning som möjligt genom att planera sitt lagstiftningsarbete ger Lagrådet förutsättningar att arbeta utan alltför stora arbetsanhopningar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:13 Fler avdelningar i Lagrådet: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet. Det här betänkandet behandlar en proposition som föreslår en ändring i lagen om Lagrådet. Förslaget innebär att Lagrådet får bestå av högst fem avdelningar i stället för högst fyra.Lagrådet ska på begäran av regeringen eller ett riksdagsutskott lämna yttranden över lagförslag. Ett yttrande från Lagrådet ska inhämtas innan beslutar om ändringar i bland annat tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen och lagar som rör enskildas personliga ställning. Efter de ändringar i regeringsformen som trädde i kraft är lagrådsgranskningen i princip obligatorisk.Lagrådet består av domare eller vid behov tidigare domare vid och . En avdelning i Lagrådet består i huvudsak av tre ledamöter. Regeringen beslutar med hänsyn till arbetsbördan om antalet avdelningar och under vilka tidsperioder avdelningarna ska tjänstgöra. Sådana bestämmelser om sammansättning och tjänstgöring finns i lagen om Lagrådet, lagrådslagen.Lagrådet arbetar normalt på två avdelningar. Vid arbetsanhopningar brukar dock Lagrådet ofta arbeta på tre avdelningar. Under några kortare perioder har arbetet också varit fördelat på fyra avdelningar. Den generella ökningen av antalet granskningsärenden och omfattningen av dessa har betydelse för hur många avdelningar som behövs för verksamheten. Det kan vara värt att notera i sammanhanget att arbetsbördan varierar under året.Av 3 kap. 3 § riksdagsordningen följer att fastställer vilken dag propositioner som enligt regeringen bör behandlas under det pågående senast ska lämnas till . Denna dag, som brukar vara , kallas stoppdagen. I anslutning till stoppdagarna brukar regeringen regelmässigt besluta att Lagrådet ska arbeta på tre avdelningar.Inför stoppdagen 2010 var arbetsanhopningen så omfattande att det, trots att regeringen då hade beslutat att Lagrådet skulle arbeta på fyra avdelningar, fanns risk för att alla remisser inte skulle kunna granskas . Detta kunde dock undvikas genom en omfattande arbetsinsats från Lagrådets sida.I propositionen konstateras att Lagrådets arbetsbörda har ökat sedan det inrättades 1909, då med en avdelning. Det senaste beslutet om en lagändring fattades 1979, och har Lagrådet bestått av högst fyra avdelningar. Arbetsbördan har dock fortsatt att öka.Den grundlagsändring som trädde i kraft och som gör Lagrådets granskning i princip obligatorisk, liksom den höga lagstiftningstakten inom EU, ibland med krav på snabba nationella lagstiftningsåtgärder, framhålls som bidragande orsaker till den ökande arbetsbördan.Regeringen anser att den utveckling som har skett när det gäller behovet av omfattande lagrådsgranskning under vissa kortare perioder av året, i synnerhet under före ett riksdagsval, motiverar att det införs en möjlighet för Lagrådet att arbeta på ytterligare en avdelning.Herr talman! En femte avdelning kan bli nödvändig vid mycket omfattande och komplicerade lagstiftningsärenden, särskilt om granskningen av dessa sammanfaller med avlämnandet av ett stort antal remisser av mer genomsnittlig omfattning. Det kan förväntas finnas behov av fem avdelningar i Lagrådet i sällsynta undantagsfall och då kanske endast under kortare tidsperioder.Utskottets förslag lyder i korthet: antar regeringens lagförslag. Utskottet delar regeringens bedömning att Lagrådet i undantagsfall och bör ges möjligheten att arbeta på fem avdelningar. Utskottet vill dock framhålla vikten av att Lagrådet ges förutsättningar att arbeta utan stora arbetsanhopningar.Herr talman! Det här kan tyckas vara en liten fråga, men det är en viktig fråga för mig eftersom jag gillar lagar som förenklar för människor. I det här fallet underlättas Lagrådets arbete. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag.