bet · H001SoU6 · 2013-02-13 00:00:00 — bidra med underlag till utvecklandet av insatser och strategier som utifrån ett individperspektiv främjar en positiv hälsoutveckling i befolkningen underlätta för hälso- och sjukvården, skolan, arbetsgivare och andra aktörer som vill erbjuda konkreta verktyg, tips och inspiration till enskilda om hälsofrämjande bidra till utveckling och spridning av kunskap om insatser och strategier som når dem som har sämre förutsättningar att uppnå en god hälsa. I motion 2012/13:So566 av (M) begärs ett tillkännagivande om att rekommendera att ta fram en nationell handlingsplan om arbetet med kulturens betydelse för folkhälsan. I motion 2012/13:So483 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att införa dans på recept som ett komplement till dagens vård. I motion 2012/13:So568 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa konst och kultur som rehabiliteringsalternativ inom barnpsykiatrin. I motion 2012/13:So361 av (FP) begärs ett tillkännagivande om rehabilitering till häst. Enligt motionären medför ridterapi en samhällsekonomisk vinst då riskerna och kostnaderna för sekundära sjukdomar minskas för den som har en funktionsnedsättning och utgör ett komplement till rehabilitering och friskvård. I motion 2012/13:So265 av och (båda FP) begärs ett tillkännagivande om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan utnyttjas mer i samhällets tjänst inom t.ex. vården och äldreomsorgen. I motion 2012/13:MJ408 av (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utreda myggornas påverkan på människor i deras närmiljö ur ett folkhälsoperspektiv. Motionären framhåller att det är ett välkänt problem med massförekomst av s.k. stickmyggor vid nedre . Ett motionsyrkande om kultur på recept behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU16 Folkhälsofrågor. Utskottet framhöll då bl.a. följande (s. 14, 1 res. S, MP, V). Utskottet välkomnar regeringens satsning på en försöksverksamhet för att med kultur som medel förebygga och förkorta sjukfrånvaron. Resultatet av försöksverksamheten ska redovisas . bör inte ta något initiativ på området. Motion [] avstyrks. Motionsyrkanden om folkhälsa och kultur behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor. Utskottet gjorde bl.a. följande uttalande (s. 11, 2 res. S och MP, V). Vidare ser utskottet positivt på det arbete som pågår inom såväl som FHI vad gäller folkhälsa och kultur. Några initiativ från sida är inte nödvändiga. Med detta avstyrker utskottet motionerna []. I budgetpropositionen anges att ett fullt utbyggt personligt hälsokonto på internet ska finnas tillgängligt (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 138). Det innebär att medborgarna får samlad tillgång till information och andra tjänster som rör deras hälsa. Det kan vara listor över förskrivna och uthämtade läkemedel, journaluppgifter och information om genomförda vaccinationer. Det personliga hälsokontot kan även innehålla en hälsodagbok där den enskilde kan föra in information om friskvård, egenvård, kostvanor etc. Hälsokontot bedöms bli särskilt viktigt för dem som har stora vård- och omsorgsbehov och deras anhöriga. Men tjänsten ska kunna utnyttjas av alla medborgare. Varje invånare ska själv besluta om vilken information som ska finnas tillgänglig på hälsokontot. ovan nämnda uppdrag, att fördela särskilda medel för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet m.m., förnyades (Ku2012/1538/KO). Enligt uppdraget ska göra en samlad översyn av det pågående arbetet med kultur för äldre inom sjukvård och omsorg. För att få till stånd försök med hög kvalitet bör, enligt uppdraget, antalet bidragsmottagare avgränsas och breda samverkansformer där kulturinstitutioner, professionella kulturskapare och den civila sektorn ingår, särskilt beaktas. I sitt urval av bidragsmottagare bör eftersträva en god geografisk spridning. ska uppdra åt en extern part att utvärdera gjorda insatser. En slutredovisning av uppdraget ska redovisas . fick utskottet information om verksamhet med vårdhund och "hund på recept" av vid . besvarade miljöminister en skriftlig fråga om vilken strategi regeringen har för att hjälpa utsatta områden i vad gäller förekomst av översvämningsmygg och anförde bl.a. följande (Svar på skriftlig fråga 2012/13:160). Jag vill inledningsvis säga att jag och regeringen ser mycket allvarligt på de problem massförekomst av översvämningsmyggor för med sig. Problemen med massförekomst av översvämningsmyggor för med sig komplexa frågor som påverkar många politikområden. Av denna orsak har det bland annat bildats en tjänstemannagrupp inom bestående av representanter från , och . Gruppen har särskilt fokus på att finna hållbara lösningar på både aktuella och kommande problem med massförekomst av översvämningsmyggor i landet. I syfte att bland annat finna långsiktiga lösningar på problemen med massförekomst av översvämningsmyggor gav regeringen ett uppdrag till i att redovisa hur den, tillsammans med övriga berörda länsstyrelser, kommuner och andra aktörer, inom ramen för regionala landskapsstrategier, arbetar för att problemen med massförekomst av översvämningsmyggor i Nedre långsiktigt ska kunna hanteras. Arbetet med att hitta långsiktiga lösningar har fortsatt och i den senaste redovisningen till regeringen konstaterar i att den vid utgången av 2013 kommer att kunna presentera möjliga lösningar på hur myggproblemen skulle kunna hanteras på lång sikt. Utskottet ser positivt på det arbete som görs på området folkhälsa och kultur och välkomnar översyn av det pågående arbetet med kultur för äldre inom sjukvård och omsorg. Utskottet känner också till att initiativ har tagits till nordiskt samarbete på området kultur och hälsa, se rekommendation till (Rek. 39/2012). Utskottet anser att nämnda översyn bör avvaktas. Sällskapsdjurens positiva effekter på människan inom vissa delar av vård och omsorg är välkänd. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So483 (M), 2012/13:So568 (M), 2012/13:So361 (FP), 2012/13:So265 (FP) och 2012/13:So566 (M) avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Utskottet noterar att det vid , länsstyrelser, kommuner och andra aktörer pågår ett arbete för att finna hållbara lösningar på problemen med massförekomsten av översvämningsmyggor. Detta arbete bör avvaktas varför utskottet avstyrker motion 2012/13:MJ408 (C) yrkande 2. En hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvård m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hbtq-certifiering. Jämför reservation 4 (MP, V). Regeringen bedömer att hälso- och sjukvården är en viktig aktör i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Arbetet med att stimulera ett förändringsarbete inom landstingen så att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser systematiskt integreras i det löpande vårdarbetet bör enligt regeringen därför intensifieras. I utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården bör sociala skillnader uppmärksammas, vilket bl.a. motiverar ett fortsatt arbete för en jämlik vård. Regeringen anser det vara motiverat att vidta åtgärder för att stödja och utveckla hälso- och sjukvårdens hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete. Åtgärderna rör särskilt: stöd för införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder, stöd för ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor inom hälso- och sjukvården, preventiva insatser genom den nationella cancerstrategin, hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom tandvården, åtgärder för att främja barns och ungas hälsa, lokalt drivet utvecklingsarbete och insatser för en jämlik hälso- och sjukvård. I kommittémotion 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av att fler vårdenheter hbtq-certifieras eller har en mycket tydlig hbtq-policy som följs på ett tydligt sätt. Certifiering har funnits , och det betyder ett synliggörande av att en organisation arbetar strategiskt utifrån ett hbtq-perspektiv, såväl för anställda som i bemötandet av kunder, klienter och patienter. Bland de organisationer som har blivit hbtq-certifierade finns ungdomsmottagningar, barnavårdscentraler, vårdcentraler och folktandvårdsmottagningar. Motionsyrkanden om hbt-certifiering behandlades senast i socialutskottets betänkande 2011/12:12 Folkhälsofrågor. Utskottet uttalade då följande (s. 17, 1 res. S, MP, V). Utskottet delar också bedömningen att hbt-certifiering är viktig. erbjuder RFSL hjälp med sådan certifiering. Bland dem som blivit certifierade finns bl.a. ungdomsmottagningar. bör inte ta något initiativ. Motionerna [] avstyrks. Utskottet har fått veta att fler och fler vårdenheter hbt-certifieras. I verksamheten ingår även queer-frågor. bör inte ta något initiativ. Utskottet avstyrker kommittémotion 2012/13:So595 (MP) yrkande 2. Smittskydd och allvarliga hälsohot m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella åtgärder och internationellt arbete mot antibiotikaresistens, om en offentlig ursäkt för hiv- och aidsvård, samt om nationell policy för sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter m.m. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V), 6 (MP, V), 7 (MP), 8 (V) och 9 (MP). Åtgärder mot allvarliga hälsohot, smittskydd För att snabbt och flexibelt kunna hantera allvarliga hälsohot bedömer regeringen att den generella beredskapen mot sådana hot bör utvecklas, förstärkas och anpassas . Arbetet för att förebygga antibiotikaresistens kommer att intensifieras ytterligare. I skrivelsen anförs att utbrott av allvarliga hälsohot kan drabba många människor och hota grundläggande värden och funktioner i samhället. Kriser kan snabbt utvecklas till att bli allvarliga för många individer och bli samhällsekonomiskt betungande. Samordning av insatser är, enligt regeringen, resurskrävande men nödvändigt i ett samhälle där kriser påverkar såväl individer som samhället i stort. Regeringen framhåller att antibiotikaresistens är ett växande hälsohot globalt. Europeiska myndigheten för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) har beskrivit antibiotikaresistens som ett av de allvarligaste hälsohoten inom EU. En felaktig användning av antibiotika har medfört att flera produkter har blivit ineffektiva. Detta riskerar att få allvarliga konsekvenser i form av avsaknad av effektiva läkemedel mot en rad sjukdomar samt stora svårigheter att bedriva avancerad sjukvård. Faktorer som fler äldre patienter, fler komplicerade kirurgiska ingrepp och mer avancerad medicinsk behandling inom cancer- och transplantationsområdet gör att allt fler löper risk att drabbas av resistenta bakterier och svårbehandlade infektioner. Ytterligare faktorer som ökar spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är det ökande resandet och att allt fler söker sjukvård utomlands. För att komma till rätta med denna problematik krävs, enligt regeringen, samordnade insatser inom en rad områden. Återhållsam antibiotikaanvändning, god hygien inom vård och omsorg, effektiv och tillgänglig infektionsdiagnostik, forskning och utveckling av nya antibakteriella ämnen samt insatser inom veterinärmedicinen och miljöområdet bedömer regeringen vara viktiga insatsområden för att få bukt med spridningen av resistenta bakterier. I skrivelsen anförs att vaccinationer är en av de mest kostnadseffektiva insatserna för folkhälsan. Många av de allvarliga sjukdomar som skördade tusentals offer har mer eller mindre försvunnit från , huvudsakligen genom införandet av vaccinationsprogram. Utvecklingen av nya vacciner har dock inneburit en förändrad kostnadsbild i förhållande till äldre vacciner. Detta ställer, enligt regeringen, ett ökat krav på beslutsprocessen för införandet av vacciner i de nationella vaccinationsprogrammen. De nya vaccinerna har också medfört behov av en bättre uppföljning, dels för att bedöma hur genomförd vaccinering påverkar sjukdomsbördan, dels för att kunna bedöma kostnadseffektiviteten av insatsen. Hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar Enligt regeringen är det av stor vikt att preventionsarbetet upprätthålls för att motverka och minska smittspridningen av hiv. Utifrån nulägesbilden finns det anledning att vara vaksam för att inte riskera en ökning av smittspridning av hiv i samhället. Delmålen i den nationella strategin mot hiv/aids har, enligt regeringen, ännu inte uppnåtts och det kommer därför att krävas ett fortsatt systematiskt och målinriktat preventionsarbete riktat till de grupper som är mest utsatta för att smittas av hiv. Regeringen noterar att frivilligorganisationerna har en särskild roll att spela i utformningen och genomförandet av arbetet mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Utgångspunkten för det svenska hivarbetet är den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60). Genom den årliga överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting riktas medel för att stimulera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Strategin ligger till grund för utformningen av överenskommelsen. Överenskommelsen har omfattat stimulansåtgärder samt stöd till viss verksamhet av riksintresse och stöd till viss verksamhet till nytta för flera regionala huvudmän. Ett av de områden som särskilt har uppmärksammats är insatser för barn som är hivsmittade eller barn med anknytning till personer som är hivsmittade. Syftet med modellen är att stödja huvudmännens kommunikationsinsatser som genomförs med medel från statsbidraget. Regionalt och lokalt samråd och samverkan har stimulerats inom överenskommelsen. Stöd ges också till tidsbegränsade satsningar till samtliga de grupper som i den nationella strategin har uppmärksammats som särskilt utsatta för att smittas av hiv. I kommittémotion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om en strategi mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Motionärerna framhåller att har presenterat en utredning om hur arbetet mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner kan utvecklas ytterligare. Regeringen behöver genomföra förslagen i där det bl.a. föreslås att det inrättas en nationell samverkansfunktion som inkluderar relevanta aktörer inom alla samhällssektorer, att det utvecklas en nationell handlingsplan och kommunikationsstrategi, att övervakningen av antibiotikaresistensen förstärks samt att satsningen på preventiva åtgärder för att förebygga uppkomst av infektioner och smittspridning fortsätter. I motion 2012/13:So253 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av snabba åtgärder mot den ökande utbredningen av antibiotikaresistens. Vidare begärs ett tillkännagivande om behovet av ett ökat internationellt samarbete för att minska antibiotikaresistens (yrkande 3). måste söka samverkan med länder som har insett vidden av problemet med antibiotikaresistens och än kraftfullare lyfta fram frågan inom WHO. I motion 2012/13:So458 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att användningen av antibiotika ska regleras hårdare inom EU och i världen. I motion 2012/13:So558 av m.fl. (S) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att samhället erkänner och framför en offentlig ursäkt till alla de människor som blev illa behandlade vid hiv- och aidsvård under första delen av den period vi har haft hiv i . Sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter, SRHR I motion 2012/13:So587 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ta fram en nationell policy för sexuell och reproduktiv hälsa och tillhörande rättigheter. Motionären framhåller att det svenska nationella arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa är alltför splittrat. Vidare begärs ett tillkännagivande om behovet av att samordna det preventiva arbetet för att förhindra oönskade graviditeter samt STI (sexually transmitted infections) och hiv (yrkande 2). Regeringen har satt igång flera arbeten om prevention av hiv, STI och oönskade graviditeter utan att det har lett till någon samlad strategi. Ett motionsyrkande om antibiotikaresistens behandlades av utskottet senast i betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor. Utskottet framhöll då följande (s. 15, 1 res. S, MP, V). Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Målet för insatserna i fråga om antibiotikaresistens är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Utskottet konstaterar att insatser inom området genomförs av och . överlämnade rapporten till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. pågår arbete med en handlingsplan i syfte att åstadkomma ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar. Utskottet välkomnar detta arbete. Utskottet noterar vidare att landstingens arbete för att uppnå en rationell och återhållen antibiotikaförskrivning kommer att premieras genom stimulansbidrag även 2012. Arbetet för att nå det nationella målet om max 250 antibiotikarecept per 1 000 invånare och år intensifieras, både genom landstingens insatser och bl.a. och åtgärder. Också inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin prioriteras insatser för att minska utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistens. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att fortsätta med det internationella engagemanget i frågan. WHO-strategin, som antogs , innebär att resurserna samlas och fokuseras på särskilda insatser. Inom EU kommer det danska EU-ordförandeskapet att prioritera bl.a. frågan om antibiotikaresistens . Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motion []. Ett motionsyrkande om att att öka de främjande insatserna inom folkhälsopolitikens målområde om sexualitet och reproduktiv hälsa behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU12 Folkhälsofrågor. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 21, 1 res. S, MP,V). När det gäller främjande insatser inom folkhälsopolitikens målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa pågår det arbete inom bl.a. och . bör inte föregripa resultatet av detta arbete. Motion [] avstyrks. Regeringen gav i uppdrag till att i samverkan med initiera och ansvara för en nationell samverkansfunktion samt utarbeta en tvärsektoriell handlingsplan för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner och en övergripande kommunikationsstrategi för området (S2010/7655/FS [delvis]). För att motverka utvecklingen av antibiotikaresistens är det enligt regeringen av vikt att arbetet sker sektorsövergripande. Regeringen framhåller att det krävs fortsatta insatser inom humanmedicin, veterinärmedicin och ickemedicinsk användning av antibiotika inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn samt inom miljöområdet, och det är även viktigt att inkludera utbildning och forskning. Vidare är det viktigt att arbetet har ett övergripande fokus och knyts ihop med andra nationella strategier, såsom den nationella läkemedelsstrategin och patientsäkerhetsstrategin. Samverkansfunktionen bör ha en bred förankring och innehålla representanter från samtliga berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget löper och ska redovisas till . 2016 ska en utvärdering av formerna för samverkansfunktionen, inklusive ansvarsfördelning mellan de olika myndigheterna redovisas till . Regeringen godkände en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting om förbättrad patientsäkerhet 2013 (S2012/8770/FS [delvis]). Enligt överenskommelsen premieras de landsting som ökar följsamheten till lokala behandlingsrekommendationer när det handlar om vanliga infektioner, minskar antalet förskrivna antibiotikarecept och visar att av vårdenheterna inom primärvården har försett sina respektive förskrivare med en översikt av deras personliga antibiotikaförskrivning. Enligt Smittskyddsinstitutets (SMI:s) regleringsbrev 2013 ska SMI följa och analysera patientsäkerhetssatsningen, dvs. landstingens följsamhet till lokala behandlingsrekommendationer och antibiotikaförskrivningen m.m. En delredovisning ska lämnas till och . Av regleringsbrevet framgår vidare att SMI i samverkan med ska revidera befintliga behandlingsrekommendationer, alternativt ta fram nya rekommendationer, för totalt tre infektioner som är vanligt förekommande inom öppenvården. En projektplan för vilka behandlingsrekommendationer som ska omfattas av uppdraget ska lämnas till . Redovisningar avseende revision eller nyproduktion av behandlingsrekommendationerna i enlighet med den redovisade planen ska lämnas till och . SMI ska vidare genom en beteendevetenskaplig studie kartlägga och analysera vilka faktorer som påverkar läkares beteende vid förskrivning av antibiotika. En delredovisning av projektplan för arbetet ska lämnas till . SMI ska även utveckla, testa och validera en modell för hälsoekonomiska beräkningar avseende antibiotikaresistens för att bättre kunna bedöma dess konsekvenser för samhället i form av sjuklighet, dödlighet och utgifter. En delredovisning av en utvecklad beräkningsmodell ska lämnas till . Uppdraget ska slutredovisas, med undantag för behandlingsrekommendationerna, till . Regeringen presenterade en nationell läkemedelsstrategi där ett av insatsområdena har fokus på minskad utveckling och spridning av antibiotikaresistens genom en kombination av lokala och globala insatser. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 s. 139) att man avser att fortsätta att driva antibiotikaresistensfrågan på EU-nivån och den internationella nivån. Regeringen har initierat arbete för att få till stånd system för utvecklandet av nya antibiotika. Frågan lyftes fram t.ex. under senaste ordförandeskap i EU. Detta arbete kommer att prioriteras även fortsättningsvis. Vidare avser regeringen att också verka pådrivande för antibiotikaresistensarbetet inom WHO, i enlighet med strategin för samarbete med WHO för 20112015 och dess årliga arbetsplaner. I en interpellationsdebatt anförde socialminister bl.a. följande angående frågan om människor som drabbades av hiv/aids senare del och och deras anhöriga bör få en ursäkt av det svenska samhället (ip. 2012/13:20, prot. 2012/13:19 s. 3536). Inledningsvis konstaterar jag att smittspridningen av hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar är en av de största utmaningarna inom folkhälsoområdet. [] Att personer som lever med hiv/aids utsätts för diskriminering och bristfälligt bemötande är givetvis helt oacceptabelt. Diskrimineringslagen (2008:567) ger ett skydd mot diskriminering av personer som lever med hiv/aids under diskrimineringsgrunden funktionshinder. har genom sin tillsynsverksamhet ansvar för att vidta åtgärder mot diskriminering inom vården. [] För att få mer kunskap om livssituationen hos personer som lever med hiv i den industrialiserade delen av världen har sammanställt en kunskapsöversikt i ämnet. Det övergripande syftet är att med utgångspunkt i tidigare studier och erfarenheter identifiera möjliga indikatorer för att följa utvecklingen av levnadsvillkor, livskvalitet, stigma och diskriminering hos personer med hiv i . För att stimulera till intensifierat arbete mot hiv/aids på lokal och regional nivå har regeringen avsatt statsbidrag som har fördelats i enlighet med en överenskommelse mellan regeringen och kommuner och landsting, SKL. [] Vidare har tagit fram ett kunskapsunderlag för preventionsarbete för olika målgrupper. pågår en översyn inom av hur statsbidrag på området fördelas. En utgångspunkt för översynen är att statsbidrag på området också framöver ska främja de övergripande nationella målen för insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Regeringen har även initierat en särskild satsning på jämlik vård. I denna ingår en rad insatser som avser att minska diskriminering och ojämlikt bemötande inom vården. Bl.a. ska , i samverkan med , ta fram ett utbildningspaket för vårdpersonal om olika aspekter av värdigt och professionellt bemötande och agerande inom vården.