bet · H001KU21 · 2013-06-10 00:00:00 — 2012/13:KU21 Redogörelser för behandlingen av skrivelser Redogörelser för behandlingen av skrivelser I detta betänkande behandlas regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2012/13:75) och riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (redog. 2012/13:RS4). Utskottet noterar att den andel riksdagsskrivelser och tillkännagivanden som slutbehandlas i årets skrivelse är större än tidigare, vilket är positivt, i synnerhet som det totala antalet redovisade tillkännagivanden är det högsta . Även den genomsnittliga tiden för slutbehandling av tillkännagivanden utvecklas i gynnsam riktning och är i årets skrivelse strax under . Mot bakgrund av påpekanden från bl.a. socialförsäkrings- och näringsutskotten konstaterar att vissa beredningsåtgärder i ett antal tillkännagivanden har fördröjts. delar utskottens bedömningar och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som krävs för att samtliga utskotts synpunkter ska beaktas. Vidare avvisar konstitutions- och näringsutskotten regeringens slutbehandling av två tillkännagivanden. Därutöver kan utskottet konstatera att två tillkännagivanden på justitie- och socialförsäkringsutskottens område saknas i regeringens redogörelse. Ett av dessa två beslutades och har gått helt förlorat i regeringens korrespondens med , vilket enligt är anmärkningsvärt. Med anledning av detta betonar utskottet på nytt och med skärpa vikten av att regeringens redogörelse är fullständig och korrekt. Utskottet förutsätter, mot bakgrund av att utskottet har uppmärksammat saknade tillkännagivanden, att eventuella kvarvarande brister i rutiner åtgärdas för att det inträffade inte ska upprepas. Utskottet anser att det finns ett fortsatt utrymme för ökad tydlighet i riksdagsstyrelsens redogörelse. Utskottet föreslår att lägger regeringens och riksdagsstyrelsens redogörelser till handlingarna. En motivreservation (S, MP, V) och ett särskilt yttrande (M, FP, C, KD) lämnas i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser lägger skrivelse 2012/13:75 till handlingarna. Reservation (S, MP, V) motiveringen Riksdagsstyrelsens redogörelse för behandlingen av skrivelser lägger redogörelse /13:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (S) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2012/13:75 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen överlämnades . Redogörelse till 2012/13:RS4 med redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades av riksdagsstyrelsen . beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse. Yttranden har inkommit från skatte-, justitie-, utrikes-, socialförsäkrings-, trafik- och näringsutskotten, se bilagorna 27. Övriga utskott beslutade att inte yttra sig. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Redogörelserna är knutna till riksdagsskrivelserna där meddelar regeringen sina beslut. En redogörelse upptar samtliga riksdagsskrivelser som har ställts till regeringen det senaste kalenderåret och därtill samliga äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats i en bilaga till årsredovisning, som sedan behandlats av i dess budgetbetänkande. I redogörelsen redovisas kortfattade sakuppgifter om riksdagsskrivelsernas nummer och övriga aktuella dokument (framställning, proposition, motioner, utskottsbetänkande, protokoll) och i förekommande fall uppgifter om genomförda lagändringar samt uppgifter om huruvida skrivelsen är slutbehandlad eller inte. Riksdagsstyrelsen har beslutat att redovisningen till av vidtagna åtgärder ska ha samma form som regeringens redovisning och överlämnar därför /12 en särskild redogörelse till med redovisning av vilka åtgärder som vidtagits med anledning av riksdagsskrivelserna. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Skrivelse 2012/13:75 avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits . Redogörelsen omfattar också vissa senare regeringsbeslut, om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. I skrivelsen redovisas också information om regelbeståndet samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformationssystemet. I redogörelse /13:RS4 redovisas behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation (S, MP, V) och särskilt yttrande (M, FP, C, KD). Antalet gällande grundförfattningar per är 3 896. Av dessa är 1 343 lagar. Motsvarande siffror per var 3 840, varav 1 327 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 1001. Av dessa författningar var 118 grundförfattningar (28 lagar och 90 förordningar). Den siffran kan jämföras med 1 609 , 2 076 och 1 608 . har EU-direktiv genomförts i 71 ändringsförfattningar (45 lagar och 26 förordningar) och 10 nya grundförfattningar (5 lagar och 5 förordningar), att jämföra med 82 ändringsförfattningar och 28 nya grundförfattningar och 59 respektive 22 . Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 7 900. Det innebär en ökning med ca 400 regelrubriker innan. Regeringens arbete med regelförenkling har för perioden 20112014 inriktats på de fem områden som bedöms ge störst positiv effekt i företagens vardag: minskade kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på länsnivå och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringen har satt upp sju mål och uppföljningsinsatser för arbetet med att förenkla för företagen . Därigenom knyts regelförenklingsarbetet närmare EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi som ska vara uppfylld . Dessa sju mål innebär bl.a. att andelen företagare som upplever regler som tillväxthinder ska ha minskat 2020 jämfört med , de administrativa kostnaderna ska vara lägre 2020 än de var 2012, handläggningstiderna på länsstyrelserna ska ha minskat jämfört med och företagare ska vara mer nöjda med sina kontakter med länsstyrelser 2020 än 2012. En ytterligare målsättning är att merparten av de kommuner som deltagit i den utbildning som anordnats av och Kommuner och Landsting ska ange att utbildningen bidragit till att förbättra servicemöjligheterna för företagarna i kommunen. Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram ett konkret stöd för att beskriva och beräkna kostnader, utöver de administrativa kostnaderna, och för att beskriva positiva konsekvenser för företag vid regelgivning, i enlighet med förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syftet är att få till stånd bättre kostnadsbeskrivningar i konsekvensutredningar. Regelförenkling inom Europeiska unionen Enligt regeringens skrivelse har en viktig åtgärd inom Europeiska Unionen (EU) under den ekonomiska krisen varit att göra regelverk ändamålsenliga utifrån ett företagarperspektiv, och har prioriterat att driva på förenklingsarbetet inom EU. antog rådsslutsatser om den framtida agendan för smart lagstiftning. Dessa syftar till att stärka arbetet med smart lagstiftning inom EU och innehåller förslag till den framtida agendan för att åstadkomma bättre lagstiftning på EU-nivå. Även i rådsslutsatser från , lyfts det fram att regelbördan för framför allt små och medelstora företag bör minska på EU-nivå. presenterade kommissionen ett nytt meddelande om smart lagstiftning, KOM(2012) 746. I meddelandet redogör kommissionen bl.a. för etableringen av ett nytt program för att minska regelbördor. En del av programmet kommer även att innefatta en uppföljning av kommissionens tidigare program för att minska de administrativa bördorna. Vidare framgår av meddelandet att kommissionen har för avsikt att förbättra beräkningarna av kostnader och nyttor i konsekvensutredningar, utvärdera lagstiftning och betona betydelsen av samråd med medborgare och berörda parter för att åstadkomma smart lagstiftning. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter om regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). Av tabell 1 nedan kan man utläsa att för perioden 20012012 utgjordes drygt en femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar av författningar genom vilka EU-direktiv genomfördes. gäller att lite mindre än en tredjedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. När det gäller ändringsförfattningarna (som inte tas upp i detalj här) kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar i genomsnitt ligger strax under 1 300 (där 2010 med 1 887 kungjorda ändringsförfattningar får anses utgöra ett extremfall för den nämnda perioden). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförs uppgår till med stora årliga variationer (t.ex. var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2011, 2012). Tabell 1 Antal kungjorda grundförfattningar och andel kungjorda EU-grundförfattningar År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) Andel kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 12,5 (8,1) 129 (27) 20 (7) 15,5 (25,9) 135 (41) 25 (11) 18,5 (26,8) 136 (38) 37 (15) 27,2 (39,5) 162 (42) 32 (14) 19,8 (33,3) 178 (59) 85 (33) 47,8 (55,9) 347 (28) 76 (12) 21,9 (42,9) 160 (49) 48 (20) 30,0 (40,8) 207 (52) 43 (8) 20,8 (15,4) 189 (65) 22 (9) 11,6 (13,8) 173 (32) 28 (14) 16,2 (43,8) 118 (28) 10 (5) 8,5 (17,9) 2 070 (498) 443 (151) 21,4 (30,3) Källa: kanslis genomgång av skrivelserna 2001/02:75, 2002/03:75, 2003/04:75, 2004/05:75, 2005/06:75, 2006/07:75, 2007/08:75, 2008/09:75, 2009/10:75, 2010/11:75, 2011/12:75 och 2012/13:75. I sammanhanget användbara data fanns endast tillgängliga . redogörelser från regeringen innehåller inte så detaljerade uppgifter att en analys av författningsutgivningen kan genomföras. : Andelen uttrycks i procent. Regelförenkling utanför Europeiska unionen Av skrivelsen framgår att har arbetat fram 22 rekommendationer avseende regelpolicy och styrning. Rekommendationerna, som inte är strikt bindande, antogs av högsta beslutande organ () . I skrivelsen framhålls att rekommendationerna kommer att beaktas i det fortsatta förenklingsarbetet och att kommer att följa upp rekommendationerna . Språkvård, rättsinformation m.m. I finns språkexperter knutna till granskningsverksamheten. Språkexperterna finns i granskningskansliet i Statsrådsberedningen. Några av språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården. En viktig uppgift för EU-språkvården är att underhålla ett nätverk av kontaktpersoner i EU-språkliga frågor på alla departement och på ett 40-tal myndigheter. Genom nätverket kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. Kontakten med EU-institutionerna upprätthålls också genom att EU-språkvården deltar i vissa möten med chefer och översättare vid institutionernas svenska översättningsavdelningar. Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinuerligt. Det innehåller föreskrifter av olika slag, både sådana som publiceras i SFS och sådana som publiceras i myndigheters författningssamlingar. Systemet innehåller också förarbeten till lagstiftning, rättspraxis och visst internationellt material. innehåller rättsinformationssystemet också en sammanställning av domstolarnas avgöranden enligt lagen (2009:1058) om förtursförklaring i domstol. Varje offentligt organ som deltar i systemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktuell. ansvarar för samordningen av systemet. Via den gemensamma ingångssidan finns innehållet i rättsinformationssystemet tillgängligt för användarna på ett enhetligt och samlat sätt. kungörs författningar i den tryckta publikationen SFS. En utredning har föreslagit att författningar i stället ska kungöras elektroniskt på en särskild webbplats (SOU 2008:88). Regeringen har gett en sakkunnig person inom i uppdrag att ta fram en sådan lösning. Regeringens redogörelse är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen tar upp samtliga riksdagsskrivelser som har ställts till regeringen under det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. Den äldsta ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen är en riksdagsskrivelse från /98 med ett tillkännagivande om övriga konkurrensfrågor (bet. 1997/98:SoU25 mom. 10, rskr. Regeringen har tidigare hänvisat till att landstingen tillsatte en projektgrupp med uppdrag att ta fram en gemensam modell för särredovisning av tandvårdsverksamheterna, som sedan skulle bedömas av Statskontoret. I förra årets skrivelse hänvisade regeringen till att Statskontoret föreslagit en uppföljning av huvudmännens redovisning av folktandvården . Regeringen hade för avsikt att återkomma till när uppföljningen genomförts. I årets skrivelse framhåller regeringen att den avser att ge Statskontoret ett uppföljningsuppdrag enligt ovan och därefter återkomma till . Regeringen ämnar betrakta ärendet som slutbehandlat om Statskontoret bedömer att redovisningen uppfyller kraven för transparent redovisning. Från /2000 kvarstår en riksdagsskrivelse som ej är slutbehandlad (bet. 1999/2000:MJU17 mom. 24, rskr. 253) och som gäller samlad redovisning av jaktfrågor. I förra årets skrivelse hänvisade regeringen till tre utredningsbetänkanden , vilka bereddes inom , och till att ytterligare behov av utredning övervägdes. I årets skrivelse hänvisar regeringen till samma utredningar som ovan, samt till en departementspromemoria med förslag inom det samepolitiska området som regeringen remitterade 2009. Då förslagen möttes av kritik av bl.a. och företrädare för renägarna inleddes en förnyad förankringsprocess. Slutligen hänvisar regeringen till att har tillsatt en särskild arbetsgrupp som väntas lämna förslag . Från /02 kvarstår två skrivelser som ej slutbehandlade. Den första är en skrivelse med ett tillkännagivande om avskaffande av reklamskatten (bet. 2001/02:SkU20, rskr. I årets skrivelse hänvisar regeringen till att den inom ramen för budgetpropositionen har prövat frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Därvid anför regeringen att den anser att den resterande reklamskatten bör avskaffas, men att man med hänsyn till den rådande ekonomiska osäkerheten har valt att prioritera skattesänkningar som stärker sysselsättningen. Den andra ej slutbehandlade skrivelsen rör ett tillkännagivande om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 mom. 1, rskr. 233) och redovisas under avsnittet om område nedan. Den ej slutbehandlade skrivelse som kvarstår från /04 gäller vissa frågor om aktivitetsersättning (bet. 2003/04:SfU1 mom. 34, rskr. Regeringen hänvisar i skrivelsen dels till en särskild utredare som ska redovisa sitt uppdrag , dels till en arbetsgrupp inom som har i uppdrag att göra en översyn. Efter att dessa två utredningar presenterats avser regeringen att ta ställning till hur kvarvarande delar av momentet ska behandlas. Därutöver kvarstår som ej slutbehandlade 7 skrivelser från /05, 10 från /06, 3 från /07, 1 från /08, 2 från /09, 11 från /10, 30 från /11 och 33 från /12. Vidare kvarstår 17 skrivelser som ej slutbehandlade från det nu pågående /13 fram till juluppehållet. I skrivelsen redovisas 44 riksdagsskrivelser med 15 tillkännagivanden som grundar sig i betänkanden från från riksmötena /20002012/13. Av dessa redovisas 35 riksdagsskrivelser med 7 tillkännagivanden som slutbehandlade och 9 riksdagsskrivelser med 8 tillkännagivanden som ej slutbehandlade. Nedan behandlas de riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Den äldsta ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen på område gäller ett tillkännagivande om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 mom. 1, rskr. Regeringen hänvisar i skrivelsen till att slutbetänkande har remissbehandlats och bereds i . När det gäller tillkännagivandet om dröjsmål hos myndigheter (bet. 2004/05:KU14 mom. 6, rskr. 153) hänvisar regeringen, i likhet med föregående år, till utredningen Det allmännas ansvar enligt förslag till lagreglering (SOU 2010:87) och förslag till ny lag (SOU 2010:29). I årets skrivelse framhåller regeringen att förslag har remissbehandlats och att arbete pågår med en lagrådsremiss om en ny förvaltningslag, där frågan ska ingå. Avsikten är att en proposition ska kunna överlämnas till under /14. När det gäller tillkännagivandet om skydd för s.k. whistle-blowers (bet. 2010/11:KU23 mom. 16, rskr. 179) uppger regeringen att den efter att ha omnämnt frågan i kommittédirektiv i ett näraliggande sammanhang (dir. 2012:76) har återkommit med kommittédirektiv som tar sikte på den fråga som avses med momentet (dir. 2013:16). Av årets skrivelse framgår i likhet med föregående års skrivelse att tillkännagivandet om insyn i kungliga hovstaten (bet. 2011/12:KU1 mom. 2, rskr. 56) bereds inom . När det gäller tillkännagivandet om Justitieombudsmännens ämbetsberättelse och fråga om nya tillsynsorgan (bet. 2011/12:KU6, rskr. 160161) anges att regeringen avser att fatta beslut om kommittédirektiv och att tillkännagivandet bedöms bli slutbehandlat . I frågan om tillkännagivandet om evenemangslista (bet. 2011/12:KU16 mom. 1, rskr. 224) framgår av skrivelsen att regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att redovisa sin analys och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. När det gäller tillkännagivandet om annonstider i radio och tv (bet. 2011/12:KU16 mom. 2, rskr. 224) anges att regeringen avser att låta göra en utvärdering under innevarande mandatperiod. När det gäller tillkännagivandet om modersmålslärare och undantaget från kravet på lärarlegitimation (bet. 2011/12:KU17 mom. 1, rskr. 227) framhåller regeringen att en promemoria där frågan behandlas har remitterats (U2012/6626/S) samt att har beslutat om att öka anslaget 2:71 Särskilda medel till universitet och högskolor m.m. med med anledning av regeringens satsning på ämneslärarutbildning i minoritetsspråk. Den äldsta slutbehandlade skrivelsen gäller tillkännagivandet om frågans fortsatta beredning (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. Genom tillkännagivandet efterfrågade ett förslag till permanent lösning i frågan om konflikten mellan upphovsrätten och offentlighetsprincipen. I förra årets redogörelse angavs att regeringen avsåg att behandla frågan i en proposition . Vid behandlingen av förra årets skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2011/12:75) konstaterade att hade gått sedan tillkännagivande och att utskottet vid en tidigare behandling av regeringens redogörelse hade uttalat att då inte kunde anses vara en acceptabel tidsåtgång för behandlingen av ett tillkännagivande. Mot bakgrund av att den senast redovisade beredningsåtgärden rörande tillkännagivandet var remissbehandlingen av en departementspromemoria (Ds 2005:54) , och att regeringen hade redovisat sin avsikt att under det året behandla frågan i en kommande proposition, föreslog utskottet (bet. 2011/12:KU21) att skulle lämna ett nytt tillkännagivande i frågan. beslutade i enlighet med utskottets förslag och tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet hade anfört om att regeringen skulle återkomma till i frågan. I årets skrivelse anges att frågan har behandlats i en skrivelse till om upphovsrätt och handlingsoffentlighet (skr. 2012/13:54) i vilken regeringen bedömde att det inte finns tillräckliga skäl för att ta initiativ till förändringar i regelverket. När det gäller tillkännagivandet om styrelses framställning om sammanslagningar av myndigheter (bet. 2010/11:KU8, rskr. 154156) framgår följande av regeringens skrivelse. I fråga om anges att regeringen anser att , som låg till grund för styrelses framställning, är slutbehandlad i de delar som berör verket. beslutade regeringen därför att lägga skrivelse till handlingarna. I fråga om anges att regeringen har gett i uppdrag att inrätta en mer sammanhållen och ändamålsenlig struktur för myndighetens rättsliga tillsyn för att möjliggöra en ökad enhetlighet i rättstillämpningen. har inrättat en särskild tillsynsfunktion vid . ställer regeringen i regleringsbrevet krav på att ska analysera väsentliga skillnader i verksamhetsresultat mellan olika kamrar och redovisa åtgärder för att minska dessa skillnader. När det gäller framhåller regeringen att i enlighet med regeringens uppdrag har redovisat hur myndigheten arbetar med att säkerställa en likformig tillämpning och med att säkerställa att handläggningens utfall inte påverkas av någon form av diskriminering. Vidare anges att även har inkommit med en redovisning av uppdraget att visa i vilken utsträckning det finns variationer i tillämpningen av lagstiftningen, och att regeringen kommer att använda underlaget för att följa utvecklingen av verksamheten. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att riksdagsskrivelsen var att anses som slutbehandlad i denna del. I fråga om tillkännagivandet om frågan om verkställighet av beslut och sanktioner (bet. 2010/11:KU24 mom. 8, rskr. 165) framgår av skrivelsen att regeringen beslutade om kommittédirektiv (dir. 2012:105) till en särskild utredare som ska föreslå en modernisering av kommunallagen (1991:900). I utredarens uppdrag ingår bl.a. att bedöma om bestämmelserna i fråga om verkställighet och rättelse av kommunala beslut behöver ändras samt om det finns skäl att införa sanktioner vid utebliven rättelse av upphävda beslut. Uppdraget ska redovisas , och därmed anses skrivelsen som slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om förstärkta resurser för djurskyddskontroller (bet. 2011/12:KU1 mom. 6, rskr. 60) hänvisas i skrivelsen till regeringens beslut om sin proposition (prop. 2011/12:99) med förslag till vårändringsbudget . I nämnda proposition (s. 1011 och 15) lämnades bl.a. förslag om en ökning av anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. för att säkerställa fortsatta insatser för en god och kvalitativ djurskyddskontroll, något som innebar att tillkännagivande tillgodosågs. När det gäller tillkännagivandet om meddelarskydd i offentligt finansierad verksamhet (bet. 2011/12:KU13 mom. 2, rskr. 187) anges att regeringen beslutade om kommittédirektiv (dir. 2012:76) till en särskild utredare med uppdrag att se över frågan om stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet och då framför allt i sådan verksamhet som avser vård, skola och omsorg. I uppdraget ingår bl.a. att särskilt belysa frågorna om efterforskningsförbud och repressalieförbud, överväga vilka kategorier av personer som deltar i en näringsidkares verksamhet som bör ges stärkt skydd, beakta nationell och internationell rättsutveckling på såväl området för meddelarskydd som angränsande rättsområden samt beakta och analysera den kritik som tidigare presenterade förslag om stärkt meddelarskydd för privatanställda har fått. Uppdraget ska redovisas . I fråga om tillkännagivandet om beredningen av tillkännagivanden (bet. 2011/12:KU21 mom. 1, rskr. 269) anges att regeringen beslutade att lägga skrivelse till handlingarna, varvid regeringen angav att det som tillkännagett hade delgetts berörda inom . I fråga om tillkännagivandet om den fortsatta beredningen av frågan om upphovsrätten och offentlighetsprincipen (bet.