bet · H001NU8 · 2013-02-25 00:00:00 — 2012/13:NU8 om regelförenkling för företag om regelförenkling för företag Betänkandet behandlar regeringens skrivelse om regelförenkling för företag (skr. 2012/13:5) och 31 motionsyrkanden. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten för företag regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6). Syftet med har varit att granska i vilken utsträckning regeringen har uppnått de övergripande målen för regelförenklingsarbetet. Motionsyrkandena behandlar frågor om samordnat uppgiftslämnande till myndigheter, regelförenkling för vissa näringar och övergripande frågor om regelförenklingsarbetet. Samliga yrkanden avstyrks av utskottet. I sitt ställningstagande framhåller utskottet bl.a. att goda villkor för företagande är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt. Att förenkla regelverk och minska företagens tidsåtgång för administration är en viktig del i ett gott företagsklimat. På så sätt kan företagare ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet. Utskottets ställningstagande har föranlett tre reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Samordnat uppgiftslämnande till myndigheter 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 2, 2011/12:N228 av och (båda M), 2011/12:N254 av m.fl. (MP) och 2012/13:MJ270 av (M) yrkande 1. Reservation 1 (MP) Regelförenkling för vissa näringar 2011/12:Kr278 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2011/12:N374 av och (båda M), 2011/12:N400 av i (M) och 2012/13:MJ474 av (M) yrkande 9. Reservation 2 (MP) 2011/12:Fi241 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2011/12:N201 av och (båda FP) yrkande 1, 2011/12:N246 av (M), 2011/12:N251 av m.fl. (MP) yrkandena 14, 2011/12:N278 av (M), 2011/12:N301 av Finn m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2011/12:N310 av (M), 2011/12:N336 av (M), 2011/12:N350 av och de (båda M), 2012/13:N3 av m.fl. (S), 2012/13:N213 av (M), 2012/13:N224 av (KD), 2012/13:N230 av (S), 2012/13:N234 av (FP) yrkande 1, 2012/13:N270 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:N291 av (M), 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2012/13:N391 av (M) yrkande 1 och lägger skrivelse 2012/13:5 till handlingarna. Reservation 3 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (V), (S), (SD) och Rebwar (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2012/13:5 om regelförenkling för företag, en motion som har väckts med anledning av skrivelsen 25 motioner från den allmänna motionstiden och om regelförenkling för företag. Under ärendets beredning har information till utskottet lämnats av riksrevisorn och företrädare för och . lämnar löpande granskningsrapporter. Syftet med för företag regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6) har varit att granska i vilken utsträckning regeringen har uppnått de övergripande målen för regelförenklingsarbetet. Har företagen upplevt en märkbar positiv förändring i sin vardag? Utifrån detta resultat analyserar också om regeringens delmål och verktyg bidrar till att uppfylla de övergripande målen och om de är utformade på ett effektivt sätt. granskning avser i huvudsak perioden 20062010. överlämnades till regeringen . Regeringen överlämnade skrivelsen om regelförenkling för företag (skr. 2012/13:5) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten för företag regeringen är fortfarande långt från målet (RiR 2012:6). presenterade regeringen en delvis förändrad inriktning för förenklingsarbetet. Målsättningen med arbetet är även i fortsättningen att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. För att nå målet har förenklingsarbetet breddats för att fånga fler aspekter av företagens vardag och de utmaningar företagare ställs inför. Syftet är att förstärka det positiva trendbrott som enligt regeringen har skett , när det gäller minskningen av företagens regelbörda. Skrivelsen innehåller även en redogörelse för det fortsatta regelförenklingsarbetet. om regelförenkling för företag Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (MP) och 3 (S, MP, V). De frågor som har ställt är följande. Har företagen upplevt en märkbar positiv förändring i sin vardag? Är regeringens delmål och verktyg för att uppnå regelförenkling ändamålsenliga och effektiva? Granskningen har resulterat i ett antal iakttagelser, slutsatser och rekommendationer. För att besvara frågan om regeringen har nått det övergripande målet med regelförenklingsarbetet har genomfört en enkät med 4 000 slumpmässigt utvalda företag, företrädesvis inom branscherna bygg, handel, restaurang och hårvård. under hälften av dem som har tillfrågats besvarade enkäten; få företag upplever att regelverken har blivit enklare. övergripande slutsats är att regeringen är långt från målet om att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. konstaterar att definitionen av företagens administrativa kostnader är för snäv och att många andra direkta kostnader till följd av regler exkluderas. Vidare anses det inte tillräckligt att endast mäta de administrativa kostnaderna för att bedöma den övergripande måluppfyllelsen på ett så komplext område som regelförenkling. gör bedömningen att regelförenklingsarbetet skulle ha tjänat på om regeringen hade valt ut vissa prioriterade områden. Den anser att tyngdpunkten i arbetet har legat för långt ut i regelgivningskedjan och hänvisar till att de största kostnadsminskningarna och kostnadsökningarna beror på ändringar som genomförts i lagar. gör bedömningen att arbetsprocessen i regelförenklingsarbetet inte har utformats på ett strategiskt riktigt sätt. Den konstaterar också att det finns en tydlig målkonflikt mellan en förbättrad konkurrenssituation och minskade administrativa kostnader för företagen. har valt att göra en fördjupad analys av fem förslag inom skatteområdet som har medfört ökade administrativa kostnader för företag. Den slutsats som dras är att de granskade konsekvensutredningarna är mycket bristfälliga, t.ex. när det gäller redovisningen av förslagens effekter. konstaterar även att alternativa förslag och en redogörelse för på vilka grunder bedömningar har gjorts ofta saknas. Inrättandet av lyfter fram som en av regeringens viktigaste insatser för att höja kvaliteten på nya och ändrade regler. Fler förslag till nya eller ändrade regler tillstyrks numera av . Enligt tyder det på att regelgivarna har blivit bättre på att redogöra i konsekvensutredningen för företagens administrativa kostnader. har andelen bristfälliga konsekvensutredningar inte minskat, enligt bedömning. Eftersom många av företagens kostnader inte är av administrativ karaktär drar slutsatsen att det finns anledning att överväga om yttranden borde omfatta förslagens samlade effekter för företag, dvs. en större del av innehållet i konsekvensutredningen. gör slutligen iakttagelsen att förskjutningen mot en mer rådgivande funktion för , som framgår av de tilläggsdirektiv som beslutades , medför en risk att hamnar närmare dem som rådet är satt att granska. Att ytterligare stärka stödjande funktion på bekostnad av den kontrollerande främjar sannolikt inte helheten, enligt . rekommenderar regeringen att utveckla och införa delmål och indikatorer för att följa upp regelförenklingsarbetet mot det övergripande målet, utöver mätningarna av de administrativa kostnaderna. ser positivt på att regeringen har inlett ett sådant arbete. Regeringen bör också tydligt prioritera tunga regelområden och fokusera mer på regelbördan i lagar och förordningar. Vidare rekommenderar en skärpt tillämpning av förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning och motsvarande regler så att konsekvensutredningarna uppfyller kraven att redovisa förslagens effekter för företagen och att uppföljningen av nuvarande regelverk stärks. Slutligen bör regeringen överväga att bredda mandat så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivningen för företag, inte enbart företagens administrativa kostnader. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer delvis i övergripande iakttagelse att det är för få företag som upplever en märkbar positiv förändring i vardagen. Enligt regeringens mening kan emellertid en märkbar förändring till det bättre i företagens vardag uppnås på olika sätt, inte bara genom förändringar av regler. Som regeringen framhåller i skrivelsen Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) är väntetider och handläggningstider liksom service och bemötande av myndigheter en viktig beståndsdel i företagsklimatet. Att sätta upp mål och följa upp företagens upplevelser av regler är förknippat med en rad osäkerhetsmoment. Det är många faktorer som kan påverka utfallet; målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag bör därför följas upp genom ett brett angreppssätt. Det finns anledning att lyfta fram flera undersökningar som visar företagens upplevelse av regelbördan. Ett exempel är som genomför en av största enkätundersökningar riktad till företag. I undersökningen som gjordes 2011 ställdes frågor till 30 000 små och medelstora företag varav 19 000 besvarade enkäten. Av svaren framgår att författningar och myndighetsregler är ett tillväxthinder för många företag, men den andel som ser detta som tillväxthämmande har minskat från . () genomför attitydundersökningar riktade till företag. NNR:s undersökning Regelbarometern har genomförts och det är första gången som andelen företag som anser att det har blivit enklare är större än den andel som anser att det blivit krångligare. Regeringen konstaterar att det arbete som gjorts under 20062010 visar att regeringen är på rätt väg, men att det tar tid att förenkla regelverk och ändra attityder om det ska ge en bestående effekt. Arbetet med att förenkla för företagen måste få vara ett långsiktigt arbete som är inriktat på stabilitet och förutsägbarhet. Ett trendbrott har skett och regeringen avser att fortsätta med ett effektivt och resultatinriktat arbete för att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. presenterade regeringen fem s.k. fokusområden för den fortsatta inriktningen av arbetet med regelförenkling för perioden 20112014: sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på länsnivå och nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringen breddar arbetet till att även omfatta andra kostnader för företagen än de administrativa. Samråd med näringslivet för inriktning och prioritering av arbetet framhålls även i fortsättningen och arbetet ska utgå från företagens vardag. Det fortsatta förenklingsarbetet inriktas på de områden som bedöms ha störst potential att ge en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Sänkta kostnader för företagen Arbetet med att förenkla för företagen syftar ytterst till att skapa fler och växande företag och därigenom bidra till regeringens övergripande mål om en ökad sysselsättning och ett minskat utanförskap. Små företag (049 anställda) utgör av samtliga företag i näringsliv och har av antalet anställda. Små företag står därmed för en stor del av de värden som skapas i det svenska näringslivet och bär en proportionellt sett större regelkostnad än större företag. Ett regelverk som är anpassat för små och medelstora företag fungerar också i allmänhet väl även för stora företag. Det är viktigt att inte införa undantag eller särregler för småföretag som skapar tröskeleffekter och tillväxthinder. Regeringens mål för perioden 20122020 är att de administrativa kostnaderna ska vara lägre 2020 än 2012. Denna målsättning gäller inom samtliga departements ansvarsområden. Målet kommer att följas upp genom granskningar. För att öka jämförbarheten med andra länder kommer uppföljningsmetoden att vara i linje med hur andra medlemsstater inom EU har valt att följa upp arbetet med administrativa kostnader. Regeringen väljer även att sätta större fokus på fler kostnader, eftersom regler resulterar i andra kostnader än enbart administrativa kostnader för företagen. Dessa kostnader ska beskrivas i en konsekvensutredning , men det görs inte alltid i tillräcklig omfattning eftersom bl.a. tillförlitliga beräkningsstöd saknas. Det blir därför viktigt att ta fram en modell för hur företagens samtliga kostnader till följd av regler ska beräknas. När en sådan modell finns på plats är det också viktigt att utveckla stödfunktioner för beräkningar av företagens samtliga kostnader till följd av regler. Genom granskning av konsekvensutredningar finns goda förutsättningar att följa upp om kostnader minskar eller ökar för företagen. Minskat och förenklat uppgiftslämnande Att förenkla och minska uppgiftslämnandet bedöms ha en stor potential att förenkla vardagen för svenska företagare. Regeringen beslutade därför om kommittédirektiv till en utredning om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (dir. 2012:35). I uppdraget ingår att presentera förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter i de flesta fall endast ska behöva lämnas en gång och till en mottagare. Vidare ingår i uppdraget att redovisa bl.a. de rättsliga och tekniska förutsättningarna för att skapa ett system där uppgifter som företagen lämnar kan användas av flera myndigheter och leda till ett informationsutbyte mellan myndigheterna. Ett delbetänkande ska lämnas och slutbetänkandet . Regeringen har också gett ett flertal myndigheter i uppdrag att genomföra insatser för att möjliggöra ett framtida förenklat och minskat uppgiftslämnande. Uppdraget innebär att myndigheterna har kartlagt vilka uppgifter de begär in från företag och har samlat dessa i en databas. Resultatet av kartläggningen utgör en viktig grund i utredningens arbete. Regeringen beslutade därför om att förlänga uppdraget till myndigheterna som ska slutredovisas . Förenklade myndighetskontakter på länsnivå och nivå En stor del av alla företag har regelbundna kontakter med myndigheter på lokal och regional nivå i samband med tillämpning av regler. Exempel på det är tillståndsansökningar och när myndigheter utövar tillsyn. Det har uppmärksammats att myndigheter på lokal och regional nivå ibland brister i förståelse för företagens villkor och för vad som är viktigt för företagare i handläggning av enskilda ärenden. Det är angeläget att arbetet med att förenkla för företag får ökat genomslag även på lokal och regional nivå. gav därför regeringen i uppdrag att genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå, och länsstyrelserna fick motsvarande uppdrag att förenkla för företag på länsnivå. i har, med bistånd från , i uppdrag att samordna länsstyrelsernas arbete. Det är ett långsiktigt arbete med årliga delrapporteringar som ska slutredovisas . Uppdragen till och länsstyrelserna är i stora delar lika och båda syftar till att förenkla företagens myndighetskontakter med kommuner och länsstyrelser. I uppdragen betonas dialog och kommunikation med företag och branschorganisationer, användningen av goda exempel samt utbildning av personal i kommuner och länsstyrelser för att öka förståelsen för företagens villkor. Prioriteringen av åtgärder ska göras med hänsyn till vad företagen anser som mest angeläget, som särskild vikt ska läggas vid förutsättningarna för små företag som befinner sig i kritiska skeden av ett företags livscykel som exempelvis etablering, expansion och flytt. har som en del i uppdraget inrättat ett s.k. förenklingsforum. Forumet möjliggör ett regelbundet utbyte mellan den nationella, regionala och lokala nivån om vilka effekterna blir för företag vid tillämpning av regelverk. För genomförande av konkreta åtgärder kommer arbetsgrupper att tillsättas. Inrättandet av förenklingsforum ligger även i linje med de rekommendationer och utveckling () lämnat för granskningen av ur ett regelreformeringsperspektiv inom ramen för det s.k. EU 15-projektet (Better Regulation in Europe , , 2010). Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet Många förslag har lämnats in till myndigheter och departement om hur företagens vardag kan göras enklare. Förslagen är av stor vikt för att veta att resurser läggs på det som gör skillnad i företagens vardag. beslutade regeringen om ett utredningsuppdrag som bl.a. innebär att hantera de förenklingsförslag som kommit in från näringslivet till . Utredaren ska redovisa vilka av förslagen som har lett till konkreta åtgärder och uppdraget ska redovisas . Utredaren ska även bedöma om EU-direktiv på område har genomförts i svensk rätt på ett sådant sätt att det har medfört kostnader för företagen som inte direkt följer av direktivet. Detta ligger i linje med en av till inom ramen för det s.k. EU 15-projektet. I har man framgångsrikt arbetat med två datum för ikraftträdande för lagstiftning som rör företagen. Erfarenheten visar att detta har inneburit minskade kostnader för företagen. Utredaren ska därför kartlägga lagstiftning som rör företagen trätt i kraft . Både frågan om genomförande av EU-direktiv och ikraftträdandedatum har framförts av näringslivet som angelägna åtgärder för att förenkla vardagen för företagen. En viktig del i ett gott företagsklimat är möjligheten att komma i kontakt med myndigheter för att påtala brister i det regelsystem som företagen ska följa. har mot denna bakgrund utvecklat webbplatsen . Där kan företagare lämna synpunkter och förslag på förbättringar när det gäller regler och rutiner i kontakter med myndigheter. har fått i uppdrag av regeringen att ytterligare utveckla och förbättra detta stöd. För att beslutsfattare ska kunna ta ställning till effekterna av ett förslag till nya eller ändrade regler krävs att förslagens konsekvenser utreds. Genom att förväntade effekter, både positiva och negativa, beskrivs på ett tydligt sätt i en konsekvensutredning förbättras förutsättningarna för att det fattas bra och väl underbyggda beslut och att reglerna blir ändamålsenliga. omfattning bör stå i proportion till regelns förväntade konsekvenser. Ett möjligt tillvägagångssätt för att nå dit kan, enligt en rapport från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), vara att dela in omfattningen i tre nivåer: små, medelstora och omfattande konsekvenser. omfattning bestäms sedan utifrån den valda nivån. har fått i uppdrag att även analysera de kanslisvar som innehåller bedömningen att konsekvenserna har begränsade effekter för företagen. Syftet med uppdraget är att få ett underlag som kan ligga till grund för ett ställningstagande till när en konsekvensutredning inte ska behöva upprättas. ska vidare analysera konsekvensutredningar och ta ställning till om det ska införas en gräns eller ett gränsvärde för kostnader när en fullständig konsekvensutredning ska upprättas. För att höja kvaliteten på konsekvensutredningarna anser regeringen att det är viktigt att regelgivare prioriterar konsekvensutredningen i regelgivningsarbetet och att tillräckligt med tid och resurser avsätts genom hela regelgivningsprocessen. Av väsentlig betydelse för att höja kvaliteten är också att beslutsfattarna efterfrågar konsekvensutredningen som en del av beslutsunderlaget. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Utöver de åtgärder som har redovisats i skrivelsen avser regeringen inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av . Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. I kommittémotion 2012/13:N3 av m.fl. (S) förordas ett tillkännagivande om att regelförenklingsarbetet ska ses över i enlighet med rekommendationer. Motionärerna anser att arbetet med regelförenkling bör prioritera bredare och tyngre regelområden samt betonar vikten av långsiktighet för att uppnå konkreta effekter och resultat. Vidare framhålls att det bör bli enklare för företagen att följa befintliga regler och att en översyn av arbetet med regelförenkling bör göras där rekommendationer tas i beaktande. Även enligt kommittémotion 2012/13:N365 av m.fl. (S) yrkande 2 bör regeringen se över regelförenklingsarbetet. Motionärerna anför att många företagare anser att den administrativa bördan tar för mycket tid, pengar och resurser i anspråk samt betonar att uppgifter som myndigheter önskar samla in från företag ska prövas mot befintliga uppgifter för att undvika onödigt arbete. Betydelsen av att ha enkla blanketter och system för de kontakter som företag behöver ha med myndigheter framhålls i motion 2012/13:N230 av (S). Motionären anser att möjligheten att förenkla redovisningsskyldigheten för småföretag bör ses över, med samma utgångspunkt som i fråga om förenkling av självdeklarationen. I motion 2011/12:Sk387 av och (båda M) yrkande 2 anförs att onödig byråkrati kan förenklas genom en gemensam webbtjänst där företagare kan hantera sina ärenden med myndigheter och där myndigheter kan hämta in de uppgifter de behöver. Motionärerna anser därför att ett tillkännagivande om en översyn av möjligheten att införa en sådan webbtjänst bör göras. Enligt motion 2011/12:N228 av och (båda M) skulle myndigheters samverkan kunna förbättras genom införandet av ett gemensamt register för företagsdata. Samma uppgifter skulle på så sätt inte behöva lämnas till olika myndigheter. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att se över hur villkoren för småföretagare kan förbättras och möjligheten att införa ett gemensamt register för företagsdata. I motion 2011/12:N246 av (M) förordas ett tillkänna- givande om en översyn av möjligheten att inrätta en företagslots. Enligt motionären bör alla som startar ett företag få hjälp av någon som bl.a. kan se till att nödvändiga ansökningar kommer in och undersöka alternativa finansieringslösningar m.m. En företagslots kan ge sådan assistans till dess att företaget är etablerat. Resurser skulle kunna frigöras och arbete ägnas åt kärnverksamheter om reglerna skulle förenklas inom den offentliga sektorn, anför (M) i motion 2011/12:N278. Motionären föreslår därför ett tillkännagivande om att den offentliga sektorns regelverk ska genomgå en regelförenkling liknande den som genomförs inom näringslivet. Enligt motion 2011/12:N301 av Finn m.fl. (M) behövs en förbättrad policy för småföretagare i . Motionärerna föreslår en översyn av möjligheten att införa tvingande metoder i lagstiftningsprocessen som innebär att lagstiftaren noga reflekterar över om behovet av lagstiftningen är tillräckligt övervägt i syfte att minska onödigt eller skadligt regelkrångel (yrkande 1). Det bör även, enligt motionärerna, ses över om en- och fåmansföretag kan tillämpa en lagstiftning som mer liknar den för privatpersoner än för stora företag och om ett differentierat regelverk som är bättre anpassat till företagets faktiska storlek kan tas fram (yrkande 2). Det ska vara enkelt att vara företagare i och företagen får inte belastas med fördyrande, omotiverade och krångliga regelverk, anför (M) i motion 2011/12:N310. Ett tillkännagivande förordas om att arbetet med att minska regelverken ska intensifieras. Enligt motion 2011/12:N336 av (M), med rubriken för företag i glesbygd, är det angeläget att se över hur man kan stimulera till egenföretagande och vilka åtgärder som kan vidtas för att få företag att våga anställa i glesbygdsområden i . Ett tillkännagivande med denna innebörd förordas därför i motionen. I motion 2011/12:N350 av och de (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att påskynda översynen av regelverk som påverkar småskaliga näringsidkare. Motionärerna anför att ett förbättrat företagsklimat för småföretagare bör ges prioritet i det pågående arbetet med att förbättra de allmänna villkoren för företagande i . I motion 2011/12:N374 av och (båda M) förordas ett tillkännagivande om att se över möjligheten att prioritera restaurang- och turismföretag i det pågående arbetet med regelförenkling.