bet · H001AU7 · 2013-03-12 00:00:00 — Jag tror nämligen inte att arbetsgivare eller arbetsplatser sätter sig ned runt fikabordet och, som jag sade, berättar till exempel hur svensk arbetslöshetsförsäkring är uppbyggd eller hur skattesystemet ser ut i - vilket faktiskt ingår i de åtta delmomenten. tar upp en viktig fråga. Det är därför denna alliansregering har sett till att vi har fått en etableringsreform som innebär att man får samhällsorientering. tar vi ytterligare steg för att förbättra för dem som kommer till vårt land, så att de kan få en bra start här och komma in i det svenska samhället. Sedan är det så att man om man kommer från ett EES-land eller från och redan har ett jobb också har mycket större möjligheter att skaffa sig kunskaper. Det ligger faktiskt också i den enskildes ansvar när man kommer till ett land att lära sig hur det går till. Man kan inte lära sig allt , men man kan genom att själv gå kurser, utbilda sig och skaffa sig ett socialt nätverk skaffa sig kunskap. Och, återigen: Är man skolpliktig har vi ett utbildningssystem för detta. Vi tar alltså steg i rätt riktning för att se till att allt fler får en samhällsorientering. Det är klart att man kan lägga fram förslaget om att utvidga allting, men det är viktigt att komma ihåg hur det var innan vi hade etableringsreformen. tar vi ett steg framåt, och en sak tycker jag att skulle kunna tala om. Hon hänvisar till att andra ska lägga fram förslag om finansiering men nämner aldrig ett ord om hur detta ska finansieras. Det kanske inte är några stora pengar, men jag tycker ändå att det är en skyldighet när det har budgetpåverkan att tala om vad det skulle kosta. Det kan vi få höra. Jag skulle vilja återknyta till den fråga jag ställde i mitt anförande när det gäller nyanlända invandrare över 65, som regeringen har valt att exkludera från samhällsorienteringen.Som jag sade kom vi alldeles från ett seminarium som handlade om hur man ska kunna stimulera och förmå äldre människor att arbeta längre. Regeringen har lyft fram detta som en prioriterad fråga, och statsministern har gjort klart för svenskarna att de får räkna med att arbeta betydligt längre än de gör . Regeringen väljer då att exkludera dessa människor från samhällsorienteringen med motiveringen att samhällsorienteringen framför allt ska fokuseras på sådana grupper och individer som ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Varför tycker man inte att det är viktigt att invandrare över 65 fortsätter att arbeta? Är det bara infödda svenskar och invandrare som har vistats i som förväntas arbeta efter sin 65-årsdag? Jag tycker att det är en väldigt märklig prioritering man gör. Jag vill också anknyta till det Socialdemokraterna var inne på när det gäller att regeringen isolerar arbetskraftsinvandrare. Är det verkligen rimligt att anta att en arbetskraftsinvandrare som kommer hit och kanske sysslar med att städa McDonaldsrestauranger ensam får ta del av de delar som ingår i samhällsorienteringen genom sin yrkesroll och sitt arbete? Får han på sin arbetsplats lära sig hur det fungerar att bilda familj och leva med barn i , hur det fungerar att vårda sin hälsa, hur det är att åldras i och så vidare? Är det verkligen sannolikt? Jag anser inte det. Det var ett intressant seminarium som både och jag var på, och det betonade just vikten av att vi får arbetskraftsinvandrare för att klara jobben och trygga välfärden . Jag tycker att det är bra att man noterar just detta. Det kanske är bra för att tänka på det i olika sammanhang.Sedan är det så, återigen, att det säkert kan finnas enskilda personer som behöver lära sig mer och ha en större del av samhällsorienteringen när de kommer till , även om de har jobb, men i det stora hela är det ändå så att det är grupper som har mycket bättre förutsättningar. Är man ingenjör, kommer från och får ett jobb i tror vi faktiskt att man både har kunskapen med sig och också tar till sig svenska regler och lär sig mycket om det svenska samhället. Men visst, det kanske skulle behövas en del samhällsorientering till vissa personer. Vi väljer dock att nu göra denna prioritering och se till att de som kommer hit som anhöriginvandrare får möjlighet att lära sig hur det fungerar i - med hälso- och sjukvård, hur skolan fungerar, hur det är att bo och leva samt vilka rättigheter men också skyldigheter man har. Detta skiljer oss åt. vill göra samhällsorienteringen obligatorisk. Det tycker inte vi att man ska göra. Vi vill inte ha nya regler i denna fråga, utan detta får kommunerna klara. De har ett ansvar att se till att hitta de människor som vill ha samhällsorientering och motivera dem att också få en utbildning i hur det är att leva, verka och bo i . ger sig upp i en fråga som rör att alla ska ha samhällsorientering. Jag tror att det också vore bra om talade om hur han tänker finansiera detta. Det kanske inte är några stora pengar, men ett parti som vill bygga hela sin politik och hela sin budget på att strypa invandringen måste ändå visa var det har pengarna till denna satsning. Det går att lägga fram vackra ord i talarstolen, men tittar man på er budget ser man att det inte finns några pengar till någonting sådant. För det första är det absolut så att arbetskraftsinvandring kan vara en tillgång. Att en massiv arbetskraftsinvandring däremot skulle vara en lösning på välfärdsutmaningen och pensionsavgångarna har dock ett antal forskare konstaterat inte är fallet, både i och många internationella forskare. Ingenjörer från talas det om, men faktum är att den stora andelen arbetskraftsinvandrare inte är ingenjörer från . Det är i stället personer som kommer hit och arbetar i okvalificerade yrken i första hand. Det är som jag sade inte sannolikt att någon som till exempel städar McDonaldsrestauranger får samma information och grundläggande kunskap om sina rättigheter och skyldigheter i som de får genom samhällsorienteringen. Det kan inte ens tycka är sannolikt.När det gäller finansieringsfrågan och att ge samtliga invandrargrupper rätten och skyldigheten att delta i samhällsorienteringen blir kostnaden inte särskilt stor eftersom vi vill ha en helt annan volym på invandringen. Det är något som även din migrationsminister varit inne på, , innan han fick munkavle av statsministern. När jag ändå har dig här skulle jag också vilja fråga en sak. På s. 46 i propositionen står det att anhöriga till arbetskraftsinvandrare förväntas ha sin försörjning avklarad när de kommer till . Vad baserar detta ställningstagande på? Det skulle jag vilja veta. Vad gäller samhällsorientering tycker vi att det ska finnas en tydlighet. Den som kommer till ska kunna känna att man får en bra start i landet, och man ska på så sätt få goda förutsättningar att få ett arbete, verka och bygga upp ett socialt nätverk i samhället. Av dem som kommer hit för att arbeta tror jag återigen att väldigt många har möjlighet att via jobbet skaffa sig kunskap och få ett socialt nätverk. När det gäller att utvidga gruppen finns det ytterligare steg att ta, och vi har gjort reformer. Vi har infört en etableringsreform 2010. Det är viktigt att komma ihåg hur det såg ut innan. Då var det årslånga köer, lång väntan, ännu länge handläggningstider och ännu svårare för utrikes födda att komma in och få en etablering i samhället.Den här regeringen har gjort väldigt mycket. Vi inför reformer stegvis. När man talar om invandrarpolitik och invandrarfrågor kan jag säga att 640 000 utrikes födda går till jobbet . Vi har 70 000 utrikes födda som är företagare. Det genererar ca 200 000 nya jobb. De utgör alltså en resurs, och det är viktigt att ta till vara den resursen.Det gäller att förbättra integrationen och ge ännu fler människor möjligheten att få en samhällsorientering som en bra grund att stå på, information om hur det svenska samhället fungerar, praktik och arbetslivserfarenhet. Det gäller också för oss som medmänniskor att hjälpa till och stötta människor som kommer till vårt land. Det är det som skiljer oss åt. Vi accepterar inte, , främlingsfientlighet. Vi tror på ett sammanhållet samhälle. Så kan vi bygga ett bättre . Vi vill ta till vara de erfarenheter och de kunskaper de utrikes födda tar med sig till vårt land. Tack, , för redogörelsen för saker som kanske var lite oklara tidigare. Det är några oklarheter som jag skulle vilja bringa klarhet i och ta till hjälp.Det ena gäller sfi-bonusen. nämnde den i förbigående i sitt anförande. Vad är det exakt väntar sig att den så kallade sfi-pengsutredningen ska komma fram till? Man har uppgett i ett antal meningar i betänkandetexten vad uppdraget består i. Men tror man verkligen på att sfi-bonusen plötsligt skulle bli väldigt mycket bättre av att man har utrett frågan? Eller förväntar man sig att utredningen kommer fram till förslag om åtgärder för att justera sfi-bonusen så att den blir mer adekvat och verklighetstillvänd?Jag kan inte riktigt se någon del av dessa. Jag skulle vilja ha hjälp av att reflektera lite över det. Man skulle kunna göra det enkelt för sig och säga: Vi väntar på utredningen. Det är vad man har skrivit här. , som tycker att sfi-bonusen var ett feltänk, skulle lätt kunna ha sagt: Vi stoppar det här . Man verkar ha så mycket förhoppningar enligt texten på utredningen och beredningen av det IFAU kom fram till, där man bland annat tar upp att tre av hundra fullföljde utbildningen inom den tid som är stipulerad för att få bonusen som annars inte skulle ha gjort det. Min undran är om kan reflektera lite över det. Vad gäller sfi är tillgången till en bra svenskutbildning en hörnsten för att man ska kunna få en bra etablering i samhället. Sedan finns det anledning att ställa en del frågor kring sfi - det kan vi nog vara överens om - och hur den fungerar. vet vi att det finns uttalat i skollagen att hänsyn ska tas till den enskildes behov och att man ska kunna kombinera studier i svenska med praktik och andra utbildningar. Det är väldigt viktigt, men så kanske inte sker överallt i vårt land . Jag tror att det är viktigt att man kan kombinera sfi med arbete eller praktik. Där kan vi nog vara överens om att det kan behövas mer individuella lösningar, att man anpassar utbildningen till den enskilde individen. Så tror jag att den här utbildningen kan bli bättre. Regeringen har satsat pengar för att förbättra kvaliteten på sfi.Vad gäller utredningen är målet att anpassa utbildningen till den enskilde individen och att man ska kunna upphandla sfi-tjänster av även andra aktörer. Utredningen är inte klar med sitt arbete , utan det kommer ett slutförslag . Vi får se vilka förslag som kommer. Men helt klart finns det en del att göra när det gäller utbildning i svenska för dem som kommer till vårt land. Vi får ta en debatt när förslaget kommer. Att det finns en del att förändra och förbättra inom sfi är vi nog överens om. Tack, , för svaret på frågan!Min andra fråga handlar om etableringsreformen. I betänkandetexten har majoriteten skrivit: "Utskottet vill understryka att regeringen har initierat en modell där arbetsmarknadspolitiken i första hand styrs via den offentliga arbetsförmedlingen". Så kommer den viktiga sista delen av meningen: "men där det på flera områden finns alternativ med insatser från kompletterande aktörer".Det är ett väldigt passivt sätt att se på kompletterande aktörer: Det finns alternativ. Man är nästan ursäktande i beskrivningen av verkligheten. Det jag har fått lära och läsa är att flera företrädare för Alliansen - och vi ska antagligen höra dem i talarstolen - verkar vara mer frikostiga i synen på detta. Varför håller nästan lite krampaktigt fast vid att Arbetsförmedlingen ska kunna hantera detta? Vi har sett år att Arbetsförmedlingen skickar pengar tillbaka som i och för sig inte bara härrör från det här området, men det tyder ändå på en viss problematik inom området. Man tvingar, såsom jag uppfattar det, de andra partierna att gå med på texter lik denna. Man hoppas och hoppas när det visar sig att de som är inne i systemet har arbete, har olika former trygghetsråd och liknande kopplade till sin anställning är de som faktiskt kommer ut i arbete vid en friställning eller arbetslöshet, medan alla andra som är utanför arbetsmarknaden är hänvisade till en ineffektiv och osystematisk arbetsförmedling som inte riktigt har funkat. Varför är man fortfarande mot? Etableringsreformen var en väldigt viktig reform, en av de största reformerna nästan i modern tid vad gäller integrationsfrågor. Det ska vi komma ihåg. I en så stor och omfattande reform finns det naturligtvis en del att förändra, och det gör regeringen. Man har förbättrat den, och man ser över hur den fungerar. Statskontoret har utrett hur etableringsreformen har fallit ut, och har en utredning om detta som pågår och alltså ännu inte är klar. Man kan säga att etableringsreformen är under ett uppbyggnadsskede. Jag kan gärna hålla med om att det finns en del övrigt att önska, men i grunden är reformen riktig. Man ska korta handläggningstiderna för att se till att de som kommer till vårt land snabbare får möjlighet att få kontakt med det svenska samhället och snabbast möjligt kommer ut i arbetslivet och in i den svenska gemenskapen. Här återstår ett arbete att göra.Etableringsreformens syfte är bra. Reformen ska ses över och utvärderas kontinuerligt. Arbetsförmedlingen har huvudansvaret , och kommunerna har sin roll. har regionalt att se till att det fungerar när det gäller boende så att man får bostäder. Det är alltså många aktörer inblandade. Arbetsförmedlingen anlitar kompletterande aktörer på olika sätt - etableringslotsar och andra.Det här är en stor fråga och en fråga som ställs under debatt, och den debatten välkomnar jag. Jag vill börja med att säga att det känns väldigt bra och roligt att få göra come back i denna vackra kammare och just få debattera integrationspolitiken och dess utmaningar, vilket är frågor som ligger mig varmt om hjärtat.Jag vill även yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande, som bland annat behandlar propositionen om utvidgad målgrupp för samhällsorientering, och avslå samtliga av oppositionens motioner.Herr talman! har inneburit en hel del förändringar för . Vårt land har genomgått en enormt stor samhällsförändring, och detta som ett resultat av en fantastisk ekonomisk tillväxt och en sekulär samhällsutveckling som har sin utgångspunkt i jämlikhet, jämställdhet och alla människors lika värde.Sverige har gått från att ha varit ett utvandrarland till att bli ett land som fler människor söker sig till än söker sig ifrån. Man kan säga att blev ett invandrarland på riktigt efter . När andra europeiska länder tvingades bygga upp sina samhällen på nytt efter krigets fasor gick den svenska industrin på högvarv, och behovet av arbetskraft var väldigt stort.Efterkrigstidens migration har starkt påverkat befolkningsutvecklingen i vårt land. Utan migration skulle befolkning vara ca 1,8 miljoner människor fattigare . har berikats både ekonomiskt och kulturellt på invandringen. drivs 70 000 företag av invandrare. Företagarna skapar sysselsättning för ca 200 000 personer och bidrar med ca till bruttonationalprodukt, vilket ej ska förglömmas.Till flyr eller invandrar människor för att söka skydd, arbete eller för kärlekens skull. Men oavsett orsakerna är det avgörande för människors etableringsmöjlighet att så snabbt som möjligt kunna försörja sig själv och känna att man är med och bidrar och är en del av samhällsutvecklingen.Trots att har haft en omfattande invandring var det först som integrationspolitiken blev ett eget politikområde.Herr talman! Jag tror att det beror på att invandrarna sågs som gäster som snart skulle återvända hem. Därmed fanns ingen specifik politik för att skapa delaktighet eller ge förutsättningar för människor att lära sig svenska språket, vilket är en avgörande faktor för integrationen.Maktskiftet 2006 innebar ett perspektivskifte i svensk politik. Liberalerna och alliansregeringen gjorde upp med den omhändertagandementalitet och bidragslinje som så länge genomsyrade svensk integrationspolitik.Etableringsreformen är den i särklass största reform som genomförts för introduktion av nyanlända. Reformen bygger på att nyanlända med snabbt och professionellt stöd ska lära sig språket, etablera sig på arbetsmarknaden, bli självförsörjande och lära sig hur fungerar med fokus på demokrati, jämlikhet, jämställdhet, skyldigheter och rättigheter. Reformen har ett individperspektiv som litar på människors förmåga och understryker att mottagandet framför allt handlar om att ge människor som kommer hit vägar in i det svenska samhället.Reformen har gjort upp med det kollektivistiska synsättet och de tycka-synd-om-attityder som stigmatiserade invandrarna som grupp tidigare. Det är just detta som tyvärr har varit fallet med tidigare socialdemokratiska regeringars inställning till invandrare och integrationspolitiken. Vi ska inte möta människor med frågan: Vill du ha bidrag? Vi ska ställa frågan: Vad kan du bidra med? Första kontakten i ska vara med Arbetsförmedlingen och inte något socialkontor.När Arbetsförmedlingen gavs i uppdrag att bli samordnande myndighet för utformningen av reformen bidrog det till att introduktionssystemen blev mer transparenta. är det mycket enklare för en individ att utforma en etableringsplan med hjälp av professionellt stöd som just passar hennes behov och förutsättningar.I dag kommer många anhöriginvandrare till . Det är viktigt att familjer ges möjlighet till återförening. Det underlättar inte minst integrationsprocessen i det nya landet.Att komma till i vuxen ålder är inte alltid så lätt. De flesta saknar sociala nätverk, och ges inte människor rätt åtgärder från början finns det en risk att de hamnar utanför samhället. I det avseendet spelar samhällsorienteringen en viktig roll eftersom den bidrar med viktig kunskap om . Därför är regeringens förslag, som vi har att ta ställning till, mycket välkommen och angelägen.Låt mig nämna en grupp som jag bedömer kommer att få bättre förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden med den utvidgade målgruppen för samhällsorientering. Det är de nyanlända kvinnorna från utomeuropeiska länder.Det är ingen hemlighet att integrationen varit sämre för kvinnor än för män. Mediantiden från uppehållstillstånd till arbete för de kvinnor som kommer till som flyktingar, skyddsbehövande eller anhöriga är . Det är inte acceptabelt.Om man jämför sysselsättningen för inrikesfödda kvinnor med utrikesfödda kvinnor ser man stora skillnader. Det är nästan 20 procents skillnad i sysselsättningsgrad. Motsvarande siffra är för utrikesfödda kvinnor och för utrikesfödda män 69,5 procent.Speciellt många kvinnor som är så kallade kärleksinvandrare har råkat illa ut. De har varit helt utelämnade och i händerna på sina män - utan jobb, egen ekonomi eller möjlighet att lära sig svenska och komma in i samhället. Kvinnojourer som hjälpt utsatta kvinnor vittnar om ohyggliga förhållanden kantat av fysiskt och psykiskt våld och isolering från omvärlden.Herr talman! Jag tycker att det rimmar illa med vårt rykte om att vara världens mest jämställda land. Därför är samhällsorientering viktig även för denna grupp. Jag är övertygad om att det kommer att underlätta kvinnors etablering på arbetsmarknaden.Jag vill fortsätta att uppehålla mig vid kvinnors situation, för det finns en del andra omständigheter som försvårar integrationen. En sådan är föräldraförsäkringens konstruktion. Att ge möjlighet att komma till med äldre barn och kunna få ut föräldradagar med full pott retroaktivt är varken generöst eller humant. Det är snarare en hämmande faktor som bidrar till att kvinnor stannar hemma i stället för att påbörja sin introduktion för att lära sig svenska och komma i arbete. Det påverkar även barnen som borde vara i förskolan, träffa andra barn, lära sig svenska och ta del av den pedagogiska verksamheten i förskolan i stället för att isoleras hemma med sina mammor.Tyvärr har många kommuner bidragit till att upprätthålla detta system genom att hänvisa mammor till föräldraförsäkringen i stället för att erbjuda dem en introduktionsplan. Därför är regeringens och integrationsminister förslag till ändringar i föräldraförsäkringen mycket välkommet. I förslaget som ligger ska av föräldradagarna tas ut under barnens fyra första år. Kommer man hit med äldre barn ska en avtrappning av föräldradagarna göras.Herr talman! Etableringsreformen i sin helhet har en tydlig jämställdhetsaspekt. Den ersättning som utgår är individuell. För att en familj ska få full ersättning för deltagande krävs att såväl kvinnor som män deltar i etableringsinsatserna.Ersättningen är inte heller beroende av hushållets samlade ekonomi. Det är just detta som ger kvinnor möjlighet till egen inkomst och skapar drivkrafter för att både kvinnan och mannen ska delta i till exempel sfi-undervisning, samhällsorientering och andra arbetsförberedande insatser.Den utvidgade målgruppen för samhällsorientering förutsätter att kommunerna ökar sitt arbete för att nå ut till målgrupperna. Kommunerna kommer också fortsättningsvis att kunna samarbeta med varandra även för denna målgrupp som vi behandlar nu.I har till exempel 25 av länets 26 kommuner ingått en samverkan för att kunna svara mot de nya kraven på samhällsorientering. Siffror från i visar att det var drygt tusen personer som hade gått färdigt kursen i samhällsorientering.Regeringens övriga satsningar för en tydligare och effektivare integrationspolitik är rätt väg att gå. Att stärka insatserna för personer som antingen saknar eller har kort utbildning är rätt prioriterat.Regeringen inför till exempel basår för personer med högst nio års utbildning. För detta ändamål avsätts för de kommande fyra åren. 6 000 praktikplatser skapas genom att de arbetsgivare som tar emot praktikanter får merkostnadsersättning.Kommunerna får prestationsbaserad ersättning om de arbetar strategiskt för att frigöra bostäder så att mottagandet kan spridas över hela landet.Anslagen till antidiskrimineringsbyråerna permanentas eftersom deras arbete mot diskriminering - diskriminering är tyvärr en verklighet på arbetsmarknaden - är väldigt viktigt. Det ska kosta skjortan att diskriminera människor på grund av utseende eller namn.Vi fortsätter individanpassningen med sfi. Och jag ser gärna att sfi-utbildningarna blir mer yrkesanpassade.Listan kan göras lång. Men jag vill avsluta med det som stora delar av mitt anförande handlat om, nämligen kvinnorna.Herr talman! Etableringsreformen är den i särklass största integrationssatsning som gjorts i någonsin, i alla fall i modern tid. Den har ett tydligt arbetsmarknadsperspektiv, och vinnarna är alla de som påbörjar etableringsplanen men kanske allra mest de kvinnor som osynliggjordes med tidigare integrations- och introduktionspolitik. (Applåder)I detta anförande instämde (C). Jag börjar med att önska gott nytt år och trevlig nouruz till alla svenskar som firar denna glädjerika dag som förhoppningsvis också innebär en början för oss alla.I dag debatterar vi arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7 om samhällsorientering och en del motioner som berör integration och, för del, assimilation.Jag yrkar bifall till utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer.Jag ska tala om samhällsorientering för nyanlända. Det nya med denna proposition är att även nyanlända som kommer till via anhörighetsinvandring ska omfattas av samhällsorientering.Det finns stor samstämmighet i utskottet om vikten av samhällsorientering. Alla är nog överens om att den är jätteviktig, men vi skiljer oss lite åt när det gäller vilka som ska omfattas, vad den ska innehålla och hur den ska utformas.Samhällsorientering bör ses som en del av en verktygslåda för att riva murarna kring innanförskapet.