bet · H101FöU1 · 2013-12-02 00:00:00 — Vi ser det också som nödvändigt att göra en mindre anslagsökning när det gäller materielanslaget 1:3. Vi socialdemokrater ser dessutom avgörande problem med den långsiktiga materielplaneringen och menar att det krävs tydliga prioriteringar om kvaliteten på materiel inom samtliga vapenslag ska kunna upprätthållas. Vi menar att nya materielprojekt inte bör tillföras utan att finansieringen är löst och hävdar att JAS 39 E är ett oacceptabelt exempel på hur regeringen har gjort det motsatta och inte finansierat projektet fullt ut. När det gäller möjligheter att långsiktigt säkra ubåtsförmågan, som enligt oss socialdemokrater bör betraktas som ett nationellt säkerhetsintresse, kan vi konstatera att har bemyndigat regeringen att anskaffa två nya ubåtar (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) men att ingenting händer. Vi vill därför understryka vikten av att fullfölja beställningen av en ny generation ubåtar, A-26. Enligt oss socialdemokrater bör prioriteringarna bli tydligare för den svenska krisberedskapen, och vi föreslår därför en effektivisering både av krisberedskapsorganisationen och av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ökad effektivitet och tydlighet kan i förlängningen möjliggöra ett minskat anslag inom områdena. Riksdagsmajoriteten har gett budgetpolitiken en annan inriktning än vi önskar varför vi avstår från att delta i utskottets beslut om anslag inom utgiftsområde 6. Vi vidhåller dock uppfattningen att det skulle ha varit lämpligare om anslagen inom utgiftsområde 6 hade fördelats i enlighet med partiets förslag i bilaga 2. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6, punkt 1 (MP) (MP) anför: de gröna vill skapa ett hållbart samhälle där vi möter klimatutmaningen, ger alla barn en ärlig chans i skolan och skapar förutsättningar för nya jobb. Vi menar att i stället för ytterligare ett jobbskatteavdrag behöver en offensiv politik med investeringar i skola, klimat och jobb. Investeringar i klimatet och våra barns skolgång ger nya jobb och möjligheter som det bygger vårt land starkt . I budgetmotion föreslog partiet utgiftsramar för utgiftsområde 6. fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och gjorde en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle ha blivit fallet med förslag. När det gäller utgiftsområde 6 bedömer att står inför svårförutsägbara, gränslösa och komplexa hot, och jag anser därför att måste rusta sig för den typen av framtida hotbilder. Den omställningen kan endast ske genom en omfördelning av anslagsmedel från militär verksamhet till andra sektorer. Satsningar på förebyggande åtgärder och sårbarhetsreducerande verksamhet är nödvändiga, och vill därför satsa på klimatanpassning . Dessa medel kan komma kommuner tillgodo för angelägna klimatanpassningsprojekt, och anslagsmedel bör även satsas på stora angelägna projekt för att motverka skador till följd av översvämningar. Som ett led i arbetet med att förbereda inför framtidens hot anser jag att det är nödvändigt att tillföra ytterligare resurser till arbetet med cyberhot och it-säkerhet. Jag anser även att bör tillföras ytterligare medel då vi i ser frivilligorganisationernas bidrag till det svenska försvaret som centrala. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag hade önskat avstår jag från att delta i beslutet. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket. Jag vidhåller ändå uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 6 borde ha minskat med på det sätt som framgår av motion 2013/14:Fö241 yrkande 18 och av partiets förslag i bilaga 2. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. Budgetalternativet från bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. menar att försvarspolitik ska fokusera på försvaret av och att vi endast genom att stärka vårt eget försvar kan ta nödvändigt säkerhetspolitiskt ansvar. Det är rimligt att åter bidrar med militärt bistånd i fredsbevarande insatser under FN-mandat, men först när har återuppbyggt ett existensförsvar. militära förmåga måste öka genom investeringar i såväl kvantitet som kvalitet. Jag vill framhålla att ett starkt luft- och kustförsvar på inte bara är en svensk angelägenhet. Då den ryska dominansen ökar i och hela ska kunna försvaras anser att bör förstärka försvaret så att det får en sådan styrka och sammansättning att det in i det längsta avhåller en presumtiv angripare från anfall. Ett sådant försvar bör också ha en sådan styrka att det kan föra en strategisk defensiv i syfte att vinna den tid som krävs för att planerad hjälp utifrån ska kunna tas emot. Jag anser därför att anslagen inom utgiftsområde 6 borde ha varit 3 miljarder högre än regeringens förslag. har dock i det första steget i budgetprocessen beslutat om en ram för utgiftsområde 6 i enlighet med regeringens förslag, varför jag avstår från att delta i utskottets beslut om anslag inom utgiftsområdet. Jag vidhåller emellertid uppfattningen att det skulle ha varit lämpligare om anslagen inom utgiftsområde 6 hade fördelats i enlighet med partiets förslag i bilaga 2. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6, punkt 1 (V) (V) anför: vill se ett tryggt och värdigt samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Vi ser nu hur välfärdssamhället krackelerar allt mer. Högerregeringen har lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på den gemensamma välfärden i kommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. har vårt samhälle blivit alltmer av ett risksamhälle där ingen av oss längre kan lita på att de gemensamma trygghetssystemen, som sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring, finns där för oss när vi behöver dem. står inför ett vägval. som skatterna har sänkts med ca har de sammanlagda statsbidragen till kommunerna endast ökat med i fasta priser . Effekterna syns allt tydligare i växande kunskapsskillnader, större gruppstorlekar på fritis och i förskolan och akut personalbrist i sjukvården. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten ökat med 71 000 personer. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen av antalet långtidsarbetslösa. Trots massarbetslöshet präglas regeringens politik av bristen på samhällsnyttiga investeringar för att skapa jobb. De ekonomiska klyftorna har ökat och tryggheten försämrats för alla. Inkomstgapet mellan kvinnor och män har ökat kraftigt, och allt fler barn växer upp i fattigdom. Unga vuxna får allt svårare att etablera sig i arbetslivet och skaffa en egen bostad. Det är dags för en ny färdriktning. Ett samhälle som byggs med omtanke och medmänsklighet är i grunden starkare än ett land där girigheten får råda. sätter kampen mot arbetslösheten främst i den ekonomiska politiken och föreslår kraftiga resursförstärkningar till välfärden. Vi gör stora investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur, klimatomställning och utbildning, och vi gör tydliga förstärkningar i de gemensamma trygghetssystemen. Redan nästan år räknar vi med att våra satsningar på välfärden och i investeringar i infrastruktur, bostadsbyggande m.m. ger nästan 30 000 jobb. Våra förslag är viktiga steg mot ett jämställt samhälle. Vi föreslår ett antal strategiskt viktiga reformer för att minska löne- och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och omfördela ansvaret för det obetalda hemarbetet. storsatsar på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. Vi höjer de generella statsbidragen till kommuner och landsting och budgeterar därutöver för ett stort antal riktade satsningar på sjukvården, skolan och äldreomsorgen. Våra satsningar innebär både höjd kvalitet och fler anställda i välfärdsverksamheterna, och minskar därmed behovet av oavlönat omsorgsarbete. I motsättning till dessa reformer står regeringens ensidiga skattesänkarpolitik. I och med den minskar möjligheterna att satsa på en bättre och utbyggd välfärd och en rättvis fördelning av de ekonomiska resurserna, och den står också i motsats till en effektiv jobbpolitik. finansierar sina satsningar fullt ut genom att avvisa ett antal av de skattesänkningar och subventioner till arbetsgivare som regeringen genomfört. Målsättningen med skattepolitik är att trygga välfärden, få fler människor i arbete, öka jämlikheten och jämställdheten och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Då behövs större skatteintäkter än , och vi vet att viljan att betala skatt är god om det finns en tydlig koppling till satsningar på exempelvis sjukvård, skola och äldreomsorg. Vi tar därför steg mot ett skattesystem byggt på principen skatt efter bärkraft och likformighet. förslag inom utgiftsområde 6 är en del av vårt budgetalternativ som en helhet. Eftersom i budgetprocessens första steg har gett budgetpolitiken en helt annan riktning än den jag önskat avstår jag från att delta i utskottets beslut om anslag inom utgiftsområde 6. Inom området Försvar och samhällets krisberedskap har i grunden stött de senaste årens utveckling av det svenska försvaret i omställningen från ett territorialförsvar till ett insatsförsvar. Men den omläggningen har gått för långt och undergräver försvarsförmåga. Därför ser vi inget ytterligare utrymme för nedskärningar i försvarets förbandsverksamhet i . Jag vill även understryka att övergången från värnpliktsförsvar till frivilligförsvar har inneburit större problem än vad regeringen tidigare bedömt, och det påverkar vår försvarsförmåga. Jag vill därför ha en förändring med införande av värnplikt som kan stärka den folkliga förankringen av försvaret. Mot denna bakgrund vidhåller jag uppfattningen att det skulle ha varit lämpligare om anslagen inom utgiftsområde 6 hade fördelats i enligt med partiets förslag i bilaga 2. Anslagen m.m. inom utgiftsområde 6 – styrning och genomförande av personalförsörjningsreformen, punkt 1 (S, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V) anför: Vi menar att effektivitet är centralt när det gäller både resultat, styrning och ledning av försvarets verksamhet och ser det som naturligt att såväl som regeringen ställer krav på Försvarsmakten. I budgetpropositionen skriver regeringen t.ex. att myndigheten ska öka effektiviteten i personalförsörjningen och att resurser kan användas på ett mer kostnads- och resurseffektivt sätt. Utskottet fick en redovisning av Försvarsmakten kring de åtgärder som vidtas och vilka resultat de gett. Vid redovisningen framkom även några av de centrala förutsättningarna för det paradigmskifte som värnpliktens avskaffande har inneburit. Redan när skulle fatta beslut om regeringens förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar underströks att personalförsörjningsreformen byggde på osäkra och oklara förutsättningar. Internationella jämförelser hade visat att det system regeringen valde att införa skulle medföra risk för vakanser och en kostnadsutveckling på personalsidan som skulle bli svår att klara av. Regeringen valde att blunda för detta. har verkligheten kommit i kapp oss. I budgetpropositionen understryks ändå att det är nödvändigt för Försvarsmakten att genomföra justeringar i syfte att planeringen bättre ska motsvara regeringens bedömningar i propositionen Ett användbart försvar (2008/2009:140). Budgetpropositionen lyfter också fram att alla möjligheter till att bedriva verksamheten mer rationellt måste prövas innan Försvarsmakten ens överväger de reduceringar av insatsorganisationen som myndigheten själv beskrivit som en förutsättning för förväntade personalreduktioner. Vi menar att det endast kan ses som ett bevis på att regeringen fortfarande blundar för det faktum att Försvarsmakten gavs både oklara och otydliga förutsättningar för att lämna värnplikten och övergå till ett yrkesförsvar. I stället för att så entydigt peka på att myndigheten förutsätts justera sin planering genom skrivningar i budgetpropositionen eller genom regeringsbeslut som uppdraget ser vi det som lämpligt att regeringen verkar för ett närmare samarbete med Försvarsmakten för att i dialog med myndigheten revidera antagandena om hur besparingar kan hämtas in på personalområdet. Särskilt anmärkningsvärt är att regeringen uttrycker kritik mot Försvarsmakten rörande de personalmål som anges i BU 14 i förhållande till det underlag som myndigheten lämnade inför inriktningspropositionen utan att beakta de förutsättningar som där angavs för att uppnå målen. Bland annat utgick Försvarsmakten i underlaget från att omfattande förändringar i grundorganisationen var en förutsättning för att kunna minska personalstyrkan. Inga förändringar har genomförts eller planeras. Vi menar att regeringen därmed inte ger en korrekt redovisning av den skillnad mellan personalvolymer som Försvarsmakten redovisat i sitt underlag respektive i budgetunderlaget . I detta sammanhang finner vi det även lämpligt att påminna regeringen om sammanfattande bedömning utifrån granskningen av besparingar i försvarets materielförsörjning (RiR 2012:5). konstaterade då att regeringen inte hade skapat förutsättningar för effektiv resurshållning och att regeringen hade kunnat säkerställa att besparingarna togs ut på ett effektivare sätt genom ett mer utvecklat samarbete med Försvarsmakten i framtagandet av besparingarna. menade då att regeringen ansåg sig tvungen att ta ansvaret över besparingar inom försvarets materielförsörjning för att skapa balans i budgeten, vilket i sin tur skapade problem med hur ansvar kunde utkrävas. menade även att Försvarsmaktens ledning enligt myndighetsförordningen har ansvar för myndighetens verksamhet, dess personal och ekonomi. Vi vill framhålla vikten av att regeringen tar med sig lärdomar från arbetet med besparingar i försvarets materielförsörjning till arbetet med att genomföra personalförsörjningsreformen med en ekonomi i balans. Vi vill också peka på betydelsen av en eventuell motsvarande granskning av personalförsörjningsreformen och samspelet mellan regering och myndighet. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 6: bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden (avsnitt 3.2). godkänner investeringsplanen för Försvarsmakten –2017 (avsnitt 3.5.3). bemyndigar regeringen att ingå avtal med om försäljning av JAS 39 E (avsnitt 3.5.3). bemyndigar regeringen att vid statens försäljning av JAS 39 E till , inklusive tjänster förknippade med systemet, disponera intäkterna av försäljningen för att bidra till finansieringen av utvecklingen och ombyggnationen av JAS 39 C/D till JAS 39 E (avsnitt 3.5.3). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 72 2015–2027 (avsnitt 3.5.3). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 18 2015–2024 (avsnitt 3.5.4). bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 12 för att tillgodose behov av rörelsekapital (avsnitt 3.5.11). bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 7 för att tillgodose behov av rörelsekapital (avsnitt 3.5.13). godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 4.4.1). bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 4.4.2). bemyndigar regeringen att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 4.4.4. bemyndigar regeringen att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar (avsnitt 4.4.4). bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar (avsnitt 4.4.4). godkänner investeringsplanen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap –2017 (avsnitt 4.4.7). bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2019 (avsnitt 5.5.1). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt uppställning. Motion från allmänna motionstiden 2011/12:Fö230 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ett nytt och större övningssegelfartyg för att komplettera och ersätta övningsskonerterna . Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fö245 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Militärkommando ska återuppsättas 2013. 2012/13:Fö261 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektivisering av krisberedskapsorganisationen och MSB. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fö214 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obundet organisationsstöd. 2013/14:Fö220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av uppdrag. 2013/14:Fö234 av m.fl. (V): anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i tabell 1 i motionen. avslår investeringsplanen för Försvarsmakten –2017 (avsnitt 3.5.3 i propositionen). avslår bemyndigandet att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar av materiel och anläggningar som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 72 miljarder 2015–2027 (avsnitt 3.5.3 i propositionen). avslår bemyndigandet att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av rörelsekapital (avsnitt 3.5.13 i propositionen). 2013/14:Fö241 av m.fl. (MP): avslår regeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten –2027. begär att regeringen omgående återkommer med en ny investeringsplan för Försvarsmakten –2027. avslår regeringens förslag till bemyndigande att ingå avtal med om försäljning av JAS 39 E. avslår regeringens förslag till bemyndigande att vid statens försäljning av JAS 39 E till , inklusive tjänster förknippade med systemet, disponera intäkterna av försäljningen för att bidra till finansieringen av JAS 39 C/D till JAS 39 E. avslår regeringens förslag till bemyndigande gällande investeringsplan för anslaget 1:3 för perioden –2027. begär att regeringen omgående återkommer med ett nytt förslag på investeringsplan för anslaget 1:3 för perioden –2027. avslår regeringens förslag till bemyndigande gällande investeringsplan för anslaget 1:4 för perioden –2024. begär att regeringen omgående återkommer med ett nytt förslag på investeringsplan för anslaget 1:4 för perioden –2024. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte godkänna regeringens tillskott till anslaget 1:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra besparingskrav på militärhögkvarteret. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge de nationella skyddsstyrkorna ökade resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att döpa tillbaka anslaget 1:2 till Fredsfrämjande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillföra ytterligare resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge arbetet med cyberhot och it-säkerhet ytterligare resurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningen på klimatanpassningsmiljarden, Klamp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatsatsningen på stora angelägna projekt. anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår av tabellen under avsnitt 3. 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avslå satsningen på JAS Gripen E i enlighet med investeringsplan för Försvarsmakten –2027. avslår regeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten –2027. 2013/14:Fö247 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att fullfölja beställningen av en ny generation ubåtar, A-26. 2013/14:Fö251 av m.fl. (S): anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med de ändringar i förhållande till regeringens förslag som framgår i tabellen i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbandsverksamheten och soldaternas villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektivisering av krisberedskapsorganisationen och MSB. tillkännager för regeringen som sin mening en tredje gång vad som anförs i motionen om att det särskilda organisationsstödet för frivilligorganisationer bör återinföras. 2013/14:Fö257 av (SD):