bet · H001AU7 · 2013-03-12 00:00:00 — Kunskap om vart man ska vända sig, hur institutioner hänger ihop, hur samhället fungerar och vad man har för grundläggande rättigheter och skyldigheter kan, herr talman, korta ned startsträckan väsentligt för nyanlända och deras familjer i etableringen av ett nytt liv i det nya hemlandet.Centerpartiet tycker att det är av stor vikt att samhällsorienteringen som sagt ses som en del av en låda med verktyg. Det är inte bara denna åtgärd som kommer att skapa integration och minska utanförskapet som invandrare känner.Det är inte ett sätt för våra nyanlända att assimileras i det svenska samhället. Att vilja assimileras eller inte är ett val som individen ska göra. Det ska inte vi politiker lägga oss i.Det vi politiker ska göra är att jämna spelplanen för individer med olika förutsättningar, bakgrund, drömmar och ambitioner. Vi ska försöka riva hinder för människor så att de kan bli en del av vår gemenskap. I vilken grad och på vilket sätt de vill bli det ska stå varje individ fritt att välja.De verktyg vi har som politiker är att stifta lagar, och de ska följas av alla på samma sätt.Det är också viktigt att se på samhällsorienteringen som en del av hela den etableringsreform som alliansregeringen har genomfört. Vi har gått från ett omhändertagande synsätt på invandrare till att se på invandrare som individer som kan bidra till gemenskapen i vårt samhälle.Herr talman! När vi talar om samhällsorientering är det viktigt att vi behåller fokus på varför vi erbjuder denna typ av kunskap. Det är för att underlätta för nyanlända invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden och således etablera sig i det svenska samhället. Den grundläggande skillnaden mellan oppositionen och allianspartierna är att vi ser arbetslinjen, inte kulturell och social ingenjörskonst, som det viktigaste sättet att integrera nyanlända invandrare i samhället.Man kan tycka att det är orättvist att de som är och inte omfattas av den utvidgning som propositionen föreslår. Majoriteten har dock valt att göra denna prioritering för att behålla fokus på just arbetslinjen, och har störst chans att etablera sig på arbetsmarknaden.Med det sagt, herr talman, vill jag åter understryka att det inte är samhällsorienteringen som får en invandrad svensk att känna sig hemma i . Det är inte i mötet med ännu en tjänsteman, en sfi-lärare eller en kommunföreträdare som integrationen sker och hemkänslan skapas. Det är i mötet mellan människor och i känslan av att höra samman i gemenskapen. Det är när människor får komma till sin rätt, får känna sig betydelsefulla och kan bidra. Det är då känslan skapas och stärks.Därför har kanske en arbetskraftsinvandrare helt andra förutsättningar - bättre förutsättningar, vågar jag säga - att komma in i samhället. Där finns det redan en färdig arena att komma till där mötet mellan människor sker.Jag fikade med min barndomskompis . Tyvärr har jag inte så många barndomskompisar eftersom vi flyttade så mycket när jag var yngre. Sulafah är palestinier och född och uppvuxen i . Till slut hamnade hon i med sin lilla dotter. Jag frågade henne vad hon tyckte om sina förutsättningar att skapa ett bättre liv i Sverige.Hon har sagt att hon kom till för sin dotters skull. Hon är orolig för det som händer i och för de islamister som verkar vara på frammarsch. Hon var rädd att hennes dotter inte skulle få samma möjligheter som hon hade när hon växte upp. Hon kom till för att ge sin lilla flicka ett bättre liv så att hon kan utvecklas och nå sin fulla potential.Bland annat sade hon att hon var tacksam över den snabba behandlingen av hennes ärende och över beskedet att hon fick stanna. Hon var dock inte riktigt nöjd med att hon bara fick ett tillfälligt uppehållstillstånd.När jag som sagt frågade om hennes förutsättningar att skapa sig ett liv i nämnde hon sfi-bonusen som en häftig idé. Det var inte för pengarna som utgjorde attraktionen utan att få utmana sig själv.Vi glömmer ofta att nyanlända inte kommer till för att söka bidrag och pengar utan ett nytt liv med trygghet och säkerhet. De vill bidra och har mycket med sig i bagaget, såväl positivt som negativt.Att klara av sfi-utbildningen tyckte min kompis var en jätterolig utmaning som hon ville anta. Hon bestämde sig för att satsa och försöka klara av sfi-utbildningen på denna korta tid.När vi debatterar integrationsfrågor tycker jag att vi ibland måste skifta fokus från vårt eget navelskådande till att fråga dem som är berörda vad de tycker. Jag hoppas att många riksdagsledamöter har sådana samtal med nyanlända och frågar vad de tycker om det som vi beslutar här.Gruppen nyanlända är fruktansvärt underrepresenterad. De är inte med i politiska partier, de kan inte svenska och de är inte med på Twitter eller skriver på Newsmill. De har inte hittat dit . Här måste vi försöka hitta en samtalsform för att fråga vad de tycker funkar bra och mindre bra.Herr talman! Jag avslutar med att säga att och Alliansen vill fortsätta arbetet för integration, inte assimilation, av människor i vårt samhälle. Vi vill fortsätta arbeta för att riva innanförskapets murar och röja undan hinder så att människor kan ta sig ur utanförskapet. (Applåder)I detta anförande instämde (M). Det här är en viktig debatt i ett viktigt ämne, nämligen att utvidga målgruppen för samhällsorientering.Jag var på en intressant konferens och råkade då sitta bredvid en hitflyttad fransman. Han hade en svensk fru och hade fått möjlighet att jobba i . Eftersom jag visste att vi skulle ha den här debatten kunde jag inte låta bli att fråga honom hur han tyckte att det var här. Han hade alltså kommit för ett jobb och hade hört svenska hemma av sin fru och sina barn som lärde sig svenska. Jag frågade också vad han tyckte var svårast. Då skrattade han lite och sade att det var väl att veta hur man skulle bete sig. När jag frågade hur han menade svarade han att det handlar om sådana självklara saker som vi som bott här hela vårt liv redan vet.Det handlar om enkla saker, om hur man agerar i vardagen. Det finns många som vittnat om vår svenska specialitet att man, när man är hembjuden till folk, naturligtvis tar av sig skorna, något man sällan gör i andra länder. Det rör sig om allt från enkla vardagssaker till mer allvarliga saker som demokrati och liknande.Det är intressant att se att samhällsorienteringen genom etableringsreformen som trädde i kraft fått större uppmärksamhet. Att ge samhällsorientering till dem som kommer hit och att utvidga målgruppen till att även omfatta anhöriginvandrare tror jag är en viktig del av etableringsreformen. Annars kan det vara lätt att överlåta ansvaret på enskilda personer som i den egna familjen ska berätta om hur samhället fungerar. Det är inte alltid så lätt att göra det. Det brukar sägas att man inte är profet i sin hemstad, och det gäller särskilt den egna familjen.För min och del handlar det om att samhällsorientering även ska kunna erbjudas i frivillig form, vilket redan sker i många sammanhang. Jag känner till diakonala organisationer inom kyrkor och samfund som erbjuder samhällsorientering, liksom föreningar, studieförbund, kvinnohus, arbetsintegrerande sociala företag. Det handlar helt enkelt om samhällskunskap, learning by doing, just för att öka kunskapen om och svenskarna.Ibland får man frågan vad det är som lärs ut. , som jag har med mig och visar för kammaren, används av många kommuner inom ämnet samhällsorientering. Den består, som en tidigare talare sade, av åtta kapitel som behandlar olika saker. Det kan handla om att komma till , historia, typiskt svenska företeelser, traditioner, högtider, att bo i , geografi, näringsliv, infrastruktur, befolkning, ekonomi och så vidare. Inte minst behandlar boken om individens rättigheter och skyldigheter, jämställdhet, jämlikhet, skydd mot diskriminering med mera.Det viktiga är den förordning som har reglerat upplägget. Där stipuleras, vilket vi inte hört någon framföra i debatten, att målet med samhällsorienteringen är att deltagarna ska utveckla kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, om den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt, om hur samhället är organiserat och om praktiskt vardagsliv. Det kan man tycka är självklart, men det är det inte.När jag går igenom boken för att se vad det innebär kan jag le lite grann eftersom jag som infödd svensk känner igen mycket. Det är sådant som jag aldrig behövt förklara för någon då det är alldeles självklart. finns det många saker där jag tänker att ja, just det, det var bra presenterat. Jag tror att den här delen är oerhört viktig att kombinera med sfi, svenska för invandrare.Herr talman! Jag är ledsen att behöva säga att vi efter den undersökning som Skolinspektionen gjorde kommuner kan konstatera att sfi inte är något roligt område i utbildningssystem. Det finns stora brister i individanpassning och stora skillnader i undervisningens kvalitet. Undervisningen är sällan anpassad till yrkeslivets krav. Man kan fråga sig vad det beror på. Till en del handlar det om att lärarna saknar pedagogiska hjälpmedel. De har inte tillgång till relevant undervisningsmaterial eller till digitala hjälpmedel, vilket man kan tycka borde vara självklart undervisningsmiljö. Så är det inte på det här området.Vi kristdemokrater vill arbeta för en förbättrad samhällsorientering, i det här fallet med koppling till sfi, för att anpassa den efter individens behov. Undervisning ska erbjudas i olika takt med flera nivågrupperingar, mindre klasser samt genom att undervisning sker på arbetsplatser och praktikplatser eller samordnas med andra studier på gymnasie- och universitetsnivå.Detta är en skyldighet för kommunerna, och för det krävs en lag, vilket vi har diskuterat. Det handlar om att få sfi:n att fungera på ett bättre sätt. Sfi-bonusen har kritiserats. Visst kan det vara så att inte tillräckligt många är intresserade eller kan ta del av den. Därför vill jag påpeka att bonusen är beroende av att de elever som den berör kan ta till sig undervisningen på ett relevant sätt. Finns det inte tillräckligt bra gruppindelningar efter utbildningsnivå, kunskapsnivå över huvud taget, lärstilar och så vidare - det pedagogiska upplägget betyder oerhört mycket, beroende på vad man har med sig - är det självklart att man inte når de nivåerna. Jag vill nog påstå att vi ska börja med grunden, med undervisningens kvalitet i sfi:n.Herr talman! Jag tror att mottagandet av våra nya invånare är av vital betydelse för utvecklingen av vårt land. När inte arbetsmarknaden räcker till och människor inte integreras naturligt genom arbetsgemenskapen och därmed får språket, åtminstone till en del, är det min övertygelse att samhällsorienteringen och undervisningen i svenska har en än större betydelse.De verksamheter jag besökt som tagit emot nyanlända barn eller vuxna och som har en samling av människor från olika världsdelar, olika språk och språkgrupper kräver otroligt mycket av dem som jobbar där. Jag känner stor respekt och beundran för lärare och annan personal i och runt dessa verksamheter. Att få ta del av glädjen hos dem som tagit till sig undervisningen, som kommer fram och presenterar sig och talar om det som de är med om är fantastiskt.Kristdemokraternas inställning är att alla som har rätt till samhällsorientering också ska vara med på de lektioner som erbjuds, detta oavsett om man är föräldraledig eller inte. Vi tror att det är mycket viktigt att man tar del av undervisningen i svenska språket. Integrationen i det svenska samhället är A och O för alla som kommer hit oavsett ålder och bakgrund, och där spelar kunskapen om det svenska samhället en stor och viktig roll. Jag kunde inte låta bli att gå upp i debatten. Jag tycker nämligen att integrationspolitiken på länge är ganska saklig, och det vill jag ge oppositionen kredd för. Det är sakliga invändningar och politiken är ganska praktisk och konstruktiv. Det tycker jag självklart om.Däremot vill jag bemöta några av de ganska märkliga saker vi hört sägas från talarstolen. Speciellt gäller det oppositionens, särskilt Socialdemokraternas, besatthet av att arbetskraftsinvandrare ska ha tillgång till samhällsintroduktion.Jag vill bara påminna om att det är fullt frivilligt för kommunerna att bedriva den här verksamheten. Man kan öppna sin samhällsintroduktion för alla. Det är helt valfritt för kommunerna att göra det. Vad vi pratar om är vad som ska vara obligatoriskt för kommuner att göra. Är det några skogsarbetare i din kommun som du tycker borde ha tillgång till samhällsintroduktion, gå då och ta kommunalrådet i örat och säg att de ska öppna för det. Jag tror att de kan dra fram några stolar extra i klassrummen.Jag vill även vända mig till , som påstår att man i , som används inom samhällsintroduktionen, över huvud taget inte diskuterar svenskhet eller förklarar svensk kultur. Men det står till exempel om midsommar. Är inte det svenskt? Det står också om en massa svenska kungar, om allemansrätten, om hur man söker lägenhet och om dop och konfirmation. Det står till och med månad för månad om varenda svensk högtid vi har i det här landet. Det finns ett helt kapitel som heter Traditioner och högtider i . Det finns ett långt kapitel om svenska kungar som jag gärna efteråt kan förhöra ledamot på för att se om han är tillräckligt assimilerad.Återigen målar upp bilden att det enda som står i denna bok är allmänt flum om hur man söker bidrag, hur man lättast organiserar och så vidare. Det är den bild vill förmedla. Men den stämmer inte.Jag vill också motarbeta bilden att arbetskraftsinvandrare skulle vara i extremt stort behov av samhällsintroduktion. Av de 111 000 människor som fick uppehållstillstånd är det en minoritet som är svaga på arbetsmarknaden. Majoriteten av dem kommer hit och har redan jobb. Deras anhöriga är försörjda. Det är inte ett utanförskap de hamnar i.Detta verkar Socialdemokraterna ha missat. Ni verkar ha missat att det var 17 000 flyktingar som fick uppehållstillstånd , medan det var 29 000 arbetskraftsinvandrare och anhöriga som kom hit, rakt in i kollektivavtalsenliga löner. En stor andel av dem är bärplockare eller andra som är här tillfälligt, kanske en eller . Är det meningen att de ska sitta på samhällsintroduktionen av ? Det är den stora majoriteten, den stora bulken av arbetskraftsinvandrare. Det finns ett litet antal lågkvalificerade, runt 900, men den stora majoriteten är kinesiska och indiska dataspecialister, som också är här ganska tillfälligt. Om de har ett jobb och mår bra, om deras hälsa och ekonomi är bra, varför ska vi då lägga stora summor pengar på detta? Jag tackar för det livliga anförandet.Det som vi har föreslagit i vår följdmotion är att ett nytt kunskapsmål om svensk kultur och svenska traditioner ska föras in. Något sådant kunskapsmål finns inte . Att det ändå finns med information om svensk kultur och svenska traditioner i boken måste vara ett olycksfall i arbetet sett från perspektiv. I den majoritetstext som bland annat ställt sig bakom konstaterar man nämligen att det inte ska finnas med någonting som handlar om svenskhet, eftersom svenskhet inte finns. Alla som bor i tänker och agerar inte likadant. Alltså kan det inte finnas någon svenskhet, och därför ska det inte finnas med. Det är en text som har ställt sig bakom. Försök inte låtsas som någonting annat. Återigen försöker måla upp bilden att det viktiga är ordet "svenskhet" och och datten. Men i boken står det om , om , om alla de här sakerna som vi tycker är viktiga delar av . Det betyder inte att svenskhet är någonting som behöver fastställas i kunskapskrav.Detsamma gäller kurder och iranier, som nämnde tidigare. Det är identiteter som har förändrats och förändras. Fråga en iranier som bor i hur mycket man har gemensamt med iranier i . Det är förmodligen inte så himla mycket , utan det är någonting som förändras. Svenskar som bor i tror jag har ganska lite gemensamt med svenskar som bodde här . Man har kanske snarare mer gemensamt med amerikaner som bor i . Tiderna förändras.Men när det gäller samhällsintroduktionen vill att det ska fastställas av kontor vad svenskhet är och att det sedan ska bankas in i huvudet på folk. Det är ganska orimligt. Däremot är det bra att undervisa om vetenskap, historia och nutida kultur. Men man måste vara öppen för att det är någonting som förändras.Vad gäller svenskhet har själv sagt i en intervju att en majoritet av de inrikes födda svenskarna behöver omassimileras och assimileras in i sin kultur. Inte ens svenskarna är alltså tillräckligt svenska för . Det är ett ganska intressant fenomen. Att nationella kulturer och identiteter förändras har ingen förnekat. Det står också i vårt principprogram. Men att erkänna det är inte samma sak som att säga att det inte finns någonting som är svenskt, vilket parti gör, till exempel genom att ställa sig bakom den här majoritetstexten. Man kan också lyssna till den moderata statsministern, som bland annat har sagt: "Ursvenskt är bara barbariet. Resten av utvecklingen har kommit utifrån." Det finns många liknande citat.När det handlar om assimilering av svenskar tror jag inte alls att det var det menade, även om jag tycker att det uttalandet satt i relation till vad säger om svenskhet är betydligt mer sympatiskt. Däremot är det så att man medvetet från såväl liberala som socialistiska regeringar i det här landet fört en politik som har förminskat den svenska kulturen och identiteten och talat om hur ful, tråkig, grå och trist den är. Därför kan det finnas en poäng med att uppgradera den och uppgradera värdet av våra traditioner och vår historia. Det var snarare det menade. Låt mig göra en tjänst! Låt mig uppgradera svenskheten! Vår kultur är fantastisk. Vi är öppna. Vi är fantastiska. Vi är innovativa. Vi är produktiva. Vi är jämställda. Vi är väldigt bra. Här har du fått din uppgradering. Om vår regering skulle vara den första som erkänner detta borde applådera. är fantastiskt, och det är inget konstigt med det. Jag tror inte heller att någon här förnekar det. försöker måla fan på väggen och sedan säga att det är där problemet finns. Det tycker jag är ganska ohederligt.Men låt oss diskutera de riktiga problemen med integration! Det handlar inte om kurser i svenskhet, och faktiskt inte om samhällsintroduktionen heller. Den stora utmaningen ligger i att det ekonomiskt inte lönar sig att gå från bidrag till arbete och att de insatser som erbjuds från samhället oftast är av otroligt dålig kvalitet och inte håller det mått som vi vill att de ska hålla. Det är den viktiga frågan. Att man kan läsa i Om om ett antal kungar, ett antal midsommarnätter och andra fina saker som vi tycker är väldigt viktiga här i spelar mindre roll för utanförskapet och framtid.Men det betyder inte att vi inte skulle ta det på allvar. Vi erbjuder samhällsintroduktionen till alla. Tycker ni att fler borde plugga på om det här vi tycker är så himla viktigt, gå då hem till era kommuner och kräv av era kommunalråd att de öppnar klassrummen och ser till att fler får tillgång till detta!