bet · H101FöU4 · 2013-12-06 00:00:00 — Vid Havs- och vattenmyndigheten och MSB pågår en gemensam utvärdering av arbetet med oljeutsläppet som ska ge en helhetsbild av hur alla inblandade aktörer hanterade situationen och vad som kan förbättras vad gäller såväl räddningstjänstfasen som ersättningsfasen. Utvärderingen beräknas enligt uppgift från MSB vara klar . Liksom vid tidigare behandlingar av frågan om ersättning för skador vid naturkatastrofer anser utskottet att betydelsen av skadeförebyggande arbete måste framhållas och att det är viktigt att inte undergräva incitamenten för sådana insatser. Utskottet konstaterar att frågor om utformningen av ersättningar vid naturkatastrofer är föremål för arbete inom EU och välkomnar kommissionens initiativ att se över möjligheter till mer robusta försäkringslösningar på området. I likhet med regeringen vill utskottet peka på att eventuella effekter för svensk lagstiftning kan bedömas först då förslagen har bearbetats och konkretiserats ytterligare. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas och föreslår att yrkandena avslås. Vad gäller handläggningstider för ersättning enligt LSO konstaterar utskottet att MSB:s hantering av de omfattande ersättningskrav som blev följden av oljepåslaget utanför 2011 avslutats . Regeringen har vidare uppgett att man följer utvecklingen av det aktuella anslaget, och vid berörda myndigheter pågår en utvärdering av hur räddningstjänstinsatserna och ersättningskraven hanterats och vad som kan förbättras i detta avseende. Utskottet anser mot denna bakgrund att de aktuella yrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår ett motionsyrkande om dna-märkning av olja som transporteras till havs. I motion 2011/12:MJ202 av (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att all olja som transporteras till havs ska dna-märkas. Trots förbud mot oljeutsläpp sker flera hundra medvetna och illegala utsläpp som hotar den känsliga miljön i . För att minska de illegala oljeutsläppen borde all olja som transporteras på dna-märkas så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp sker, vilket är nödvändigt för den fortsatta brottsutredningen. Motionären anför att en oljekatastrof i skulle få långtgående konsekvenser för miljön, turistindustrin utmed Östersjöns kuster och de 90 miljoner människor som lever inom avrinningsområde. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade ett likalydande yrkande i betänkande 2010/11:MJU5 och hänvisade då till regeringens skrivning i budgetpropositionen . Utskottet anförde att man, i likhet med regeringen, vill se skärpta straff och tydliga ansvarsregler för oljeutsläpp och att man såg positivt på att regeringen ville pröva möjligheten att märka olja med dna så att utsläppen kan spåras. Utskottet ser, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet vid den tidigare behandlingen av frågan, positivt på att regeringen gett uttryck för att vilja pröva möjligheten att dna-märka olja för att spåra utsläpp. Utskottet är inte nu berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandet, varför det avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nationell strategi och ansvar för klimatanpassningsåtgärder, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2011/12:MJ459 av (MP) yrkande 4 och 2013/14:C222 av och (båda MP) yrkande 2. Vid sidan av en offensiv politik för att minska utsläppen av växthusgaser måste åtgärder för att anpassa samhället till de utmaningar som klimatförändringarna kommer att föra med sig drivas igenom. Prognoser visar att kommer att påverkas kraftigt av klimatförändringarna fram , och det är hög tid att börja vidta åtgärder . Det handlar om att anpassa samhället till ökande medeltemperaturer, till mer nederbörd och oftare återkommande extremväder som skyfall och värmebölja. Höjd havsnivå, översvämningar, ras och skred riskerar att hota såväl människors säkerhet som stora materiella värden. I stort sett allt som behöver göras för att förhindra framtida översvämningskatastrofer finns med i den statliga klimat- och sårbarhetsutredningen som presenterades 2007. har regeringen emellertid nöjt sig med kartläggningar och kunskapsuppbyggnad. Det är nödvändigt, men helt otillräckligt. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör därför ges ett övergripande ansvar för arbetet med klimatanpassningen samt resurser för att på allvar sätta i gång arbetet med att klimatanpassa det svenska samhället. vilar ansvaret för klimatanpassning på flera olika myndigheter. Detta delade ansvar innebär att ingen tar ansvaret. Regeringen behöver också återkomma till med ett förslag till nationell klimatanpassningsstrategi – med tydliga mål och åtgärder för att nå målet, hur arbetet ska finansieras och vilka styrmedel som krävs – och ge alla relevanta statliga myndigheter och verk i uppgift via regleringsbreven att anpassa sin verksamhet för att motverka de pågående klimatförändringarna. från den ljusa sidan kan de åtgärder för sårbarhetsanpassning som måste vidtas med anledning av ett förändrat klimat bidra till att skapa trevligare boendemiljöer, framför allt inom miljonprogramsområden, med fler grönområden och vattendrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Avtappning och skredsäkerhet i , och , punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:Fö217 av och (båda M) och 2011/12:Fö226 av (M), 2012/13:Fö214 av och (båda C), 2012/13:Fö231 av (M), 2013/14:Fö238 av och (båda M) och 2013/14:Fö239 av och (båda M). kommer att påverkas kraftigt av klimatförändringarna . Enligt har medeltemperaturen och nederbörden i landet redan ökat. För att undvika framtida naturkatastrofer som översvämningar och skred utmed , och måste frågan om vattendragens avtappning lösas. Runt ligger flera städer som har planerats för en lägre vattennivå än den nu beräknade, varför det är både bråttom och viktigt att regleringen av ytterligare säkras. Det är emellertid osäkert om behoven av ökad avtappning av bäst kan lösas genom att öka flödena i . är en viktig sötvattensresurs och vattentäkt för ca 700 000 personer, och () har i sin skredriskkartering för konstaterat att riskerna för jordskred på sina håll är stora . Riskerna kommer dessutom att öka om inte åtgärder vidtas. En utbyggd avtappningskapacitet genom älven förutsätter förstärkningar av älvsidorna till en kostnad på . Klimat- och sårbarhetsutredningen föreslog som alternativ till ökad avtappning av genom att en tunnel byggs från till . Kostnaderna för en sådan tunnel, eller kanal, bedömdes uppgå till mellan 3,5 och . Ingen har dock ansvar eller anslag för att ta fram underlag för en sådan lösning. För att man ska kunna ta ställning till den bästa kombinationen av åtgärder för att förhindra stora materiella och mänskliga skador behöver tunnelalternativet utredas. MSB bör ges ett övergripande ansvar för fortsatta utredningar av hur avtappningen av och ska lösas. Även avtappningskapacitet måste öka. är en tillväxtregion, och är dricksvattentäkt för nästan två miljoner människor. Det är därför viktigt att minska översvämningsriskerna och riskerna för saltvattenintrång i . Det görs bäst genom att öka avtappningen från till genom sluss, och vid . Förhandling i frågan bör ske med berörda kommuner t.ex. genom . Finansieringen av ny reglering av och med måste få en snar lösning. Kostnaden bör delas mellan staten och de aktörer som drar nytta av åtgärden, såsom kommuner kring och med samt innehavare av vattenrättigheter. Även intäkter genom offentlig-privat samverkan kan övervägas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ersättning för skador vid naturolyckor, punkt 5 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö209 av (S), 2012/13:Fö207 av (KD) och 2011/12:Fö224 av (KD), 2012/13:Fö262 av m.fl. (MP), 2013/14:Fö217 av m.fl. (MP), 2013/14:Fö219 av (KD) och 2013/14:Fö227 av (MP). Vi har under en rad år fått uppleva extrema väderförhållanden och skador till följd av dessa. Isolerade samhällen, vattenfyllda hus och förstörda vägar och broar har blivit en återkommande syn, och stora ekonomiska värden har gått förlorade. När en naturkatastrof eller ett oljeutsläpp till havs plötsligt drabbar en kommun blir det en mycket hög oförutsedd utgift för kommunen. Enligt lagen om skydd mot olyckor (LSO) har kommunen rätt att söka ersättning från staten för vissa kostnader i samband med sådana händelser. Det har dock visat sig att hanteringen av ersättningskraven vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tar oskäligt , vilket gör att drabbade kommuner måste ligga ute med stora summor i väntan på ekonomisk hjälp. Vi noterar att MSB nu utvärderar arbetet med ersättningsfrågorna. För vår del vill vi understryka vikten av att drabbade kommuner snabbt får ersättning utbetald och att det är myndighetens ansvar. Vi anser också att kommunernas möjlighet att få ersättning för räntekostnader bör ses över. Detta för att säkerställa att annan verksamhet inte blir lidande till följd av stora oförutsedda utgifter för räddningstjänst och saneringsarbete i samband med naturolyckor. Ersättning för skador vid naturolyckor, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö262 av m.fl. (MP) och 2013/14:Fö217 av m.fl. (MP), 2011/12:Fö224 av (KD) och 2013/14:Fö219 av (KD) samt 2012/13:Fö207 av (KD), 2012/13:Fö209 av (S) och 2013/14:Fö227 av (MP). har flera naturkatastrofer inträffat i . Återkommande översvämningar och ras till följd av ogynnsamma väderförhållanden har inneburit omfattande skador för såväl kommuner och näringsidkare som enskilda. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Många länder i har någon form av katastrofskydd för jordbruket i situationer som dessa. Även i finns flera permanenta program för att hjälpa jordbrukare att återhämta sig ekonomiskt efter en naturkatastrof. I finns inget sådant skydd trots de stora problem som torka och häftiga regn har orsakat . Det är nu dags att även agerar. Regeringen bör skyndsamt se över möjligheten att upprätta en ersättningsfond eller katastroffond för att skapa balans mellan statens och kommunernas kostnadsansvar och ekonomiska börda vid den här typen av händelser. En katastroffond garanterar även att det finns en buffert om eller när en katastrof inträffar, så att stat och kommuner slipper prioritera om i budgeten och i stället snabbt kan prioritera nödvändiga insatser. En katastroffond kan inte hindra naturkatastrofer från att inträffa, men den kan säkerställa en mer kraftfull beredskap för de kriser och katastrofer som kommer . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Fö224 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell ersättningsfond för skördeskador för skogs- och jordbruksnäringarna. 2011/12:Fö226 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskerna vid höga vattenflöden i . 2011/12:MJ202 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att all olja som transporteras till havs ska dna-märkas. 2011/12:MJ459 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbereda samhället för de förändringar av miljön och de därmed sammanhängande förutsättningarna för vår försörjning som klimatförändringen innebär. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:Fö201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av relevanta lagar och förordningar för att förebygga och förhindra en upprepning av sommarens översvämningar. 2012/13:Fö207 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över MSB:s möjligheter att utan dröjsmål täcka kostnader för oljeutsläpp och andra liknande katastrofer. 2012/13:Fö209 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggningstid för ersättningar vid naturkatastrofer. 2012/13:Fö212 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vattenreglering. 2012/13:Fö214 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta göra en översyn av effekterna av allt oftare förekommande extrema regn och vädersituationer med koppling till den pågående klimatförändringen och hur samhället bättre än kan förbereda sig på detta. 2012/13:Fö217 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma regeringen på alternativet att anlägga en tunnel från till . 2012/13:Fö231 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskerna vid höga vattenflöden i . 2012/13:Fö262 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ser över möjligheten att upprätta en ersättningsfond eller katastroffond. 2012/13:Fö263 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, ska ha det överordnade ansvaret för genomförandet av de klimatanpassningsåtgärder som är nödvändiga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och avtappning måste lösas, där staten måste vara en part i finansieringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till nationell klimatanpassningsstrategi med åtgärder som behövs för att nå målet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen via regleringsbrev ger alla relevanta statliga myndigheter och verk i uppdrag att anpassa sin verksamhet för att motverka de pågående klimatförändringarna. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C222 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsätta det arbete som inleddes med sårbarhetsutredningen och ta fram riktlinjer för att minimera de risker som påtalats. 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för sårbarhetsanpassning. 2013/14:Fö215 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagar och förordningar för att förebygga och förhindra översvämningar i våra vattendrag i . 2013/14:Fö217 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att upprätta en ersättningsfond eller katastroffond. 2013/14:Fö219 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till en nationell skördeskadefond för skogs- och jordbruksnäringarna. 2013/14:Fö222 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statens ansvar i frågan om samordning vid översvämningar. 2013/14:Fö227 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att förhindra att försäkringsbolag friskriver sig från klimatkatastrofer. 2013/14:Fö238 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över riskerna vid höga vattennivåer i och vattenflöden i . 2013/14:Fö239 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skredsäkerhet i .