bet · H001UbU3 · 2013-02-14 00:00:00 — andra uppdrag (U2011/6115/JÄM) går ut på att göra en förstudie i fråga om anslagen för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att kartlägga tillgängligt underlag samt vilket underlag som saknas för att följa upp lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslaget ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ska redovisas . Med anledning av motionsyrkanden om genusforskning kan utskottet nämna det nationella sekretariatet för genusforskning, som arbetar med att analysera och informera om genusforskningens utveckling och villkor. Sekretariatet är en del av , men uppdraget omfattar hela . I verksamheten ingår regelbundet deltagande i olika former av arrangemang över hela landet. Sekretariatet har i uppdrag att förbättra villkoren för genusforskning av hög internationell klass, synliggöra svensk genusforskning och bidra till samverkan med omvärlden och underlätta svensk genusforsknings internationalisering. Sammantaget bedömer utskottet att regeringens satsningar på ett tillfredsställande sätt förstärker arbetet för ökad jämställdhet inte minst genom att betona betydelsen av att det råder jämställda villkor inom akademin samt lika möjligheter och förutsättningar för män och kvinnor att ta del av tillgängliga forskningsmedel. Utskottet anser att arbetsmarknadens funktionssätt och arbetslivets utveckling är av stor betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning bedrivs med hög kvalitet och i tillräcklig omfattning. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad och ett längre deltagande i arbetskraften, behövs forskning om hur man kan skapa ett inkluderande, utvecklande och hälsosamt arbetsliv med en bra arbetsmiljö, som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Arbetslivsforskning behövs också för att få kunskap om hur olika grupper av människor påverkas av strukturomvandlingar som uppstår på arbetsmarknaden och hur politiska reformer påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på forskning inom detta område. Utskottet är positivt till regeringens bedömning att forskningsanslaget för s.k. fria medel till FAS bör öka med totalt åren 20132016. FAS stödjer forskning inom de sex huvudområdena Arbete och hälsa, , Arbetsmarknad, Folkhälsa, Välfärd och socialförsäkring samt Omsorg och sociala relationer. Utskottet vill också framhålla den satsning om totalt som regeringen aviserar för åren 20132016. Det är pengar som FAS ska använda för forskning om åldrande och hälsa. Utskottet vill understryka behovet av bred forskning om hur ett högt och förlängt arbetskraftsdeltagande kan uppnås och därmed fler arbetande timmar. Det är också angeläget att få större kunskap om hur ett hälsosamt arbetsliv skapas och om vilken roll arbetsmiljön och arbetsförhållandena spelar för mäns och kvinnors deltagande i arbetslivet och för nyttjandet av socialförsäkringarna. Utskottet vill också framhålla att regeringen i budgetpropositionen (2012/13:1 utg.omr. 14) utökar kunskapsspridningsuppdrag så att det också omfattar uppgiften att inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Funktionen ska inte bedriva egen forskning utan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. Utskottet vill betona att detta är ett sätt att stärka den kunskapsspridning inom området som redan görs av andra aktörer. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det finns ett behov att förmedla en mer sammanhängande bild av detta breda och vittomfattande kunskapsområde, som även bedrivs i mång- och tvärvetenskapliga miljöer. När det gäller forskning om kvinnor i arbetslivet vill utskottet särskilt peka på att regeringen tillsatte en delegation för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska bl.a. sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet, liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Uppdraget ska redovisas för regeringen . I sammanhanget kan utskottet också nämna att det finns vissa projektmedel för bl.a. arbetsmiljöforskning inom ramen för . Utskottet vill avslutningsvis understryka betydelsen av en arbetslivsforskning av hög kvalitet och anser att regeringens bedömningar inom arbetslivsområdet är väl avvägda. Mot denna bakgrund anser utskottet sammanfattningsvis att de nu behandlade motionsyrkandena bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (FP), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (MP). Jämställdhets- och arbetslivsforskning (S) (S), (S), (S), (S), (S) och Arhe Hamednaca (S) anför: Regeringens förslag för ökad jämställdhet är långt från tillräckligt. Akademin är inte jämställd och utvecklingen går alltför långsamt. Vi vill därför kraftigt förstärka arbetet för en jämställd akademi där såväl kvinnors som mäns kompetens tas till vara. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i akademin först då kan allas kompetens tas till vara fullt ut. Delegationen för jämställdhet i högskolan, som har upphört, drog slutsatsen att det finns brister i arbetet för jämställdhet i högskolan när det gäller planmässighet, långsiktighet, samverkan samt teoretisk och praktisk kunskapsförankring. Det behövs alltså större ansträngningar och en mer strategisk politik för att nå målet om en jämställd akademi. I talar man ofta om the leaky pipeline, en metafor som används för att illustrera att kvinnor som resurs försvinner ur det akademiska systemet under hela vägen upp genom forskningshierarkin, från grundutbildningen och upp till högsta nivån. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna är av professorerna i kvinnor. har det skett en ökning , det innebär en ökning med . Men den hastigheten kommer det att ta nästan tre decennier innan man når en numerärt jämställd akademi. Inom teknik och naturvetenskap pekar prognoser rent av på att andelen professorer som är kvinnor riskerar att minska. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill vi införa en jämställdhetsbonus som ska ges till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god och ha påtagligt förbättrats. Systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. Det är uppenbart att det nuvarande systemet inte håller tillräckligt hög kvalitet. Rapporten , en utvärdering av excellenssatsningarna, visar att den snäva definitionen av excellens har gynnat manliga forskare och haft starka negativa effekter på jämställdheten. Jämställdhet inom forskningsfinansieringen måste beaktas i större utsträckning än som är fallet . Vi vill därför skärpa instruktionerna för , FAS och Formas samt , och tydliggöra kraven på att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi vill dessutom att forskningsråden och får ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över hela processen för fördelningen av forskningsmedel inklusive excellenssatsningar och motsvarande. Det måste säkerställas att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar kvinnliga forskare. bör ges i uppdrag att se till att de medel som regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Vi har varit starkt kritiska till regeringens nedläggning av . Regeringens forskningspolitik säkerställer inte forskning om arbetslivet. Den ersätter inte alls de förlorade resurser som försvann vid nedläggningen av . Det saknas en överblick över läget och utvecklingen i arbetslivet. Regeringens förslag till finansiering av arbetslivsforskningen är otillräckligt. Vi ser enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning som en av de utvägar som måste till för att återupprätta arbetslivsforskningen. Inom ramen för de ökande anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd bör detta vara möjligt. En översyn av möjliga framtida strukturer bör göras. Det anförda innebär att vi anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Ub6 (S) yrkandena och 38. Jämställdhets- och arbetslivsforskning (MP) (MP) anför: Grunden i forskningspolitik är självständiga och oberoende lärosäten som genom sin forskning bidrar till samhällsutvecklingen. En grundläggande strävan är att lärosätena ska erbjuda en god arbetsmiljö och ett gott forskningsklimat som är attraktivt för både kvinnor och män. Det är därför inte minst av kvalitetsskäl också nödvändigt med ett jämställdhetsperspektiv på forskningens genomförande. har ett uppdrag att ta fram ett system där kollegial bedömning är ett kriterium för den del av forskningsanslagen som ska konkurrensutsättas. Ökade inslag av kollegial bedömning kan leda till en mer nyanserad bedömning. Det bör emellertid inte ensamt vara kriterium för fördelningen. Ökade inslag av kollegial bedömning måste utvärderas löpande, särskilt utifrån sina jämställdhetsresultat. Den sneda könsfördelningen inom akademin måste motverkas genom att fördelningen av resurser delvis utgår från andel kvinnliga professorer. Det är viktigt att den nationella jämställdhetspolitiken genomsyrar forskningsfinansieringen. Regeringen har presenterat satsningar på spetsforskning, s.k. excellenceforskning, som i stort är välriktade. måste man genom medelstilldelningen och forskningsanslagen tydligare visa att man vill se en förändring angående de negativa konsekvenser som excellenssatsningarna på s.k. strategiska forskningsmiljöer haft för jämställdheten inom den svenska högskolan. Delegationen för jämställdhet i högskolan framförde att satsningarna i mycket liten grad kommit forskande kvinnor till del. Detta måste åtgärdas. behöver lyfta fram betydelsen av ett hållbart arbetsliv, inklusive arbetsmiljöfrågor, med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. förelägganden och förbud riktas dubbelt så ofta mot manliga sektorer av arbetslivet som mot kvinnliga. Arbetsmiljölagen tillämpas inte tillräckligt på belastningssjukdomar, utbrändhet och andra följder av dåliga arbetsmiljöer i kvinnligt dominerade sektorer. Forskningen kan här spela en viktig roll för att få fram underlag och viktiga perspektiv till framtida politiska beslut. Forskningen måste också tydligare se på den rådande diskrimineringen på arbetsmarknaden. Det anförda innebär att jag anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Ub5 (MP) yrkandena 3, 7 och 21. Jämställdhets- och arbetslivsforskning (SD) (SD) anför: För är det en fullständig självklarhet att män och kvinnor har exakt samma värde och att båda könen ska ha samma rättigheter, vara lika inför lagen och känna sig trygga och respekterade. Att män och kvinnor är exakt lika mycket värda är däremot inte detsamma som att de också är exakt likadana. uppfattning är att det är helt upp till individen att välja sin egen väg i livet. Vi förespråkar en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män ska särbehandlas på basis av sin könstillhörighet. Om detta sedan skulle visa sig leda till att män och kvinnor inte gör allting på samma sätt, i exakt samma utsträckning, så betraktar vi inte det som problematiskt. Det viktiga är dock att endera sidan inte värderas lägre än den andra. En stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig genom att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är den politisering som skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhällsutvecklingen framåt. Därför bör regeringen säkerställa att genusforskningen vid våra svenska högskolor och universitet vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Det anförda innebär att jag anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Ub4 (SD) yrkande 7. Jämställdhets- och arbetslivsforskning (V) (V) anför: Det krävs ökade ansträngningar för en mer jämställd akademi. Jämställdhet är en avgörande fråga för akademins legitimitet som samhällsbärande institution och, i förlängningen, för det svenska samhällets utveckling och konkurrenskraft. Kvinnor och män har olika villkor för att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna. Det är ett brott mot de värden forskningssamhället bygger på och en misshushållning med resurser. Det behövs en mer strategisk politik för att nå målet om en jämställd akademi. Kvinnor som resurs försvinner ur det akademiska systemet under hela vägen upp genom forskningshierarkin, från grundutbildningen och upp till professorsnivån. Trots att kvinnor har varit i majoritet bland studenterna är av professorerna i kvinnor. Det har skett en ökning , vilket innebär en ökning med . Utvecklingen går för långsamt, eller till och med åt fel håll inom vissa områden. Vi vill därför förbättra uppföljningen av rekryteringsmålen avseende professorer. Regeringens förslag för ökad jämställdhet är långt från tillräckligt och regeringen bör återkomma till med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. Vi i vill införa en jämställdhetsbonus som ska ges till lärosäten där jämställdheten, både kvantitativt och kvalitativt sett, efter systematisk utvärdering bedöms vara påtagligt god respektive ha påtagligt förbättrats. Rapporten , en utvärdering av excellenssatsningarna, visar att den snäva definitionen av excellens har gynnat manliga forskare och haft starka negativa effekter på jämställdheten. Enligt rapporten har mellan en halv och på detta sätt omfördelats från kvinnor till män. anser att systemet för fördelning av forskningsanslag måste utvärderas utifrån sina jämställdhetsresultat. Vi i vill därför att instruktionerna för de tre forskningsråden , , och Formas samt ska skärpas och tydliggöra kraven på att arbeta för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. De ska alla ha jämn könsfördelning i beredningsorganisationen, säkerställa att det i beredningsorganisationen finns kompetens rörande jämställdhet som forskningsområde, verka för att genusperspektivet får genomslag i forskning och utveckling samt rapportera i vilken utsträckning man har tagit hänsyn till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområde. föreslår dessutom att forskningsråden och får ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över hela processen för fördelningen av forskningsmedel inklusive excellenssatsningar och motsvarande. Regeringen bör återkomma till med förslag för att säkerställa att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar forskare som är kvinnor. Regeringen bör också ge i uppdrag att se till att de medel som regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Genusforskningen bidrar till att utveckla samhällskritiken och därigenom demokratin genom analyser av maktstrukturer i samhället. En strategisk åtgärd för att stärka genusforskningen var beslutet att tillsätta sex stycken s.k. genusprofessurer. Detta har inneburit att genusforskningen har integrerats i nya miljöer, vilket har skapat en bredare legitimitet för ämnet. Forskningsmiljöer har byggts upp där genusforskningen ingår som en naturlig del. vill bygga vidare på denna strategi och trygga kontinuiteten i satsningen och utlysa ytterligare sex genusprofessurer med tillhörande resurser för att finansiera doktorand- och forskarassistenttjänster. Arbetslivsforskningen har minskat drastiskt och skingrats för vinden sedan regeringen lade ned . Institutet bedrev världsledande och värdefull forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden såsom arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, hälsa och ohälsa i arbetslivet. Det saknar nu en överblick över läget och utvecklingen i arbetslivet liksom en kunskapsöversikt över intressanta resultat. anser att arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen är av stor vikt för arbetslivets utveckling. Det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk användning. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag på hur man ska samla och stärka arbetslivsforskningen. Det anförda innebär att jag anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Ub3 (V) yrkandena 16, 1719 och 21. är det att diskutera en ny forsknings- och innovationsproposition. Det är senast. Några av oss var med då.Jag vill först säga att det finns satsningar i den proposition vi nu ska diskutera som vi socialdemokrater välkomnar. Det är bra att forskningsanslaget ökar med och att går till lärosätenas basanslag. Vi välkomnar också ett inrättande av strategiska innovationsområden och prioriteringar av livsvetenskapen, även om vi delvis skulle ha valt ett annat utförande. Sedan finns det sådant som vi inte är överens om, och det är om denna skillnad som jag ska tala nu i några minuter.Är det hugget i sten att forsknings- och innovationspropositioner ska diskuteras ? Nej, självklart inte - men så har det varit under . tycker vi socialdemokrater att det är dags att byta perspektiv. Vi måste tänka mer långsiktigt. Det handlar om att ta ut kompassriktningen för fem, tio och . Då bör vi komma överens om några principiellt viktiga utgångspunkter och förutsättningar som kan ge universitet och högskolor, forskningsråd och forskningsinstitut samt näringsliv och offentlig sektor långsiktiga och hållbara spelregler. Det skulle verkligen gynna svensk industri, svensk välfärd och som nation. Alla forskningens aktörer nickar instämmande när de hör detta - dock inte regeringen, som inte vill ta vår utsträckta hand. Det är beklagligt, för det gynnar inte svensk forskning och innovation.Vi anser att det är synnerligen angeläget att se över hur forsknings- och innovationspolitiken ska organiseras och finansieras. Trots att forskningsanslagen har ökat dramatiskt har inte förbättrat sin internationella position som forskningsnation. Om vi studerar banbrytande forskning ser vi att länder som , och lyckas bättre än . Det säger oss att det inte räcker med bara höjda anslag. Det behövs också strukturreformer för att få ut mer av svensk forskning och innovation. Därför föreslår vi en öppen och förutsättningslös parlamentarisk utredning av den svenska forskningspolitiken. I detta inkluderar vi att man ser över det svenska högskole- och universitetslandskapet. Vi tror att det skulle stärka svensk utbildning, svensk forskning och svensk innovation.Nu kommer jag till en mycket viktig skillnad mellan socialdemokratisk och borgerlig forskningspolitik. Vi anser nämligen att regeringen satsar alldeles för lite på att stärka samverkan mellan akademi, näringsliv, offentlig sektor och politik. Även företrädare för näringslivet, både arbetsgivarsidan och de fackliga organisationerna, efterlyser att regeringen satsar mer på forskning, mer på samverkansforskning och mer på samverkan och innovation. Det finns steg åt rätt håll i den proposition vi diskuterar , men tyvärr ligger ambitionsnivån och inriktningen på en alldeles för låg nivå.Sverige ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. Då är det nödvändigt att ha ett fungerande samspel mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor och politik. Det gäller utbildning, det gäller forskning och det gäller innovationer. Det är särskilt vikigt när vi är ett starkt exportberoende land. Därför får det inte finnas någon motsättning mellan grundforskning och tillämpad forskning eller mellan fri akademisk forskning och företagsnära forskning. Vi måste kunna satsa på både och. Det här är något mycket viktigt för oss socialdemokrater, och vi beklagar verkligen att regeringen inte delar vår helhetssyn på utbildning, forskning och innovation.Om vi hade regeringsmakten skulle vi satsa betydligt mer på samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser samt export- och investeringsfrämjande åtgärder. Vi skulle också sjösätta en betydligt tydligare och kraftfullare innovationsstrategi som var nära kopplad till forskningspolitiken. Då skulle vi bygga upp en ny samverkansmodell mellan olika samhällsaktörer som tar sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar. Det är därför vi avsätter ytterligare för strategiska samverkansprogram. Då behöver vi ett innovationsråd som leds av statsministern och som har i uppgift att samordna frågor av betydelse för forskning och innovation. Det skulle stärka samverkan och utveckla innovations- och konkurrenskraft. Då är det också viktigt att införa en indikator för samverkan i resursfördelningssystemet jämte bibliometri och externa medel.Strategisk samverkan är exempelvis nödvändigt inom området livsvetenskap. Ska fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer av samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. Behovet av forsknings- och innovationssamverkan är även tydligt inom klimatområdet och för de gröna näringarna. Det handlar om energieffektivisering, förnybar energi och minskade utsläpp av växthusgaser. Samma princip gäller för tjänsteforskningen.Institutsektorn behöver stärkas, för den har en viktig roll som brygga mellan akademi och näringsliv.Lite senare i debatten kommer att ytterligare belysa vikten av samverkan mellan näringslivet och den offentliga sektorn, och därför lämnar jag nu samverkansbiten.Herr talman! De humanistiska och samhällsvetenskapliga perspektiven är nödvändiga och behövs mer än någonsin, inte minst när vi ska möta de globala utmaningarna och bygga en hållbar och grön värld. Tyvärr saknar jag idéerna och resonemangen i dagens politik om den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningens betydelse för människa och samhälle. Vi ser oroande tecken på hotande instabilitet i spåren av den ekonomiska krisen i och de växande ekonomiska klyftorna. Vi ser tecken på försvagad social sammanhållning, växande välfärdsklyftor och en historiskt hög arbetslöshet. I ljuset av detta saknar vi en politik som ger forskningen en tydlig uppgift i relation till dessa stora utmaningar. Vi vill därför satsa rejält på humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och anslår för tvärgående program som exempelvis ett forskningsprogram om välfärd och social sammanhållning.Skolans forskningsbas måste stärkas. Utbildningsministern är nu inne på sitt sjunde år som ansvarig skolminister, och kunskapsresultaten fortsätter att sjunka. Vi behöver en ny politik, utbildningsministern. Vi behöver en politik som ser värdet i att satsa på skolforskning. Tyvärr tycker jag att regeringen även inom detta område är för försiktig. Det behövs en högre ambition. Fler lärare måste få möjlighet att forska, och vi avsätter därför mer pengar till forskarskolor. Forskningsanslaget till den utbildningsvetenskapliga kommittén måste också höjas, och denna kommitté borde få bli ett eget ämnesråd inom Vetenskapsrådet.Vi föreslår också att det inrättas ett . Det är viktigt att bygga broar mellan forskning och skolutveckling. Därför tror vi att ett är en bra åtgärd för att stärka forskningsbasen i svensk skola.Tyvärr är forskningsresurserna ojämnt fördelade mellan lärosätena. Många högskolor har alltjämt för små forskningsresurser. Enligt uppgifter kanaliserades av forskningsanslagen till de stora och äldre universiteten, medan de fyra unga universiteten och de resterande högskolorna fick dela på de återstående . Det är ett av skälen till att vi vill ha en öppen och förutsättningslös översyn av universitets- och högskolelandskapet samt av hur forskningen ska organiseras och finansieras.