bet · H101KrU3 · 2013-11-12 00:00:00 — Motionärerna föreslår därför att översynen görs i nära samråd och dialog med programföretagen. Utskottet delar uppfattningen att de villkor i sändningstillstånden som gäller för , SVT och UR under den nuvarande tillståndsperioden i sak ska gälla med de ändringar som föreslås senare i detta betänkande. Utskottet har heller inget att invända mot att man ser över strukturen i sändningstillstånden. Med anledning av motionen konstaterar utskottet att översynen görs i nära samråd och dialog med programföretagen. Motionen får anses tillgodosedd. Utskottet föreslår därmed att bifaller punkt 1 i propositionen i denna del och avslår motion 2013/14:Kr2 (S) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att avvisa ytterligare krav på redovisningen av sidoverksamheter. Jämför reservation 4 (S, V). Programföretagen får enligt anslagsvillkoren bedriva sidoverksamheter som ska bära sina egna kostnader och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Sidoverksamheterna får inte ha en sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att de kan riskera att inkräkta på kärnverksamheten eller skada förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst. I anslagsvillkoren anges också att sidoverksamheterna ska redovisas som egna resultatområden och det ska, om god redovisningssed så kräver, finnas en balansräkning för dessa verksamheter. Redovisningen ska ingå som en del av årsredovisningen och granskas av bolagets revisorer. Regeringen bedömer att inga förändringar bör göras när det gäller regleringen av programföretagens sidoverksamheter, men att dessa verksamheter bör redovisas mer öppet och tydligt. En förbättrad redovisning i detta avseende kan, enligt regeringens uppfattning, utvecklas genom fortsatt dialog mellan programföretagen och och tv vid Myndigheten för radio och tv. i m.fl. (S) anför i kommittémotion 2013/14:Kr2 yrkande 6 att de senaste årens förstärkta beskrivningar i public service-redovisningarna har varit fullt tillräckliga och ser inte något behov av ytterligare krav på redovisning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning att den nuvarande regleringen är tillräcklig för att säkerställa att sidoverksamheterna inte är av en sådan omfattning eller karaktär att de kan skada förtroendet för programverksamheten i allmänhetens tjänst. Utskottet delar regeringens bedömning att programföretagens verksamhet ska redovisas mer öppet och tydligt. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr2 (S) yrkande 6. Förhandsprövning av nya tjänster Utskottets förslag i korthet godkänner att det ska tydliggöras i anslagsvillkoren vad som avses med försöksverksamhet. avslår tre motionsyrkanden om att avskaffa förhandsprövningen. Jämför reservation 5 (S, MP, V). Regeringen föreslår att det tydliggörs i anslagsvillkoren vad som avses med försöksverksamhet. Anmälan till förhandsprövning ska inte göras för en verksamhet som pågår , om tjänsten är begränsad geografiskt eller i fråga om publik och inte heller om avsikten med tjänsten är att få erfarenheter av och kunskaper om en ny teknik eller innovativ tjänst. Regeringen konstaterar att någon ny programtjänst inte har anmälts sedan institutet infördes. Vidare är flera remissinstanser som har yttrat sig över Public service-kommitténs förslag av olika skäl kritiska till förhandsprövningen av nya tjänster. Mot bakgrund av detta avser regeringen att ge Myndigheten för radio och tv i uppdrag att se över hur systemet med förhandsprövning fungerar. I kommittémotion 2013/14:Kr2 yrkande 7 begär i m.fl. (S) att ska avskaffa förhandsprövningen i sin nuvarande form. Motionärerna anser att det är omöjligt att bedöma en tjänst på det sätt som förhandsprövningen kräver utan att på förhand ta ställning till själva innehållet i en ny tjänst, vilket strider mot yttrandefrihetsgrundlagens princip om censurförbud. De anser vidare att de krav som EU ställer på en process när nya betydande tjänster ska införas i public service är att de ska vara öppna och transparenta, vilket väl täcks in av den svenska tillståndsprocessen. Programföretagen har vittnat om negativa konsekvenser av förhandsgranskningen. Bland annat tvekar samarbetspartner att lämna in förslag som medför en lång process som involverar två myndigheter och direkta konkurrenter till förslagsläggaren vilka ska granska förslaget innan regeringen fattar beslutet om tjänsten ska tillåtas eller förbjudas. Idéer till nya samhällsnyttiga tjänster lämnar på grund av detta sällan idéstadiet. I kommittémotion 2013/14:Kr4 yrkande 2 föreslår m.fl. (MP) ett tillkännagivande till regeringen om att systemet med förhandsprövning ska avskaffas. Motionärerna befarar att public service-företagens oberoende ställning kan hotas av systemet med förhandsprövning och att det dessutom eventuellt strider mot yttrandefrihetsgrundlagens censurförbud. utgångspunkt är att public service-företagen ska erbjuda ett programutbud av hög kvalitet. En viss marknadspåverkan kan inte enligt motionärerna motivera en åtgärd som eventuellt strider mot grundlagen och som riskerar att underminera oberoendet för public service. Också i kommittémotion 2013/14:Kr1 yrkande 1 av m.fl. (V) yrkas att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att förhandsprövningen upphör. Motionärerna anser att förhandsprövningen innebär en möjlig inskränkning av public services oberoende och bestämmanderätt över programverksamheten. konstaterar i sitt yttrande 2013/14:KU3y att förhandsprövningen inte handlar om att förhandsgranska själva innehållet i en programtjänst, utan om att avgöra om t.ex. en ny kanal som något av public service-företagen vill starta ska bekostas med radio- och tv-avgiften. Syftet med prövningen är att se till att sådana nya tjänster som finansieras med radio- och tv-avgiften inte snedvrider konkurrensen på marknaden på ett oacceptabelt sätt. Inte heller det redaktionella oberoendet som garanteras i yttrandefrihetsgrundlagen träds förnär, enligt utskottets mening. Det är programföretagen själva som avgör vilka tjänster som ska anmälas till regeringen för godkännande, och kravet på förhandsprövning gäller dessutom endast nya programtjänster eller tjänster av väsentlig betydelse. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett behov av att förtydliga vilken verksamhet som inte behöver förhandsprövas. Från de utgångspunkter ska beakta anser utskottet att kulturutskottet bör föreslå att propositionen bifalls i denna del och att motionerna bör avslås. Som anför så handlar inte förhandsprövningen om en granskning av själva innehållet i en programtjänst, utan om att avgöra om t.ex. en ny kanal som public service-företagen vill starta ska bekostas med radio- och tv-avgiften. Utskottet anser att uppdraget i allmänhetens tjänst ställer höga krav på att nya tjänster som lanseras har ett tillräckligt stort värde för allmänheten för att motsvara de kostnader som tjänsterna genererar. Utskottet står därmed fast vid sitt tidigare beslut om förhandsprövning inför den nuvarande tillståndperioden, men delar regeringens bedömning att det bör förtydligas i anslagsvillkoren vilken verksamhet som inte behöver förhandsprövas. Utskottet föreslår därmed att godkänner punkt 1 i propositionen i denna del och avslår motionerna 2013/14:Kr1 (V) yrkande 1, 2013/14:Kr2 (S) yrkande 7 och 2013/14:Kr4 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet godkänner att det s.k. speglingsuppdraget i sändningstillståndet kompletteras så att det framgår att programutbudet ska spegla förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. avslår därmed ett motionsyrkande om att inte spegla mångfaldsperspektivet. Jämför reservation 6 (SD). Regeringen föreslår att det s.k. speglingsuppdraget i sändningstillståndet ändras så att det framgår att programutbudet ska spegla förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Regeringen gör bedömningen att SR och SVT ska ha en decentraliserad organisation även i fortsättningen. Att spegla hela landet är en central del av programföretagens uppdrag eftersom verksamheten är allmänt finansierad och till för alla, framhåller regeringen. Enligt anslagsvillkoren ska SR och SVT ha en decentraliserad organisation som skapar förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Som framgår av styrdokumenten har speglingsuppdraget framför allt en geografisk utgångspunkt. Regeringen betonar att uppdraget har flera dimensioner och därför bör inkludera ett krav att spegla den variation som finns i befolkningen med perspektivet att människor är olika, t.ex. i fråga om etnisk och kulturell bakgrund, kön, ålder, religion, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och funktionsförmåga. Detta innebär att programföretagen aktivt och medvetet bör arbeta för en större bredd i speglingen av mångfalden och verka mot diskriminering, utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. I det sammanhanget bör synliggörandet av de nationella minoriteternas nutida och historiska närvaro samt deras språk som en del av vårt gemensamma kulturarv särskilt noteras, anför regeringen. I motion 2013/14:Kr3 yrkande 1 begär (SD) ett tillkännagivande om att speglingsuppdraget inte ska bedrivas utifrån ett mångfaldsperspektiv. Motionären anför att syftet med radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst är att den ska vara oberoende av politiska och kommersiella intressen. Regeringens förslag att speglingsuppdraget i sändningstillstånden ska bedrivas utifrån ett mångfaldsperspektiv innebär enligt motionärens uppfattning att staten redan i uppdraget de facto styr programverksamheten och går långt utöver vad som är nödvändigt när den föreslår fortsatt användning av etnisk profilering för att ta fram programutbud eller särskilda hänsyn till etniska grupperingar Utskottet vill understryka att programföretagen har den grundläggande uppgiften att se till hela publikens behov och intressen. Utskottet välkomnar därmed regeringens förslag om att bredda speglingsuppdraget så att det klart framgår att programutbudet ska spegla förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen och att programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Utskottet anser att SR och SVT ska ha en decentraliserad organisation även i fortsättningen. Utskottet föreslår därmed att bifaller punkt 2 i propositionen i denna del och avslår motion 2013/14:Kr3 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om ett renodlat minoritetsspråksuppdrag och att samtliga programföretags utbud på de nationella minoritetsspråken, och SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk, ska öka jämfört med nivå. Samtliga programföretag ska även erbjuda något utbud på andra minoritetsspråk. avslår fyra motionsyrkanden med alternativa förslag. Jämför reservationerna 7 (S) och 8 (SD). Som framgått ovan föreslår regeringen att det ska tydliggöras att programutbudet ska spegla hela landets mångfald och därmed också spegla språkliga och etniska minoritetsgruppers intressen och kultur. Mot denna bakgrund föreslås att villkoren i sändningstillstånden om att programutbudet ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen ska renodlas till villkor om utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk. Syftet med förändringen är inte att sänka programföretagens ambitioner att spegla minoriteternas kultur och samhällsliv, utan att ansvaret för att skydda och främja minoritetsspråk och teckenspråk ska framgå tydligare i programföretagens uppdrag, i linje med språklagens (2009:600) syfte. Regeringen föreslår att samtliga programföretags utbud på de nationella minoritetsspråken finska, samiska, meänkieli och chib samt SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk ska öka i jämförelse med nivå. Vidare ska samtliga programföretag erbjuda ett utbud på det nationella minoritetsspråket jiddisch och andra minoritetsspråk. Ökningen av utbudet, såväl totalt sett som för barn och unga, bör enligt regeringen vara betydande och märkbar för publiken. Eftersom ökningen gäller samlat för de nationella minoritetsspråken och teckenspråket har programföretagen en flexibilitet i fråga om på vilka språk utbudet ska öka ett visst år. Regeringen anser också att möjligheten till överenskommelser om ansvarsfördelningen för utbudet på nationella minoritetsspråk, teckenspråk och andra minoritetsspråk, bör finnas kvar. I kommittémotion 2013/14:Kr2 anför i m.fl. (S) att ett renodlat språkuppdrag riskerar att exkludera personer med bristande språkkunskaper i sitt minoritetsspråk. Motionärerna anser också att det finns motstridiga uppgifter i propositionen. Å ena sidan säger regeringen att samtliga programföretagsutbud vad gäller minoritetsspråk ska öka och å andra sidan att det är företagens samlade utbud som ska öka. Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen med en begäran om ett klargörande och preciseringar på denna punkt (yrkande 8). När det gäller utvärderingen av hur bolagen sköter programverksamheten på minoritetsspråk bör hänsyn tas inte bara till hur mycket och vilka ökningar som sker, utan också i vad mån programmen, oavsett plattform, når sin publik. Även detta bör regeringen som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 9). I motion 2013/14:Kr3 yrkande 2 begär (SD) ett tillkännagivande till regeringen om att regler för programsändningar som syftar till att beakta minoriteters särintressen inte bör omfatta andra språk än svenska, de nationella minoritetsspråken samt teckenspråk. Motionären anser att det svenska språket ofta är en av många fundamentala förutsättningar för en lyckad assimilering i det svenska samhället. Genom att införa nya regler och ha kvar befintliga regler för programsändningar som har till syfte att beakta minoriteters särintressen försvårar man nyanländas förutsättningar att tillgodogöra sig och förstå det svenska språket. Genom att tillmäta andra minoriteter än de fem nationella minoriteterna så stor uppmärksamhet riskerar man dessutom att urvattna de fem svenska minoriteternas särställning i landet. I motion 2013/14:Kr213 föreslår (S) ett tillkännagivande om tv-program på minoritetsspråk för de folkgrupper som inte har ett eget land. Motionären lyfter särskilt fram assyrierna/syrianerna. Mot bakgrund av det breddade uppdrag som utskottet just tagit ställning till vad gäller att spegla mångfalden och den variation som finns i befolkningen finner utskottet det naturligt att minoritetsspråksuppdraget renodlas. Det allmänna har enligt språklagen (2009:600) ett särskilt ansvar att skydda och främja de nationella minoritetsspråken och teckenspråket. Utskottet ser därmed positivt på den skärpning som det innebär att fastslå att samtliga programföretags utbud på de nationella minoritetsspråken, och SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk, ska öka jämfört med nivå. Utskottet anser också att ökningen ska vara betydande och märkbar. Utskottet har inget att invända mot att behålla möjligheten till flexibilitet genom att ökningen ska gälla samlat för de nationella minoritetsspråken och teckenspråk. Förutsättningen är att regeringen noga följer hur minoritetsspråksutbudet samlat och hos respektive programföretag utvecklas . Utskottet delar regeringens uppfattning att samtliga programföretag även bör erbjuda ett utbud på andra minoritetsspråk. Andra minoritetsspråk har inte motsvarande skydd som de nationella minoritetsspråken och teckenspråk, men målet för mediepolitiken är bl.a. att stödja yttrandefrihet och mångfald. För de som inte helt behärskar svenska är det av demokratisk betydelse att kunna ta del av den pågående samhällsdebatten. Det bör vara programföretagens ansvar att i dialog med representanter för olika språkgrupper analysera vilka behov som finns och bedöma företagens möjligheter att tillgodose dessa. Utskottet föreslår därmed att bifaller punkt 2 i propositionen i denna del och avslår motionerna 2013/14:Kr2 (S) yrkandena 8 och 9, 2013/14:Kr3 (SD) yrkande 2 och 2013/14:Kr213 (S). Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om kulturutbudet. SVT och SR har en viktig roll som kulturskapare och förmedlare av vad som händer på kulturlivets olika områden i . Jämför reservationerna 9 (MP) och 10 (SD). Regeringen gör bedömningen att SVT och SR bör fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud. Kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och bör stärkas. Radio och tv i allmänhetens tjänst är en betydelsefull källa för spridning av kultur och bildning till alla i oavsett bakgrund. Programföretagen är centrala som kulturbärare och förmedlare av landets historia och kulturarv. Inför nuvarande tillståndsperiod beslutade att SR och SVT skulle fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud. Regeringen redovisar att har kartlagt vad som har gjorts med anledning av beslut om ett utvidgat kulturutbud och kommit fram till att beslutet hos både SR och SVT har bidragit till såväl en breddning av kulturbegreppet som en integrering av kulturrelaterat innehåll i flera olika typer av programkategorier (SOU 2012:59). Detta har fått den positiva effekten att utbudet kan nå större målgrupper, men också att det kan bli svårare att följa upp hur utbudet utvecklas. I kommittémotion 2013/14:Kr4 yrkande 5 begär m.fl. (MP) ett tillkännagivande om att villkoren för sändningstillstånd ska innefatta att kulturskapande utanför storstadsregionerna ska få utrymme i programföretagens utbud. I partimotion 2013/14:Kr302 yrkande 9 begär m.fl. (SD) ett tillkännagivande om vad som anförs i motionen om kulturbevarande uppdrag för radio och tv i allmänhetens tjänst. Motionärerna anser att det i framtida sändningstillstånd ska skrivas in att bolagen ska verka för att bevara och levandegöra det nationella kulturarvet. Utskottet vill understryka att SVT och SR har en viktig roll som kulturskapare och kulturförmedlare. Inför det nuvarande sändningstillståndet beslutade att SR och SVT skulle fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Utskottet anser, liksom regeringen, att SR och SVT även under nästa tillståndsperiod ska fortsätta detta arbete. I uppdraget ingår bl.a. att bevaka händelser på kulturlivets olika områden i och att samarbeta med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter på skilda områden i hela landet. En viktig del är också att spegla de många olika kulturer och kulturyttringar som finns i samt att förmedla landets historia och kulturarv. Motionerna 2013/14:Kr4 (MP) yrkande 5 och 2013/14:Kr302 (SD) yrkande 9 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om SVT:s frekvensutrymme med hänvisning till att det får ankomma på regeringen att reglera i sändningstillståndet. Jämför reservation 11 (S). Regeringen bedömer att marknätet kommer att utgöra en central distributionsplattform för tv-sändningar från SVT och UR även under nästa tillståndsperiod. Det nuvarande täckningskravet för SVT:s och UR:s tv-sändningar i marknätet är fortfarande relevant i förhållande till företagens uppdrag att sända programtjänster till hela landet och dessutom viktigt ur beredskapssynpunkt. Det innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. SVT bör tills vidare ha rätt att sända fyra standard-tv-kanaler i marknätet, anför regeringen. Om SVT vill upphöra med standard-tv-sändningarna bör företaget ansöka om detta hos regeringen. Den närmare omfattningen av SVT:s HD-tv-sändningar1[ HD-tv, High Definition TV eller högupplöst tv.] får avgöras vid kommande tillståndsgivning. Mot bakgrund av det planerade beslutet om vilket sändningsutrymme som bör få användas för marksänd tv under nästa tillståndsperiod finns det dock anledning att återkomma med definitiva bedömningar i dessa delar vid kommande tillståndsgivning. Regeringens beslut om sändningstillstånd i de delar som här avses bör föregås av en ansökan från SVT och ett samråd med berörda myndigheter om marknätets fortsatta utveckling i frågor som rör sändningsutrymme, HD-tv-sändningar, utsändningsteknik m.m. i m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr2 yrkande 10 ett tillkännagivande till regeringen om SVT:s frekvensutrymme. Motionärerna anser det viktigt att det klargörs att SVT även i fortsättningen bör ha frihet att förfoga över hela frekvensutrymmet i Mux1. Härigenom skapas maximal handlingsfrihet vid utvecklingen av kanalutbudet och andra tjänster, exempelvis tjänster för personer med funktionsnedsättning. Utskottet delar regeringens bedömning att SVT bör ha rätt att sända fyra standard-tv-kanaler i marknätet och att den närmare omfattningen av SVT:s HD-tv-sändningar får avgöras vid kommande tillståndsgivning. Utskottet anser inte att det nu finns anledning att ta ställning till den tekniska lösningen. Det får ankomma på regeringen. Motion 2013/14:Kr2 (S) yrkande 10 avstyrks. Utskottets förslag i korthet har inget att invända mot att vidaresändningsplikten åter utreds. Ett motionsyrkande om utökad vidaresändningsplikt avslås. Jämför reservation 12 (S). Regeringen bedömer att det finns skäl att på nytt se över behovet av en vidaresändningsplikt i kabelnätet. En utredning bör därför få i uppdrag att analysera hur allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning kan tillgodoses samt förutsättningarna för att avskaffa vidaresändningsplikten. Regeringen konstaterar att det har gått Myndigheten för radio och tv redovisade sitt uppdrag om vidaresändningsplikt. har den tekniska utvecklingen inom distribution av tv-program fortsatt och allmänhetens möjligheter att ta emot tv-program ökat, bl.a. genom tillkomsten av ett antal internetbaserade tjänster som utmanar de traditionella tv-plattformarna. Flera nya aktörer har lanserat eller aviserat lansering av sådana tv-tjänster i konkurrens med redan etablerade aktörer inom tv-distribution. En annan förändring är att SVT valde att göra sina kanaler fritt tillgängliga på internet via SVT Play. Det påverkar bedömningen av huruvida det webbaserade utbudet kan utgöra ett alternativ när det gäller möjligheter att få del av hela SVT:s utbud. Härtill kommer att den pågående utbyggnaden av olika elektroniska kommunikationsnät ger fler möjligheter att ta emot bl.a. tv-sändningar. I kommittémotion 2013/14:Kr2 yrkande 11 av i m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vidaresändningsplikten. Motionärerna anser att tv via webben, som förutsätter ett internetabonnemang, inte ersätter vanliga tv-sändningar. Motionärerna vill tvärtom att man ska utöka vidaresändningsplikten till att gälla alla de programtjänster som sänds av svenska tillståndshavare vars verksamhet finansieras genom den svenska tv-avgiften. Det finns skäl att undersöka hur den senaste tidens utveckling inom distribution av tv-program påverkar allmänhetens möjlighet att ta emot tv-sändningar, inte minst programtjänster från SVT. Public service har ett uppdrag att finnas tillgängligt på de plattformar som publiken använder. Därför bör SVT se till att kanalerna kan tas emot på olika plattformar och att distributionsrättigheterna har klarerats. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan inom ramen för den översyn av vidaresändningsplikten som har aviserats i propositionen. Utskottet anser inte att motion 2013/14:Kr2 (S) yrkande 11 bör föranleda något initiativ från sida. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om digitaliseringen av radion. förutsätter att regeringen återkommer i frågan och anser att det inte nu behövs något initiativ från sida. Jämför reservationerna 13 (S), 14 (MP) och 15 (SD). Regeringen gör bedömningen att utvecklingen av marksänd digitalradio även i fortsättningen bör vara marknadsdriven som marknaden behöver tydliga förutsättningar.