bet · H001SkU16 · 2013-03-19 00:00:00 — Det innebär att en fysisk person som har högre marginalskatt får en skattefavör av samma storlek som en annan fysisk person som ger en lika stor gåva men har lägre marginalskatt. Att ge skattelättnaden i form av en skattereduktion innebär också en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen som den bara belastar den statliga budgeten. Skattereduktion ges endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån kriterier som fastställts på förhand. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund som uppfyller kraven för beskattning enligt 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska godkännas som gåvomottagare under den grundläggande förutsättningen att den har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet. Som gåvomottagare ska också godkännas utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare. Detta förutsätter dock även att de hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Den som ansöker om att bli godkänd gåvomottagare ska betala en ansökningsavgift. En godkänd gåvomottagare ska betala en årsavgift då ett godkännande meddelats. De två gåvoändamål som berättigar till skattereduktion är att främja vetenskaplig forskning och att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Denna avgränsning har inneburit att ett antal ändamål lämnats utanför, t.ex. ändamålen konst, kultur, idrott och religion och andra allmännyttiga ändamål som hör till den ideella sektorn. Antalet tillgängliga ändamål för godkända gåvomottagare bestämdes av kostnads-, missbruks- och kontrollskäl till färre ändamål än de som kan leda till inskränkt skattskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Detta gällde inte minst med hänsyn till att även utländska associationer var tvungna att inkluderas bland de godkända mottagarna. I proposition 2011/12:1 anges utförligt de svårigheter som finns med att utvidga de områden som gäller gåvomottagare. I propositionen uttalas följande. Avgränsningen av gåvomottagarna har gjorts bl.a. med utgångspunkt i att lagstiftaren har ansett att de har en sådan allmännyttig och ideell inriktning att de har getts en privilegierad ställning i skattehänseende (enligt 7 kap. 3, 7 och 14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)). Den inskränkta skattskyldigheten för de associationer som anges i 7 kap. 3, 7 och 14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) grundar sig på att de har ett eller flera allmännyttiga ändamål. Möjligheten till fusk kan väntas öka om antalet ändamål är stort. En annan omständighet är att hantering av ansökningar och kontroll av de godkända gåvomottagarna blir mycket enklare om antalet tillåtna ändamål inte är så många. Med hänsyn till ovanstående är det inte möjligt att ha en öppen exemplifierande uppräkning. Ytterligare ett argument som talar för restriktivitet när det gäller antalet ändamål är avdragsförbudet för personliga levnadskostnader. Detta är en grundläggande princip för det svenska skattesystemet som är mycket angelägen att upprätthålla. Det innebär att en gåva som en fysisk person ger till en gåvomottagare inte i förlängningen får komma honom eller henne till del. I motion 2012/13:Sk203 av (KD) föreslås att lista över stiftelser, ideella föreningar m.m. som är godkända som gåvomottagare utökas så att även idéburna företag i olika driftsformer kan vara mottagare. Vilka former av juridiska personer som är lämpliga mottagare samt vilka beloppsgränser som ska gälla för dessa bör utredas. I motion 2012/13:Sk265 av (KD) yrkande 2 anförs att man bör utreda möjligheten att utvidga reformen om avdragsrätt på gåvor till ideella organisationer så att den omfattar hela den ideella sektorn som nivån på skatteavdraget höjs. I motion 2012/13:Sk295 av (M) föreslås att man undersöker möjligheterna att förenkla administrationen kring avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer, eftersom den är för omständlig. Som det ser ut nu ligger redovisningsansvaret på föreningarna, vilket bör fortgå. Däremot är den administrativa bördan svåröverskådlig och otydlig, vilket gör att flera föreningar väljer att avstå från att ansöka om att bli en godkänd gåvomottagare. I motion 2012/13:Sk366 av de (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att ge djurrättsorganisationer samma förutsättningar och möjligheter till skattereduktion för gåvor som de andra organisationer som har detta. Utöver att göra viktiga insatser för djur så är djurrättsorganisationerna viktiga både för enskilda människor och som en del av den demokratiska utvecklingen i samhället. I motion 2012/13:Sk386 av och (båda KD) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att utveckla avdragsrätten för gåvor till ideell hjälpverksamhet så att den än bättre stärker det civila samhället och dess arbetsmarknad. I kommittémotion 2012/13:Kr320 av i m.fl. (S) yrkande 24 föreslås att skattereduktion för gåvor till vissa ideella organisationer avskaffas. Motionärerna frågar sig varför vissa medborgare ska bekosta andras skattereduktion. För varje skattekrona som försvinner på grund av en införd avdragsrätt måste andra medborgare betala bortfallet. En stark och livaktig ideell sektor är enligt utskottets uppfattning av stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Fler aktörer och bättre villkor för ideella organisationer att driva sin verksamhet innebär fler valmöjligheter för människor. Den ideella sektorn bedriver betydelsefull verksamhet inom t.ex. kulturlivet, idrotten, folkbildningen, det sociala området och utvecklingspolitiken och genom trossamfunden. Att den ideella sektorn anses som värdefull ur samhällelig synvinkel har kommit till uttryck bl.a. genom olika former av offentligt finansierade stöd och bidrag men även genom de särskilda skatteregler som finns för beskattning av vissa typer av ideell verksamhet. Den ideella sektorn har således bedömts ha ett egenvärde när det gäller demokrati och social välfärd. Den ideella sektorns beroende av finansiering från den offentliga sektorn kan i vissa fall minska dess självständighet i förhållande till det allmänna. Ett mål med de nya bestämmelserna har därför varit att underlätta för den ideella sektorn att samla in gåvor från andra aktörer. En stimulans för privatpersoner att lämna gåvor till denna sektor kommer att stärka den ideella sektorn och öka dess självständighet. Utskottet finner mot bakgrund av detta inte någon anledning att bifalla motion Kr320 om avskaffande av avdragsrätten för gåvor och bidrag till ideell verksamhet. Utskottet finner i likhet med sitt tidigare uttalande att det finns anledning att vara restriktiv vad gäller de ändamål som berättigar till skattereduktion. Med hänvisning till att det är fråga om lagstiftning som infördes så sent som och att regeringen har uttalat att en utvärdering efter en tids tillämpning av de nya reglerna är naturlig (prop. 2011/12:1 s. 448) anser utskottet att man bör avvakta en sådan utvärdering innan reglerna eller administrationen förändras. Med detta avstyrker utskottet övriga motioner inom området. Bär, svamp och kottar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en höjning av det skattefria beloppet och om skattelättnad för tillfällig arbetskraft. Inkomster av försäljning av vilt växande bär, svampar och kottar som den skattskyldige själv plockar är skattefria till den del intäkten under beskattningsåret inte överstiger . Detta gäller inte om plockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet eller ersättningen utgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst (8 kap. 28 § inkomstskattelagen (1999:1229)). höjdes gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär, svamp och kottar från till per beskattningsår. Skattefriheten gäller således inte för den som anlitats av någon annan för att plocka bär. Avdrag medges för den del av eventuella utgifter som överstiger det skattefria beloppet . I motion 2012/13:Sk211 av (KD) föreslås att nivån på den summa för vilken man skattefritt kan sälja bär och svamp höjs. Detta kan enligt motionären stimulera den småskaliga plockningen av bär och svamp utanför det som utgör näringsverksamhet eller anställningsliknande förhållanden. Ett alternativ kan vara att lägga summan i nivå med vad man får arbeta ihop i hobbyverksamhet utan att näringsbetecknas. I motion 2012/13:Sk270 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 anförs att regeringen bör utreda former av skattelättnader för tillfällig arbetskraft som skördar manuellt inom växtodling eller som plockar bär till samt utreda en höjning av grundavdraget för plockning av vilt växande bär och svamp. Gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär och svamp är per beskattningsår. Skattefriheten är ett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutral beskattning av arbetsinkomster men motiveras av önskemålet att stimulera ett tillvaratagande av naturtillgångar. Utskottet anser att det finns anledning att vara restriktiv med undantag från beskattningen av arbetsinkomster och är därför inte berett att ställa sig bakom förslaget om en utvidgning av den nuvarande skattefriheten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar i systemet för HUS-avdrag. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (SD) och 10 (V). infördes skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15). Det hushållsarbete som omfattas av skattereduktionen kan avse städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning inklusive hämtning av barn till och från förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. Skattereduktion ges av arbetskostnaden, dock högst för ett beskattningsår. kompletterades lagen med en möjlighet till skattereduktion även i de fall hushållsarbete erhållits som löneförmån (prop. 2007/08:13, bet. 2007/08:SkU7). förtydligades i lagen att skattereduktion medgavs för hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SkU10). Skattereduktionen för HUS-avdrag omfattar även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbeten). Skattereduktionen gäller för ROT-arbeten som har utförts och betalats fr.o.m. samt förmån av ROT-arbete som har tillhandahållits fr.o.m. detta datum. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32). Det huvudsakliga syftet var att motverka svartarbete inom byggsektorn samt öka arbetsutbudet. För att skattereduktion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Den totala skattereduktionen för HUS-avdrag är per beskattningsår och person. Skattereduktion ges bara för arbetskostnaden. I följande motioner begärs ändring av reglerna om skattereduktion för hushållstjänster och ROT-arbeten, det s.k. HUS-avdraget. Flertalet motioner går ut på att rätten till skattereduktion ska utvidgas på olika sätt. (KD) skriver i motion 2012/13:Sk206 att man bör utreda skattereduktion för flyttkostnader. Det vore enligt motionären logiskt om även den sista länken i flyttkedjan var avdragsgill, nämligen flytthjälpen. I motion 2012/13:Sk221 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att utvidga ROT-avdraget till att inkludera byggnationer inom tomtgräns inklusive grind och staket. (KD) föreslår i motion 2012/13:Sk242 att regeringen utreder möjligheten att inkludera ytterligare tjänster i HUS-avdraget, för att ytterligare underlätta situationen för många familjer och göra fler svarta jobb vita. I motion 2012/13:Sk245 av (M) föreslås att även fönsterrenoveringar ska omfattas av ROT-avdraget. I motion 2012/13:Sk257 av (FP) föreslås att ska ha möjlighet att ge dispens från sista datum för ansökan om ROT-avdrag. Det är enligt motionären inte rimligt att inte kunna ta hänsyn till att olyckor, allvarliga sjukdomar eller andra extraordinära händelser hindrar en person från att få sina rättigheter tillgodosedda. I motion 2012/13:Sk272 av (KD) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att inkludera arbetskostnader för husarbete utomhus inom ramen för ROT-avdraget. Detta kan enligt motionären antas leda till fler vita jobb och större efterfrågan, vilket leder till fler jobb totalt. I motion 2012/13:Sk274 av och (båda S) föreslås en översyn av ROT-avdraget så att det också ska gälla för hyresrätter som är i behov av upprustning. Även i motion 2012/13:Sk405 av och (båda S) anförs att dagens ROT-avdrag behöver utvidgas så att det även gäller för hyresvärdar. Att rusta upp bostadsbeståndet i miljonprogramsområden genererar inte bara fler jobb utan höjer också standarden och kvaliteten i beståndet, vilket också gör att fler hyresgäster blir nöjda och trivs med sitt boende. I partimotion 2012/13:C400 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett upprustningsstöd för boende i flerfamiljshus. Stödet riktas till hyresrätter eller bostadsrättsföreningar som genomför genomgripande renovering förutsatt att den leder till minskad energianvändning. Dessutom föreslås i samma motions yrkande 14 att den maximala skattereduktionen sänks till , för att få en bättre fördelningspolitisk profil på dagens ROT-avdrag. I motion 2012/13:Sk276 av m.fl. (S) anförs att ROT-avdraget också bör vara tillgängligt för och bygdegårdar, dvs. för ideellt drivna och föreningsägda samlingslokaler. I motion 2012/13:Sk374 av m.fl. (S) anförs att ROT-avdraget med hänsyn till arbetsmarknadssituationen bör utvidgas till att omfatta även kulturbyggnader och viss offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler. Även i partimotion 2012/13:Kr296 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Till skillnad från det allmänna ROT-avdraget som endast kan sökas av privatpersoner ska detta riktade avdrag beviljas alla som ansvarar för K-märkta byggnader även kommuner, organisationer och stiftelser. (MP) föreslår i motion 2012/13:C303 yrkande 2 att regeringen utreder införandet av ett ROT-avdrag på för dem som byggt ett hus med enstegstätad fasad. De enstegstätade putsade riskfasaderna är en väggkonstruktion med puts på bakomliggande regelvägg av fuktkänsligt material, och de finns i hela landet. Eftersom det räcker med relativt liten åverkan på husväggen för att fasaden ska få en spricka är det enligt motionären egentligen bara en tidsfråga innan problem uppstår. och (båda C) föreslår i motion 2012/13:Sk319 yrkande 2 att avdraget för hushållsnära tjänster utvidgas till att omfatta även läxhjälp. I yrkande 3 i samma motion anförs att regeringen bör undersöka möjligheterna att införa en generell avdragsrätt för alla köpta tjänster i hemmen. Med en sådan generell avdragsrätt skulle enligt motionärerna gränsdragningar troligtvis underlättas och nya tjänster och behov skulle kunna utvecklas friare. I motion 2012/13:Sk339 föreslår (M) att man ser över förutsättningarna och möjligheterna att införa RUT-avdrag för företagare. I motion 2012/13:Sk340 anför samme motionär att regeringen bör överväga förutsättningar att införa ett natur-RUT. Avdraget skulle kunna omfatta arbete med exempelvis skogsplantering, stamkvistning, naturvårdsåtgärder, röjning och städning längs vägar och stränder. I motion 2012/13:Sk352 av och (båda M) föreslås att ROT-avdragets tjänster gäller över hela tomten och utanför fasadens gränser. (FP) föreslår i motion 2012/13:Sk361 att ROT-avdraget utformas så att detta även inbegriper bild- och formkonstnärerna. Detta både ökar inkomstmöjligheterna för bild- och formkonstnärer och jämställer kostnaderna för privatpersoner som får målningsarbeten utförda oavsett yrkeskategori. I motion 2012/13:Sk382 av (C) anförs att regeringen bör undersöka möjligheterna till HUS- och TUR-avdrag. Landsbygdsturismen kan enligt motionären skapa hur många nya arbetstillfällen som helst och skulle ge ungdomar arbeten, servicen skulle bibehållas och hela skulle kunna leva. (M) föreslår i motion 2012/13:Sk402 att regeringen överväger att införa skatteavdrag även för hushållsnära reparationstjänster, när det statsfinansiella läget så tillåter. I motion 2012/13:Sk425 av (M) föreslås att möjligheten till avdrag för hushållsnära tjänster utvidgas till att även omfatta t.ex. tvättjänster som inte utförs i beställarens hem. I motionerna 2012/13:Sk229 av och (båda KD), 2012/13:Sk319 av och (båda C) yrkande 1, 2012/13:Sk330 av (M), 2012/13:Sk337 av (M) och 2012/13:Sk370 av (M) föreslås att även it-tjänster ska ingå i hushållstjänsterna. En utgångspunkt vid utformningen av skattereduktionen för hushållstjänster har varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen utför själva eller köper svart i större omfattning. Den reducerade skatten på hushållsarbeten och ROT-arbeten har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden att konkurrera med den svarta marknaden. Detta har medfört att grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan utföra arbeten vitt med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Utvidgningen av det permanenta HUS-avdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturametoden har förstärkt effekten ytterligare. Efter att skattereduktion för barnpassning har visat sig medföra tillämpningssvårigheter när det gäller omfattningen av den läxhjälp som kan lämnas förtydligades reglerna fr.o.m. med en särskild bestämmelse om skattereduktion för läxhjälp. Utskottet finner därmed ingen anledning till att nu tillkännager för regeringen förslag om sådan utvidgning och avstyrker motion Sk319 yrkande 2. Förslag om att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för RUT- och ROT-arbeten har avslagits av vid upprepade tillfällen sedan reglerna infördes. Utskottet anser att den nuvarande avgränsningen är väl avvägd och är därmed inte berett att ställa sig bakom en utvidgning så att ytterligare tjänster förs in i systemet med skattereduktion för HUS-arbete. Det ska i sammanhanget understrykas att skattereduktionen är riktad till hushållen, och vad vissa motionärer efterfrågar är närmast olika typer av företagsstöd. Det ska vidare tilläggas att ROT-avdraget omfattar arbete som avser reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av ett småhus, en ägarlägenhet eller en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt. Gemensamt för dessa arbeten är att de avser själva bostaden. Utskottet anser att avgränsningen är tydlig och är inte berett att ställa sig bakom motionsförslag om att skattereduktion ska medges för alla tillbyggnader och reparationer som görs inom tomtgränsen. När det gäller frågan om vem som kan få skattereduktion för ROT-arbete noterar utskottet att regeringen har tillsatt en utredning, Översyn av beskattning av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32), som ska se över beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföreningar eller kooperativ hyresrätt. Kommittén ska bl.a. lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Utskottet finner ingen anledning att förekomma den pågående beredningen av hur beskattningen av bl.a. hyresrätter ska komma att ändras. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att det nu finns skäl att utöka eller på något annat sätt ändra reglerna för HUS-avdrag och motionsyrkandena under detta avsnitt avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om att skattereduktion för avgift till a-kassa och fackförening ska återinföras. Jämför reservationerna 11 (S) och 12 (V). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Möjligheten till skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. I motion 2012/13:Sk286 av och (båda S) anförs att det behövs en översyn av avdrag för medlemskap i en intresseförening. Det finns starka argument som talar för ett återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift. Frågan om avdrag för medlemsavgift i fackförening bör behandlas med frågan om det befintliga avdraget för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Antingen ska båda avdragen finnas eller så ska enligt motionärerna ingetdera ge avdragsrätt. I partimotion 2012/13:Sf207 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att en avdragsrätt om för medlemsavgift i fackliga organisationer införs. För som värnar sin kollektivavtalsmodell är det självklart att se rätten att göra skatteavdrag för medlemskap i facklig organisation som samhällsnyttig och därmed en legitim kostnad för staten. I kommittémotion 2012/13:A304 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att en avdragsrätt om för medlemsavgift till arbetslöshetskassa införs. Minskade kostnader för att vara medlem i en a-kassa tillsammans med förbättrade kvalificerings- och ersättningsvillkor är det effektivaste sättet att skapa en inkomstförsäkring som alla med fast förankring på arbetsmarknaden kan få ersättning från vid arbetslöshet. Skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa slopades som en del av finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en stor sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. I budgetpropositionen anförde regeringen att det fanns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas prövas inom ramen för en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som regeringen tillsatt (dir. 2010:48). Kommitténs arbete ska slutredovisas . När utredningen har lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning till när och hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Reformer inom arbetslöshetsförsäkringen ska även fortsättningsvis syfta till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och motverka en varaktigt hög arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ett effektivare kontroll- och sanktionssystem för att stärka drivkrafterna för arbetslösa att söka arbete. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av detta inte någon anledning att överväga att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvidgning av avdragsrätten för resor till andra områden än arbetsresor och tjänsteresor. Även yrkanden om att se över möjligheten att införa ett färdmedelsneutralt reseavdrag avslås. avslår också en motion som rör beskattningen av reseersättningar till domare och funktionärer inom idrotten. Jämför reservation 13 (MP, V). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel.