bet · H001FiU20 · 2013-06-12 00:00:00 — är i ett läge där det demografiska utgiftstrycket har börjat öka. Det kan därför enligt KI vara lämpligt att utreda om överskottsmålet bör justeras för den kommande tioårsperioden. KI har i en fördjupad analys utvärderat måluppfyllelsen för överskottsmålet bakåt i tiden. Sammantaget bedömer KI att finanspolitiken har förts inom ramen för överskottsmålet med ett konjunkturjusterat sparande på . För perioden 20072013 är det konjunkturjusterade sparandet , vilket är över målnivån på av potentiell BNP (att KI bedömer målnivån till 1,2 och inte beror på att konjunkturcykler är asymmetriska, dvs. BNP-gapet är negativt ). Enligt är underskotten i det finansiella sparandet tillfälliga, och när arbetsmarknaden förbättras ökar sparandet för att 2015 åter uppvisa ett överskott. prognos inkluderar skattesänkningar och utgiftsökningar i storleksordningen fördelade på 2014 och 2015. SKL om kommunernas ekonomi presenterade Kommuner och Landsting (SKL) sin ekonomirapport. Av rapporten framgår att skatteunderlaget beräknas växa i hyfsat god takt 20112016, trots en ganska blek konjunkturbild. Resultatet för kommunsektorn beräknas ligga runt noll 2013. Landstingen beräknas få ett sammantaget negativt resultat motsvarande nästan , och kommunerna beräknas få lika mycket plus. Resultatet försvagas av att pensionsskulden återigen omvärderas på grund av det rådande låga ränteläget. För landstingen, som har fler anställda med inkomster över taket, blir kostnadspåverkan större, och förändringen försämrar landstingens resultat med . Kommunerna får en försämring med . beräknas ett litet överskott på , som helt och hållet ligger på kommunerna. Beräkningen bygger enligt SKL på att kommunerna och landstingen är återhållsamma och att kostnaderna ökar i långsammare takt än historiskt, och på att inga nya statsbidrag tillförs. Trots en relativt skaplig ökning av de reala skatteintäkterna framöver bedöms de ändå inte räcka till för att klara de förväntade kostnadsökningarna i sektorn . För att nå ett resultat på 2016 räknar SKL med att statsbidragen ökar med och att kommun- och landstingsskatten totalt sett höjs med , jämfört med dagens nivå. Framöver väntar enligt SKL allt större demografiska utmaningar för välfärdssektorn. I rapporten framhålls att landstingen redan haft ett högt tryck från förändringar i demografin , men att kommunerna har haft ett relativt lågt demografiskt tryck. kommer kommunerna enligt SKL att behöva anpassa sina verksamheter mot en allt större andel äldre och unga, i förhållande till personer i arbetsför ålder. Detta är en av anledningarna till att kostnaderna beräknas öka betydligt snabbare än skatteintäkterna 2015 och 2016. I kalkylen antas att de generella statsbidragen ökar plus effekten av ökade löner och priser. Detta innebär att SKL antar att 2016 tillför kommunerna ytterligare jämfört med budgetpropositionen . Aktuella utredningar och rapporter Regeringen beslutade om ett kommittédirektiv för en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av budgetprocessen (dir. 2012:124). Som en del av översynen behandlar kommittén frågan om införlivandet av EU-direktivet om krav på medlemsstaternas budgetramverk. överlämnade kommittén till regeringen delbetänkandet uppfyller det EU:s direktiv? (SOU 2013:32). Kommitténs övergripande bedömning är att det svenska budgetramverket uppfyller EU-direktivets krav på samtliga områden, med undantag för kravet på redovisning av regelbundna, objektiva och fullständiga utvärderingar av regeringens makroekonomiska prognoser och budgetprognoser. Kommittén föreslår därför ett tillägg till budgetlagen med innebörden att regeringen ska vara skyldig att regelbundet redovisa utvärderingar av de prognoser som presenteras i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen ska även förklara signifikanta skillnader mot kommissionens prognoser. Kommittén föreslår att det i budgetlagen införs en skyldighet för regeringen att redovisa en bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och prognoser över den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Detta innebär en kodifiering av rådande praxis. Kommittén har i delbetänkandet även behandlat förhållandet att det saknas bestämmelser som klargör ansvar för att det finns ett medelfristigt perspektiv. Enligt kommittén kan det övervägas om det bör införas bestämmelser om medelfristiga budgetpolitiska mål i riksdagsordningen, bl.a. för att riksdagsordningen bättre ska återspegla den fasta praxis som har gällt på detta område . Bestämmelserna skulle kunna avse hur ska besluta om budgetpolitiska mål och deras förhållande till de årliga budgetbesluten. Det kan också övervägas om det i budgetlagen bör förtydligas att regeringen ska redogöra för väsentliga avvikelser från överskottsmålet och hur en återgång till målet i så fall bör ske. Vidare kan det övervägas om det i budgetlagen även bör förtydligas att regeringen i budgetpropositionen, i enlighet med etablerad praxis, ska redovisa effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna finanspolitiska åtgärder på medellång sikt som en del av avstämningen av den föreslagna finanspolitiken mot överskottsmålet. Slutligen kan det också övervägas om regeringen i en lag bör åläggas en skyldighet att säkerställa att en oberoende analys och övervakning av budgetmålen kommer till stånd. Ovan nämnda frågor bör dock, med hänsyn till deras koppling till kommitténs uppdrag i övrigt, hanteras inom ramen för kommitténs huvudbetänkande. I betänkandet finns ett särskilt yttrande av riksdagsledamoten (V). beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv till budgetprocessutredningen. Tillägget innebär att kommittén, utöver vad som framgår av redan beslutade direktiv, ska analysera och lämna förslag till hur förändrade kostnader för den kommunala sektorn orsakade av statliga myndigheters föreskrifter bör hanteras i förhållande till den statliga budgetprocessen. Kommittén ska även analysera och lämna förslag till hur budgetära konsekvenser för statlig verksamhet orsakade av myndigheters föreskrifter bör hanteras i detta avseende. Detta tilläggsuppdrag ska i likhet med det tidigare beslutade uppdraget redovisas . Utredningen om nya kapitaltäckningsregler (dir. 2012:32) skulle ha redovisat sitt uppdrag , men har enligt ett regeringsbeslut fått förlängd tid till . Utredningens uppdrag är att lämna förslag till lagbestämmelser som krävs för att i svensk rätt genomföra de regler som blir utfallet av de förhandlingar som pågår inom EU för att genomföra den s.k. 3-överenskommelsen (det fjärde kapitalkravsdirektivet, CRD 4). Reglerna omfattar bl.a. skärpta kapitaltäckningskrav för banker, och regeringen har aviserat att dessa regler ska genomföras . Orsaken till att utredningstiden förlängs är att förhandlingarna har dragit ut , och EU-rättsakterna är ännu inte antagna. (dir. 2011:6) har i uppdrag att göra en översyn av det svenska regelverket för hantering av finansiella kriser. Kommittén ska föreslå åtgärder för att förbättra regelverket så att framtida finansiella kriser i första hand kan mildras genom förebyggande åtgärder och i andra hand lösas på ett effektivt sätt. överlämnades delbetänkandet Att förebygga och hantera finansiella kriser (SOU 2013:6) till regeringen. Kommittén har fått förlängd tid, och uppdraget ska enligt ett regeringsbeslut slutredovisas . Utredning om en effektivare plan- och bygglovsprocess överlämnades till regeringen utredningen effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34). Utredningen har haft i uppdrag att studera hur plan- och byggprocessen kan förkortas och effektiviseras. Utredning om järnvägens organisation beslutade regeringen att en särskild utredare ska göra en översyn av järnvägens organisation (dir. 2013:46). Syftet är att föreslå förbättringar i organisationen som möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. Översynen föranleds bl.a. av ett tillkännagivande från . I ett första steg, som ska redovisas , ska en funktionell beskrivning av järnvägssystemet göras och potentiella förbättringsområden inventeras. I det andra steget, som ska föregås av tilläggsdirektiv, ska utredaren analysera hur järnvägens organisation kan förbättras. är en parlamentarisk kommitté som har tillsatts av regeringen i syfte att se över regler och villkor för fristående skolor (dir. 2011:68). presenterade företrädare för sex partier i kommittén (S, M, MP, FP, C, och KD) sin överenskommelse om skärpta kvalitetskrav. senaste rapport om finansiell stabilitet Av stabilitet (2013:1) från framgår att de svenska storbankernas intjäning har ökat och kreditförlusterna har varit små. Detta har bidragit till att de har god tillgång till marknadsfinansiering och är relativt väl kapitaliserade. bedömer därmed att storbankerna är finansiellt starka. Den ekonomiska utvecklingen i euroområdet är den största risken för den finansiella stabiliteten i , men även de svenska hushållens höga skuldsättning kan medföra en risk, enligt . Enligt diagram 3.5 i rapporten uppgår hushållens skuldkvot (hushållens skulder som andel av disponibel inkomst) till . bedöms hushållens skulder växa något snabbare än inkomsterna. Hushållens skuldkvot väntas därför öka något fram till slutet av 2015, enligt . Storbankerna har god motståndskraft mot en sämre utveckling på kort sikt men det finns sårbarheter i det svenska banksystemets struktur som kan påverka den finansiella stabiliteten negativt på . Därför rekommenderar att storbankerna fortsätter att säkerställa att de har tillräckligt med kapital och likviditet samt att de förbättrar sin offentliga likviditetsrapportering. rekommenderar även att ramverket för referensräntan Stibor kompletteras med ett krav på oberoende uppföljning och kontroll. överlämnade eller aviserade propositioner överlämnade regeringen till ett förslag om införande av ett investeraravdrag (prop. 2012/13:134). Investeraravdraget är ett statligt stöd som måste notifieras och godkännas av Europeiska kommissionen innan det kan genomföras. Förslaget har notifierats, och beredning pågår i kommissionen. Först när detta är avslutat kan förslaget behandlas i . Avisering av förslag om begränsade möjligheter för skattedrivna upplägg inom koncerner överlämnade regeringen en skrivelse till i vilken man aviserar ett kommande förslag om begränsningar av möjligheten att göra avdrag för koncernbidrag. begränsades möjligheten till skattedrivna upplägg med s.k. räntesnurror, och bolagsskatten sänktes från . Det visade sig att skillnaden i bolagsskatt under vissa omständigheter kan utnyttjas för skattedrivna upplägg inom koncerner. Förslag om nystartszoner remitterat till Lagrådet remitterades regeringens förslag om nystartszoner till Lagrådet. nystartszonerna ska enligt förslaget utgöras av de områden där flest personer saknar sysselsättning, har låg utbildning och får långvarigt försörjningsstöd. Företag i nystartszonerna får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna förutsatt bl.a. att företaget har färre än 50 anställda och att minst en fjärdedel av de anställda är bosatta i en nystartszon. Avdraget är ett statligt stöd som måste notifieras och godkännas av kommissionen innan det kan genomföras. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Proposition om förvaltare av alternativa investeringsfonder överlämnade regeringen en proposition om en ny lag för förvaltare av alternativa investeringsfonder (prop. 2012/13:155). Förslaget är ett led i att införa harmoniserade regler inom EU för förvaltning av alternativa investeringsfonder. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Preliminärt är propositionen planerad att beslutas i . Förslag om vissa skattefrågor inför budgetpropositionen remitterat till Lagrådet remitterade regeringen förslag om vissa skattefrågor inför budgetpropositionen till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås bl.a. inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Dessa innebär att bestämmelserna om inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser utvidgas och att bestämmelsen om skattefri förmån i form av utbildning eller annan åtgärd vid personalavveckling utvidgas och förtydligas. I lagrådsremissen föreslås även ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna. Förslagen innebär att ett fyraprocentigt kapitalandelskrav föreslås för lönebaserat utrymme, ett höjt löneuttagskrav, en definition av dotterföretag, ett tak för storleken på det lönebaserade utrymmet och ett höjt lönebaserat utrymme. I och med att taket för löneuttagskravet sänks i det nya förslaget blir det möjligt för fler delägare i företag med många anställda att använda löneunderlagsregeln. Ett förslag finns också om att kravet på ansökan och anmälan i de flesta fall tas bort för frivillig skattskyldighet till mervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokaler. Förslag om avskaffande av arbetslöshetsavgiften remitterat till Lagrådet remitterades regeringens förslag om att avskaffa arbetslöshetsavgiften genom en ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor till Lagrådet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De ska dock tillämpas för tiden fr.o.m. . Regeringens slutliga ställningstagande är dock beroende av utfallet av de s.k. trepartssamtalen och de avtalsslutande parternas engagemang när det gäller att teckna och främja användande av yrkesintroduktionsavtal. Regeringens slutliga ställningstagande är också beroende av det ekonomiska läget, budgetutrymmet och de prioriteringar som regeringen gör i det slutliga arbetet med budgetpropositionen . Kommissionen antog landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen . Antagandet av rekommendationerna är den sista etappen i terminen som inleddes genom kommissionens tillväxtöversikt . skickade medlemsländerna in nationella reform- och konvergensprogram till kommissionen. De landsspecifika rekommendationerna är baserade på analysen av dessa program och de s.k. makroekonomiska obalanserna (AMR, Alert Mechanism Report). konvergensprogram 2013 baseras på den ekonomiska vårpropositionen . informerades om reform- och konvergensprogrammen . Rekommendationerna behandlas i för att sedan formellt antas av . rekommenderas av kommissionen att vidta följande åtgärder : Genomföra de åtgärder som är nödvändiga för att fortsätta att driva en tillväxtvänlig finanspolitik och bevara sunda offentliga finanser som garanterar att det medelfristiga målet kan iakttas . Fortsätta att ta itu med riskerna med den privata skuldsättningen genom att minska den skevhet i bostadsbeskattningen som gynnar skuldsättning genom att fasa ut avdragsrätten för ränteutgifter för bostadslån och/eller öka fastighetsskatterna. Vidta ytterligare åtgärder för att främja ansvarsfull utlåning genom åtgärder som stimulerar amortering av bostadslån. Ytterligare minska den skevhet i företagsbeskattningen som gynnar lånefinansiering. Öka effektiviteten på bostadsmarknaden genom att fasa ut återstående inslag av hyresreglering och stärka avtalsfriheten för enskilda hyresgäster och hyresvärdar. Främja ökad konkurrens i byggsektorn och se över processerna för fysisk planering, stadsplanering och tillstånd för att öka öppenheten, förkorta ledtiderna och minska hindren för marknadstillträde för byggföretag. Satsa ytterligare på att förbättra integrationen på arbetsmarknaden för lågutbildade ungdomar och personer med invandrarbakgrund genom kraftfullare och mer målinriktade åtgärder för att stärka deras anställbarhet och efterfrågan på dessa gruppers arbetskraft. Stärka satsningarna på att underlätta övergången från skola till arbete, bl.a. genom bredare användning av lärande på arbetsplatsen, lärlingsplatser och andra avtalsformer som kombinerar arbete och utbildning. Komplettera ungdomsgarantin så att den bättre omfattar ungdomar som varken går någon utbildning eller fortbildning. Genomföra och dra slutsatser av utvärderingen av effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för nya arbetstillfällen. finns med bland de 14 länder som kommissionen, baserat på ett antal ekonomiska indikatorer, valde ut för en fördjupad granskning, en s.k. (IDR). För del handlade de makroekonomiska obalanserna 2012 om bytesbalansöverskottet, minskade exportmarknadsandelar och hög privat skuldsättning. I kommissionens fördjupade granskning av de svenska obalanserna drogs slutsatsen att varken minskningen i exportmarknadsandelar eller den höga bytesbalansen har sin grund i obalanser i ekonomin. Den höga privata skuldsättningen och den svenska bostadsmarknaden framhålls däremot återigen som ett hot mot stabiliteten. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet. Tillväxten och sysselsättningen har dock utvecklats bättre i än i de flesta andra EU-länder. offentliga finanser är fortsatt bland de starkaste i EU, med en låg och trendmässigt fallande skuld. beskriver i samband med landsspecifika rekommendationer som en av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna i EU med utgångspunkt i hur tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser stått emot krisen. Som framhåller rapport har den motståndskraft som svensk ekonomi uppvisat under krisen starkt bidragit till att de offentliga finanserna inte uppvisat stora underskott på det sätt som skett i flera andra EU-länder. Utskottet stöder regeringens övergripande inriktning att möta den utdragna lågkonjunkturen med en ansvarsfull finanspolitik som kombinerar långsiktiga reformer för jobb, företagande, tillväxt och välfärd med insatser som stöder återhämtningen, som hållbara offentliga finanser värnas. Politiken måste fortsätta att skapa fler vägar till jobb eller eget företagande för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det svenska samhället ska hålla ihop. Den höga arbetslösheten motiverar också temporära och riktade åtgärder inom bl.a. arbetsmarknadspolitiken och utbildningssystemet och 2014. Prognoserna för de offentliga finanserna har reviderats ned jämfört med budgetpropositionen , till följd av en ändrad bedömning av den ekonomiska utvecklingen. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn bedöms nu uppgå till av BNP och 2014. Därefter förstärks det gradvis till överskott under slutet av prognosperioden. Att överskottsmålet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. De framåtblickande indikatorer som används för uppföljning av överskottsmålet pekar på att budgetutrymmet ökar men att utrymmet för ofinansierade reformer är begränsat i närtid. Utskottet delar regeringens bedömning att den utdragna lågkonjunkturen gör att det kan finnas skäl att använda en viss del av budgetutrymmet tidigare , förutsatt att det sker med försiktighet. Det betyder också att utskottet delar regeringens syn att det finns ett visst utrymme att föreslå ofinansierade reformer i den kommande budgetpropositionen, men att en slutgiltig bedömning får göras i budgetpropositionen . Utskottet noterar för övrigt att regeringen ändrat terminologi från reformutrymme till budgetutrymme, vilket överensstämmer med en rekommendation från rapport. Socialdemokraterna hävdar i sin motion att regeringens politik inte är förenlig med överskottsmålet. Utskottet anser att Socialdemokraternas hållning är förvånande då den antyder att partiet anser att det bör föras en mer åtstramande politik i ett läge med mycket svagt resursutnyttjande. Enligt utskottet bottnar Socialdemokraternas kritik i en mekanisk analys av indikatorerna för överskottsmålet som riskerar att leda finanspolitiken fel. Överskottsmålet låter sig inte utvärderas utifrån enstaka indikatorer utan bör alltid bottna i en samlad bedömning, vilket också framgår av det ramverk för finanspolitiken som regeringen presenterade 2011 och som fick brett stöd i (skr. 2010/11:79, bet. 2010/11:FiU42). Det är fullt i enlighet med ramverksskrivelsen att av stabiliseringspolitiska skäl temporärt avvika från överskottsmålets nivå, även justerat för konjunkturens inverkan, förutsatt att förtroendet för de offentliga finanserna upprätthålls. Utskottet vill betona att tanken bakom överskottsmålet aldrig har varit att finanspolitiken ska stramas åt vid lågt resursutnyttjande. Dock kräver naturligtvis en sådan kontracyklisk finanspolitik att det finns förtroende för hållbarheten i finanspolitiken . Regeringens hållbarhetsberäkningar visar att den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna är god och att det därmed finns marginal att möta både den utdragna lågkonjunkturen och de ökade utgifter som följer av de demografiska förändringarna på lång sikt. Utskottet noterar vidare att den svenska finanspolitiken är långsiktigt hållbar i finansiell mening också enligt KI, , , och . Utskottets bestämda uppfattning är att regeringen har agerat i enlighet med det finanspolitiska ramverket och att målet om 1 procents finansiellt sparande över en konjunkturcykel ligger fast. Utskottet noterar att Finanspolitiska rådets samlade bedömning rapport är att finanspolitiken i huvudsak är väl avvägd. Dock anser rådet att målkonflikten mellan det kortsiktiga stabiliseringspolitiska perspektivet och överskottsmålet formulerat över konjunkturcykeln bör belysas bättre i regeringens propositioner. Rådet anser också att regeringen bör presentera en tydlig plan för hur överskottsmålet ska kunna nås under den konjunkturcykel som är relevant för måluppfyllelsen. Utskottets uppfattning på denna punkt är att regeringen i vårpropositionen har en plan för att återvända till målsatt nivå. Av propositionen framgår att sparandet ska stärkas i takt med resursutnyttjandet på ett sätt som är konsistent med överskottsmålet. Det faktiska finansiella sparandet är också väl vid slutet av prognosperioden enligt regeringens aktuella bedömning (se tabell 2.3). Det finansiella sparandet förstärks i takt med att ekonomin växer utan att nedskärningar eller skattehöjningar nödvändigtvis behöver göras eftersom den låga graden av automatisk uppräkning av utgifterna innebär att den offentliga sektorns inkomster automatiskt växer snabbare än utgifterna. Regeringen uppger också i vårpropositionen att i den mån de offentliga finanserna inte utvecklas i linje med överskottsmålet kommer regeringen att vidta åtgärder för att stärka sparandet. anser i likhet med tidigare att metoderna för att beräkna det strukturella sparandet bör ses över då dessa beräkningar kan ha stor betydelse för bedömningen av finanspolitiken. Som regeringen uppgav i budgetpropositionen pågår ett arbete med dessa beräkningar inom . Rådet framhåller också att större avvikelser mellan regeringens prognoser och andra prognosmakare bör redovisas och motiveras utförligt i de ekonomiska propositionerna. Vad gäller prognoser vill utskottet understryka att dessa alltid är osäkra. Det gäller för övrigt också utfallssiffror som inte sällan revideras efteråt. Inte desto mindre finns ett stort värde i att göra så goda bedömningar som möjligt och att tydligt ange vilka förutsättningar dessa bedömningar vilar på. Regelbundna och objektiva utvärderingar av regeringens prognoser är för övrigt en fråga som behandlats av budgetprocesskommittén i det delbetänkande som överlämnades till regeringen . Utskottet vill också understryka att det i prognososäkerheten också ligger en osäkerhet gällande längden på en konjunkturcykel. definierar exempelvis en konjunkturcykel som mer eller mindre regelbundna svängningar i den ekonomiska aktiviteten. Enligt regeringens aktuella bedömning kommer vi att ha en period om totalt med lågt resursutnyttjande, vilket säger något om den exceptionellt djupa kris vi gått igenom. Utskottet anser att den breda uppslutning som finns om det finanspolitiska ramverket är mycket viktig för dess stabilitet och trovärdighet. Ett ändrat ramverk i den riktning som vill se skulle enligt utskottet minska förtroendet för hållbarheten i de offentliga finanserna, ett förtroende som är ett nödvändigt villkor för en verkningsfull krishantering.