bet · H001KU8 · 2013-01-08 00:00:00 — Av förteckningen framgår vilket utskott som behandlat ett ärende och vilket utkast till lagstiftningsakt som varit föremål för en subsidiaritetsprövning. Vidare anges tidpunkterna för beslut i utskottet och i förekommande fall beslut i kammaren. Slutligen anges vilka motiverade yttranden som lämnat till , rådets och kommissionens ordförande. En översikt av fördelningen av antal ärenden mellan utskotten framgår av tabell 1, nedan. I tabellen anges även antal utlåtanden och motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande per utskott. Av tabellen framgår att miljö- och jordbruksutskottet (MJU) har berett flest ärenden (28) , följt av näringsutskottet (NU) med 23 ärenden. (FiU) har berett elva ärenden. Därefter följer justitieutskottet (JuU) och trafikutskottet (TU) med vardera tio ärenden. (SkU) och civilutskottet (CU) har berett nio ärenden vardera. () har berett sex ärenden och försvarsutskottet (FöU) fem ärenden. Därefter följer utbildningsutskottet med fyra ärenden samt utrikesutskottet (UU) och socialförsäkringsutskottet (SfU) med vardera tre ärenden. () har berett två ärenden och socialutskottet (SoU) ett ärende. Av 15 utskott har således 14 utskott genomfört subsidiaritetsprövningar , medan kulturutskottet inte har genomfört någon subsidiaritetsprövning under nämnda period. beredde dock ett ärende (se bet. 2010/11:KU18). Detta innebär sammantaget sedan Lissabonfördraget trädde i kraft att samtliga utskott har haft åtminstone något subsidiaritetsärende till prövning. Tabell 1 Antal ärenden, utlåtanden och motiverade yttranden per utskott Motiverade yttranden från riksdag Under den för uppföljningen aktuella perioden har utskotten, som nämnts, tillsammans berett 124 ärenden. I 112 av dessa ärenden har utskottet i fråga funnit att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen, vilket har anmälts till kammaren genom ett protokollsutdrag. I tolv ärenden har utskottet i fråga avgett utlåtanden (se tabell 1 ovan). , skatteutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet har vardera avgett två utlåtanden. och civilutskottet har vardera avgett ett utlåtande. Vilka förslag som har lett till motiverade yttranden framgår av bilaga 11 (se även nedan). I tio av dessa ärenden har utskottets majoritet kommit fram till att förslaget i fråga strider mot subsidiaritetsprincipen och följaktligen i ett utlåtande lämnat förslag till ett motiverat yttrande (se tabell 1 ovan). I fem av dessa ärenden har reservationer lämnats. Det gäller följande ärenden. KOM(2011) 121 M, FP, C, KD KOM(2011) 594 1 (S) 2 (MP, V) KOM(2011) 560 1 (SD) 2 (V) KOM(2011) 608 KOM(2011) 609 1 (SD) 2 (V) biföll utskottsmajoritetens förslag i dessa ärenden, vilket innebar att tio motiverade yttranden har översänts till , rådets och kommissionens ordförande . Följande förslag har lett till motiverade yttranden: Förslag till direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av och rådets direktiv /87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat, KOM(2011) 453 (utl. 2011/12:FiU17). Förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, KOM(2011) 452 (utl. 2011/12:FiU29). Förslag till direktiv en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), KOM(2011) 121 (utl. 2010/11:SkU37). Förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /7/EG, KOM(2011) 594 (utl. 2011/12:SkU12). Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter, (KOM(2011) 560 (utl. 2011/12:JuU13). Förslag till förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning), KOM(2010) 799 (utl. 2010/11:MJU21). Ändrat förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 och rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen, KOM(2011) 634 (utl. 2011/12:MJU8). Förslag till direktiv om energieffektivitet och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, KOM(2011) 370 (utl. 2011/12:NU8). Förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (20142020), KOM(2011) 608 (utl. 2011/12:AU3). Förslag till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation, KOM(2011) 609 (utl. 2011/12:AU4). Utöver detta kan nämnas att i två ärenden har en minoritet om minst fem ledamöter av utskottet begärt att ett utlåtande ska avges (jfr 10 kap. 6 § fjärde stycket andra meningen RO). Det gäller för det första kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer, KOM(2011) 658. Ärendet bereddes av näringsutskottet. Utskottsmajoriteten ansåg dock att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lägga utlåtandet (2011/12:NU15) till handlingarna. S, SD och V reserverade sig och menade att förslaget stred mot subsidiaritetsprincipen. biföll utskottsmajoritetens förslag och utlåtandet lades till handlingarna, vilket innebar att något motiverat yttrande inte översändes till , rådets och kommissionens ordförande. Det gäller för det andra kommissionens förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag, KOM(2011) 635, som bereddes av civilutskottet. Utskottsmajoriteten fann att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att utlåtandet (2011/12:CU11) skulle läggas till handlingarna. I en reservation av S, SD och V anfördes motsatt uppfattning. biföll utskottsmajoritetens förslag, och även detta utlåtande lades till handlingarna. Totalt antal motiverade yttranden från de nationella parlamenten har tröskelvärdena uppnåtts? Av kommissionens meddelande Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet (19:e rapporten om bättre lagstiftning avseende 2011) (KOM(2012) 373) framgår följande om antalet motiverade yttranden från nationella parlament och vilka förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden. fick kommissionen in 64 motiverade yttranden från de nationella parlamenten, vilket är fler än 2010 som var då subsidiaritetsprövningar genomfördes i enlighet med Lissabonfördraget. De 64 motiverade yttranden som inkom 2011 avsåg 28 olika förslag från kommissionen. Kommissionen konstaterar att de flesta yttrandena avsåg lagstiftning om skatter, jordbruk, den inre marknaden och rättvisa. Det förslag som enligt kommissionen gav upphov till flest motiverade yttranden (nio yttranden) avsåg förslaget till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), KOM(2011) 121. Kommissionen anför att eftersom de motiverade yttrandena endast omfattar 13 röster utfärdades inget gult kort, något som kräver 18 röster. Därefter följer sex yttranden som lämnades i fråga om förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter, KOM(2011) 560. Förslaget till förordning om en gemensam europeisk köplag (KOM(2011) 635) respektive förslaget till förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (KOM(2010) 799) har samlat fem yttranden vardera. Av bilagan till kommissionens meddelande framgår följande om det totala antalet motiverade yttranden när det gäller de förslag som lämnat motiverade yttranden om. Förslag till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), KOM(2011) 121. Förutom har , , , , , , och lämnat motiverade yttranden (9 motiverade yttranden, 13 röster). Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 i syfte att införa gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna vid exceptionella omständigheter, (KOM(2011) 560. Förutom har , , , och lämnat motiverade yttranden (6 motiverade yttranden, 10 röster). Förslaget till förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning), KOM(2010) 799. Förutom har (båda kamrarna), , och lämnat motiverade yttranden (5 motiverade yttranden, 8 röster). Förslaget till direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av och rådets direktiv /87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat, KOM(2011) 453. Förutom lämnade ett motiverat yttrande (2 motiverade yttranden, 3 röster). Förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag, KOM(2011) 452. Förutom lämnade och vardera ett motiverat yttrande (3 motiverade yttranden, 4 röster). Förslag till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner och om ändring av direktiv /7/EG, KOM(2011) 594. Förutom lämnade och vardera ett motiverat yttrande (3 motiverade yttranden, 6 röster). Förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (20142020), KOM(2011) 608. Förutom och lämnade ett motiverat yttrande (3 motiverade yttranden, 6 röster). Ändrat förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 och rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen, KOM(2011) 634. Förutom lämnade ett motiverat yttrande (2 motiverade yttranden, 3 röster). Förslag till direktiv om energieffektivitet och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, KOM(2011) 370. Förutom har lämnat ett motiverat yttrande (2 motiverade yttranden, 4 röster). Förslag till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation, KOM(2011) 609. Endast har lämnat ett motiverat yttrande (1 motiverat yttrande, 2 röster). De nationella parlament som enligt kommissionen utfärdade flest motiverade yttranden var riksdag (11)2[ Anmärkas kan att kommissionen även räknat med ett motiverat yttrande (se bilagan till kommissionens rapport) som beslutade om . Det gäller kommissionens förslag till och rådets förordning om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse (KOM(2011) 779). Detta förslag hänvisades till civilutskottet . Utskottet lämnade ett utlåtande (2011/12:CU21) med förslag till ett motiverat yttrande . ], andrakammare Chambre des Députés (7) och de båda polska kammarna Sejm (5) och Senat (4). Kommissionen konstaterar att inget av ärendena nådde upp till trösklarna för utfärdande av gult eller kort. Ärendenas formella hantering m.m. I det följande redogörs selektivt för vissa iakttagelser som gjort i sin promemoria. I övrigt hänvisas till den promemoria som remitterats till utskotten. I två av finansutskottets elva ärenden under den nu aktuella perioden ansåg ett enigt utskott att respektive förslag i nuvarande skick inte är förenliga med subsidiaritetsprincipen och har avgett utlåtanden till kammaren med förslag om att ska avge motiverade yttranden. Det gäller för det första ett utlåtande (2011/12:FiU17) om kommissionens förslag till direktiv om kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 453). Det gäller för det andra ett utlåtande (2011/12:FiU29) om kommissionens förslag till förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2011) 452). Båda förslagen bifölls av , och motiverade yttranden översändes till , rådets och kommissionens ordförande. I båda dessa ärenden begärde utskottet att få regeringens bedömning av hur förslagen svarar mot subsidiaritetsprincipen. Regeringens bedömning lämnades dels preliminärt i en faktapromemoria, dels muntligt av en statssekreterare från vid ett utskottssammanträde. Enligt kommissionen skulle dessa förslag ses som ett paket. Mot denna bakgrund ansåg finansutskottet att det hade varit en fördel om de två rättsakterna hade skickats till de nationella parlamenten. Utskottet ansåg att det var olyckligt att de båda förslagen inte kunde subsidiaritetsprövas i ett sammanhang. Enligt utskottet har subsidiaritetsprövningen av förslaget i dess helhet därigenom försvårats avsevärt. prövade nio utkast till lagstiftningsakter, varav två ledde till utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. biföll i båda dessa fall utskottets förslag, och motiverade yttranden översändes således till , rådets och kommissionens ordförande. Det första utlåtandet (2010/11:SkU37) från skatteutskottet gällde förslaget till direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (), KOM(2011) 121. fick skriftlig information av regeringen om hur den bedömer förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Den rättsliga grunden för förslaget var artikel 115 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som direkt inverkar på den inre marknadens upprättande eller funktion. Regeringen ansåg att delar av förslaget gick längre, men ansåg dock sammantaget att det inte fanns skäl att ifrågasätta kommissionens bedömning att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen. ansåg emellertid att kommissionens förslag i sitt nuvarande skick inte till alla delar var utformat så att det kunde anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Till utlåtandet bifogades en reservation från M, FP, C och KD. Det andra utlåtandet (2011/12:SkU12) från skatteutskottet gällde förslaget till direktiv om ett gemensamt system för en skatt på finansiella transaktioner (KOM(2011) 594). Även i detta ärende lämnades skriftlig information från regeringen. Regeringen ansåg att det sammantaget fanns tveksamheter med förslaget och ifrågasatte kommissionens bedömning att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet ansåg att förslaget i dess nuvarande utformning och med nuvarande mål inte var utformat så att det kunde anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. I utlåtandet fanns dels en reservation av S, dels en av MP och V. prövade justitieutskottet tio utkast till lagstiftningsakter. I ett av dessa ärenden avgav utskottet ett utlåtande till kammaren med förslag till ett motiverat yttrande (utl. 2011/12:JuU13). biföll utskottets förslag. Det gäller förslaget till gemensamma regler för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna (KOM(2011) 560). I ärendet begärde utskottet in regeringens bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Regeringen inkom med en bedömning som avsåg den del av förslaget som gäller återinförande av kontroller vid de inre gränserna i händelse av varaktiga brister i kontrollerna vid de yttre gränserna. Utskottet beslutade på nytt att begära in regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan vad avsåg övriga delar av kommissionens förslag. Regeringen inkom med den komplettering som begärts, och anförde i sin bedömning att som det nu liggande förslaget från kommissionen är utformat är det inte uppenbart oförenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet ansåg dock i sitt ställningstagande att kommissionens förslag i de delar som avser återinförande av kontroller vid de inre gränserna vid hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, såväl i förutsebara fall som i oförutsebara fall strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionens motivering saknades i förslaget. Utskottet hämtade även in kommissionens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. Kommissionen inkom med ett skriftligt yttrande i subsidiaritetsfrågan. Företrädare för kommissionen lämnade även sin bedömning av samma fråga vid ett av utskottets sammanträden. Trots dessa beredningsåtgärder kunde tidsfristen, som löpte ut , hållas. beredde nio ärenden , varav ett resulterade i ett utlåtande. Det gäller kommissionens förslag till förordning om en gemensam europeisk köplag, KOM(2011) 635. Utskottet begärde in regeringens bedömning av förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Regeringen redovisade sin bedömning av subsidiaritetsfrågan i en särskild promemoria och i en faktapromemoria. Företrädare för (statssekreteraren) lämnade dessutom information vid ett av utskottets sammanträden. En minoritet av utskottet begärde att ett utlåtande skulle avges. Utskottsmajoriteten fann att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att utlåtandet (2011/12:CU11) skulle läggas till handlingarna. I en reservation av S, SD och V anfördes motsatt uppfattning. biföll utskottsmajoritetens förslag, och utlåtandet lades till handlingarna. prövade tio utkast till lagstiftningsakter . Utskottet fann i samtliga fall att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Vid den förra uppföljningen kunde noteras att trafikutskottet tillämpade en slags förenklad beredning av vissa ärenden, som bl.a. innebar att ärenden ställdes samman i en förteckning och endast behandlades vid ett sammanträde (bet. 2011/12:KU4). I de ärenden som prövats synes någon sådan förenklad behandling inte ha använts. I samtliga ärenden upprättades flera kanslipromemorior, dels en inför en första beredning då utskottet beslutat om eventuellt inhämtande av regeringens bedömning, dels en inför det slutliga beslutet i utskottet. Nämnas kan att för förslaget KOM(2011) 439 gick tidsfristen ut . Beslutet i utskottet fattades först . Utskottet fann dock att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen, vilket anmäldes till kammaren genom protokollsutdrag. Miljö- och jordbruksutskottet prövade med sina 28 ärenden flest utkast till lagstiftningsakter av alla utskott. Utskottet har avgett två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Dessa utlåtanden hänger samman med varandra genom de utkast som har prövats. Det gäller för det första ett utlåtande (2010/11:MJU21) om förslaget till förordning om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning), KOM(2010) 799. Utskottet inhämtade regeringens bedömning av subsidiaritetsprincipen. I sin bedömning hänvisade regeringen till sin bedömning gällande ett tidigare förslag (KOM(2010) 486). Utskottet, som tidigare även prövat detta förslag, ansåg (alltjämt) att den rättsliga grund som kommissionen anger för såväl det tidigare som det nu behandlade förslaget i den del som berör livsmedelsstödet är felaktig. Utskottet vidhöll således att kommissionens förslag som avser utdelning av livsmedel till de sämst ställda står i strid med subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle avge ett motiverat yttrande. I det nu aktuella ärendet överskreds tidsfristen som gick ut . fattade beslut , och en riksdagsskrivelse översändes . Skälet till att fristen överskreds var, enligt vad KU-kansliet har kunnat utröna, att ärendet var uppsatt för behandling , men för långt ned i föredragningslistan för att hinna voteras . Voteringen sköts till nästföljande arbetsplenum , vilket gjorde att det motiverade yttrandet lämnades först efter tidsfristens utgång. Noteras kan dock att kommissionen enligt uppgift har räknat med det motiverade yttrandet, trots att tidsfristen formellt överskreds med . Utskottet lämnade även ett utlåtande (2011/12:MJU8) om det ändrade förslaget till förordning om ändring av förordningar vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (KOM(2011) 634). Detta förslag ersatte det tidigare nämnda förslaget, KOM(2010) 486, som utskottet också avgett utlåtande om. I det nu aktuella utlåtandet framgår att utskottet tidigare inhämtat regeringens bedömning i subsidiaritetsfrågan gällande det tidigare förslaget. Vid ett sammanträde informerade statssekreteraren utskottet om att regeringen alltjämt intar samma ståndpunkt när det gäller förslagets förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Utskottet ansåg (alltjämt) att den rättsliga grund som kommissionen anger för förslaget är felaktig, trots att kommissionen lagt till artikel 175.3 i EUF-fördraget och därmed föreslår en dubbel rättslig grund. Oavsett vilken rättslig grund kommissionen väljer för förslaget kunde utskottet inte finna några skäl till att målen för den planerade åtgärden i det aktuella förslaget, som i huvudsak är socialpolitiska, bättre skulle uppnås på unionsnivå. Utskottet vidhöll sammanfattningsvis sin åsikt att i och med de ändringar kommissionen föreslår av livsmedelsstödet har syftet med de åtgärder som det aktuella förslaget rör skiftat karaktär från att ha varit jordbrukspolitiska åtgärder till att vara socialpolitiska åtgärder. Socialpolitik hör främst till medlemsstaternas ansvar enligt fördragen. Oavsett vilken rättslig grund kommissionen väljer för förslaget kunde utskottet inte finna några skäl till att målen för den planerade åtgärden i det aktuella förslaget bättre skulle uppnås på unionsnivå. Förslaget strider därför mot subsidiaritetsprincipen. Flera av de utkast till lagstiftningsakter som miljö- och jordbruksutskottet har prövat har kommissionen översänt till innan juluppehåll. prövade 23 utkast , varav två föranledde utskottet att avge utlåtanden. Det första utlåtandet (2011/12:NU8) gällde kommissionens förslag till direktiv om energieffektivitet och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, KOM(2011) 370. Det aktuella lagstiftningsförslaget inkom under sommaruppehåll. Av detta skäl uppdrog utskottets ordförande, på bemyndigande av utskottet och efter samråd med vice ordföranden, åt kanslichefen att begära in regeringens bedömning av subsidiaritetsprincipens tillämpning. Regeringens bedömning överlämnades dels i en faktapromemoria, dels muntligt vid ett sammanträde. I anslutning till information i utskottet framgick att vissa andra medlemsstater när det gäller förslaget hade baserat sin uppfattning i subsidiaritetsfrågan på en bedömning av direktivförslagets delar snarare än på en bedömning av helheten. I ärendet har utskottet även tagit del av resultaten av en remisshearing som departementet genomförde med vissa berörda aktörer. Flera av dessa reste invändningar mot det man ansåg som en alltför detaljerad, styrning och mot att direktivförslaget i vissa centrala delar innebar ett åsidosättande av subsidiaritetsprincipen. Regeringen uttryckte i sin bedömning bl.a. tveksamhet till om en bestämmelse kring renoveringstakt för energieffektiviserande åtgärder i offentliga byggnader är nödvändig. Regeringen ansåg dock att förslaget som en helhet respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. anförde följande i sitt ställningstagande: Det kan, enligt utskottets uppfattning, inte heller vara godtagbart att ett direktivförslag som i en sammanvägd helhet bedöms respektera subsidiaritetsprincipen tillåts innefatta delar som innebär att den nämnda principen inte har beaktats på ett tillfredsställande sätt. Härvidlag gör utskottet en annan bedömning än regeringen och anser att de invändningar som finns mot vissa delar av förslaget gör att det inte kan anses vara förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet föreslog därför att skulle ge uttryck för detta i ett motiverat yttrande. Noteras kan att utskottet i förslaget till motiverat yttrande från avslutar med följande mening: Sammantaget och mot bakgrund av den prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning i det aktuella förslaget som redovisas i näringsutskottets utlåtande /12:NU8 anser att direktivförslaget inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. biföll utskottets förslag. Det andra utlåtandet (2011/12:NU15) gällde kommissionens förslag till förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer, KOM(2011) 658. I detta ärende begärde en minoritet om minst fem ledamöter av utskottet att ett utlåtande skulle avges.