bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Det står kanske några kartonger i en källare eller det är obemannat.Du sade att det finns en stor olikhet mellan kommunerna, men det är en dålig tröst för dem som är mest olika. Jag skulle vilja veta lite mer om på vilket sätt denna olikhet spelar någon roll i debatten om bibliotekslagen. KB:s samordnande roll är väldigt viktig. KB är inte bara ett paraply utan även en inspiratör, spridare av goda erfarenheter som man kan ta del av och konsult till små kommuner som inte har kompetensen på egen hand. KB kommer att göra en jättestor skillnad i arbetet med att utveckla biblioteken i landets alla kommuner - 289 tror jag att det är. Jag är övertygad om att KB kommer att göra ett fantastiskt bra arbete.I KB:s uppgift ligger också att leta efter om det behövs ett strategidokument eller flera strategidokument. Då ska de ha möjlighet att ta fram dessa dokument. Det har inte bara jag och allianspartierna i kulturutskottet konstaterat, utan även utbildningsutskottet har konstaterat att detta ligger i KB:s roll. Det står i betänkandetexten i det ärende vi debatterar . KB kommer att vara en jätteviktig spelare i detta arbete framöver.När det gäller skolbiblioteken har den nybildade Skolinspektionen i uppdrag att titta på hur skolorna ger rektorn ansvar att förse eleverna med nödvändiga kunskaper, och där ligger bland annat skolbibliotek. Jag är övertygad om att vi kommer att ordna detta på bästa sätt. Det är återigen ett väldigt idealistiskt tänkande att det här nog kommer att bli bra. tror jag att har en värmländsk gen i sig. I har vi ett uttryck som heter: Det ordner sig, och gör det inte det så kvetter det. Jag tycker att det är tillämpligt, men inte i kulturpolitiken, för där kvetter det inte om det finns bra skolbibliotek och bemannade bibliotek.Efter analysen av KB:s framtida verksamhet och betydelse får jag uppfattningen att nästan nöjer sig med att KB blir någon sorts konsultfirma som ska inspirera och ge lite kickar utåt i vårt avlånga land. Men KB:s uppdrag är så mycket större: att insamla och att förvalta berättelserna, som det heter, till kommande generationer och allt detta.Då har jag svårt att få ihop det med att de blir 20 färre i personalstaben och, som säger, att man ska leta fram ett dokument. Vad tror att det skulle stå i det dokumentet i så fall som skulle lösa detta uppdrag? Tack, , för att du jämför mig med värmlänningar och tycker att jag har ett värmländskt drag! Jag uppskattar det mycket. Vi smålänningar är inte så vana vid komplimanger - vi är vana vid fattigare tilltal.Jag tror på människan, , och människans förmåga. Ja, det är min utgångspunkt. Och självklart vet vi, inte bara tror, att inom biblioteksområdet och kulturområdet finns det många människor som har en stark drivkraft att göra detta så bra som möjligt. Vår uppgift som politiker är att sätta upp mål och ange visioner, inte detaljstyra. Vi sätter ramarna, och sedan fyller människorna dem. Det kommer den nya bibliotekslagen också att stimulera till.Precis som sade har KB fler uppdrag än detta som de nu har påbörjat. Jag är övertygad om att de kommer att sköta det med bravur.Och vi inom Alliansen och oppositionen kommer att följa detta arbete för att se att de uppfyller det, men jag är övertygad om att de med den kompetens som finns inom KB kommer att klara det galant. Det är härligt att här i kammaren lyfter upp - det S-V-MP-styrda - som ett bra exempel angående biblioteken och det stadsbibliotek som vi har i . Att man satsar på kulturen i gör mig jättestolt och glad som göteborgare och som socialdemokrat.Jag tänkte på frågan om en nationell biblioteksstrategi. Jag tycker inte att det är riktigt tydligt att det förslag som vi från oppositionen lägger fram om att vi vill ha en nationell biblioteksstrategi redan är tillgodosett.Om vi tittar i betänkandetexten och i propositionen ser vi att det står att är den myndighet som ska få ansvaret för att ha en nationell överblick och ska främja verksamhet inom det allmänna biblioteksväsendet. Men det framgår inte alls att man ska ha en biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan, utan det står att självt ska få bedöma om de vill göra det här.Jag tycker att det är att släppa ansvaret från politikens sida. För mig är det viktigt att vi vågar ta beslut och att vi vågar peka med hela handen utifrån att vi ser att situationen ser ut som den gör.Då skulle jag vilja ställa frågan till : Är det verkligen så att du tycker att det förslag vi lägger fram i vår reservation överensstämmer med det förslag som ligger i propositionen? Jag ska börja med att läsa ur vårt betänkande på s. 25, och det är yttrandet från utbildningsutskottet:"Av propositionen (s. 45) framgår att regeringen i fråga om en nationell biblioteksplan anser att det i det uppdrag som Kungl. redan har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Med andra ord kan myndigheten bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i så fall utarbeta sådana. "Detta konstaterar utbildningsutskottet. Och jag menar att det är till fyllest. Finns det inom verksamheten behov av en biblioteksstrategi kommer det fram en biblioteksstrategi. Men jag kommer aldrig att acceptera att vi ska besluta om en biblioteksstrategi därför att behöver en biblioteksstrategi. Det är verksamhetens behov som ska styra, inte politikens. Det är min bestämda uppfattning. Jag tycker att man ska vara tydlig och säga att detta är två helt olika förslag.Cecilia säger i talarstolen att vi slår in öppna dörrar. Vi är tydliga ifrån oppositionen. Vi tycker att det här behövs. Det behövs en nationell biblioteksstrategi. Det säger vi utifrån att vi ser hur situationen ser ut: färre filialer, färre bibliotek, vi har en läsutveckling som går åt helt fel håll och vi har många grupper som inte tar del av bibliotekens verksamhet.Vi ser vårt uppdrag att tydligt peka på att vi vill ha en nationell biblioteksstrategi. Vi är inte ensamma om det. Det finns andra, varav är en, som lyfter fram vikten av detta.Man måste vara tydlig med att ska få detta uppdrag. Det ni säger i propositionen och betänkandet är att om anser att man ska ha en strategi - eller om det efterfrågas av biblioteken - kan de göra en sådan. Jag tycker att jag och vi som politiker måste ta vårt ansvar och säga att vi tycker att den utveckling vi ser går åt helt fel håll.Vi vill ha en nationell biblioteksstrategi därför att vi tror att det är ett sätt att se till att främja biblioteksutvecklingen och till syvende och sist se till att vi får en läsutveckling som vänder åt ett mer positivt håll både för individerna och för samhället och utvecklingen i stort.Vi behöver se till att fler människor tar del av bibliotekens verksamhet och att läsandet ökar. Det ser jag som jätteviktig uppgift, i stället för att bara säga: Det får de göra som de vill. Det tycker jag är en svaghet i propositionen. Läsfrämjande är oerhört viktigt. Regeringen satsar fantastiska summor på att främja läsandet och ta in nya aktörer som hjälper till med detta. Många vägar har öppnats, och många fler vägar kommer att öppnas.Vi kommer dock inte att göra detta med ett ovanperspektiv. var mycket klargörande alldeles : Det är politikens behov som ska gälla, inte underifrånperspektivet. Om bibliotekspersonal, och andra aktörer och kommuner tycker att det behövs en strategi eller flera strategier och olika dokument kommer detta att komma fram. Det är det vi säger.Vi tänker inte ställa upp på en biblioteksstrategi för att och ska ha det. Om det ska finnas en strategi när det gäller biblioteken ska den komma från dem som behöver den, inte från politiken. Förmågan att läsa är nyckeln till delaktighet i vårt samhälle. När vi till exempel ser elever som har det svårt i skolan är det ofta för att de, när de var en liten flicka eller pojke, inte lyckades knäcka läskoden utan kom hopplöst efter i skolan. I värsta fall var det heller inte någon vuxen som upptäckte det . En vuxen person som inte kan ta till sig vanlig information genom medier är utan delaktighet och i ett hopplöst underläge.Läsande av både faktaböcker och skönlitteratur har alltid bidragit till att en människa tänker nya tankar, reflekterar och drar slutsatser. Den konstnärliga upplevelsen av till exempel skönlitteratur skapar också ny insikt - en kunskap som inte går att få via faktaböcker.Det är just för att det är en sådan kraft i litteratur och konst som makthavare ofta har velat kontrollera vad människor läser. Om den gamle kinesiske kejsaren skrev att han byggde och brände alla böcker i för att själv bli början. ordnade nazisterna och bokbål i , och tog ett järngrepp om litteratur och konst i Sovjet.Men man kan begränsa friheten på många sätt. Jag brukar ibland citera författaren som bland annat sade: Man behöver inte bränna böcker för att göra slut på en kultur. Det räcker med att få människor att sluta läsa. Tyvärr är det detta som delvis har hänt i - att många unga läser sämre och mindre. Det är en lång utveckling med en negativ lästrend som har hållit på i Sverige.Det är för att vända negativ utveckling som Alliansen nu genomför ett antal åtgärder både inom skolan och inom kulturen. Tydliga kunskapsmål, uppföljningar med nationella prov och att speciallärarna kommer tillbaka är viktiga förändringar som Alliansen genomfört i skolan. Den nya skollagen säger också, som vi har hört, att alla skolor ska ha skolbibliotek. Det är en nyhet som har kommit sedan Alliansen tillträdde som regering, och det är något som vi i har kämpat för länge.I kulturpolitiken har vi nu två viktiga propositioner om läsning att ta ställning till . Den första är dagens proposition om bibliotek och bibliotekslag, och den andra - som debatteras - är propositionen om litteratur och läsning, Läsa för livet.För säkerhets skull - när vi nu pratar om böcker - ska jag säga att jag självklart inte bara menar pappersböcker när jag talar om läsning. Det viktiga med att utveckla sin läsförmåga är att man kan läsa olika typer av texter och till exempel förstå abstrakta resonemang och tillgodogöra sig information.Det gäller naturligtvis oavsett om man läser på nätet, i e-böcker eller via andra medier. Det finns inte någon nödvändig motsättning mellan läsning och nya medier eller exempelvis nätsurfning - tvärtom. Ju mer utvecklad läsare man är desto lättare kan man vara källkritisk, värdera information och hitta det intressanta i olika sammanhang.En nyhet i dagens lagförslag är just att allmänheten avgiftsfritt ska få låna och få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, till exempel fysisk form eller digital som e-böcker. Så gör redan många kommuner, men blir det fastslaget att samma regler ska gälla för e-böcker som pappersböcker. Det är viktigt.Mer ingående förslag om att utveckla bra sätt att förmedla e-böcker och lösa frågorna om författarnas ersättning behöver vi diskutera framöver. En del av det tas upp i propositionen Läsa för livet. Den viktiga frågan återkommer vi till.Propositionen om bibliotek innebär också att grundläggande kvalitetskrav införs när det gäller bibliotekens utbud av olika slag: medier, informationssökning och andra tjänster. Omvärldens förändringar ska speglas i bibliotekens uppdrag att sprida kunskap om hur ny informationsteknik kan användas och hur man kan hjälpa människor att lära sig att använda den.I propositionen uttrycks att begreppet kvalitet ska innebära att biblioteken ska göra aktiva val baserade på kvalitetskriterier när de planerar tjänster eller gallrar i bestånden. I begreppet allsidighet ligger också ett krav på neutralitet och att utbudet av medier och tjänster inte får styras av ideologiska eller religiösa påtryckningar.Det är också en mycket viktig nyhet att regeringen nu föreslår att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja språkutveckling, stimulera till läsning och så vidare genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov. Det konstateras också att biblioteken kan spela en särskilt viktig roll för barn och ungdomar från läsovana familjer.Vi har haft en bibliotekslag, som för övrigt var den första i historien. låter det som om vi alltid har haft en bibliotekslag, men den första kom 1996, och det här är alltså den andra.För att förtydliga definierar regeringen vilka bibliotek som ingår i det allmänna biblioteksväsendet. Det är det vi kallar folkbiblioteken, stadsbiblioteken, skolbiblioteken, högskolebiblioteken, de regionala biblioteken, bokbussarna, lånecentralerna och de övriga offentligt finansierade biblioteken.Med tanke på diskussionen om biblioteksstrategi vill jag påpeka att den här lagen tar ett väldigt kliv framåt för att ta ett helhetsgrepp över biblioteksverksamheten.En viktig fråga är naturligtvis också hur biblioteken är tillgängliga för alla, oavsett om man kan ta sig dit fysiskt eller om man besöker dem via nätet. Därför är det viktigt att propositionen pekar ut tre prioriterade grupper. Det är personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och våra nationella minoriteter.Biblioteken ska vara öppna och tillgängliga på ett likvärdigt sätt för alla. gällde de uppdrag som jag räknade upp - det är en viktig skillnad - bara de kommunala folkbiblioteken, men gäller prioriteringarna alla bibliotek som ingår i det allmänna biblioteksväsendet.Herr talman! Biblioteken gör ett fantastiskt arbete runt om i . Jag har varit på besök och sett många aktiva bibliotek som ordnar författaraftnar för vuxna, bokträffar, filmkvällar och sagostunder för barn och mycket mer. Många bibliotek har också redan nu utvecklat samarbete med skolor och föreningar.Det vi i särskilt uppskattar i den nya bibliotekslagen är att lagen skärper kravet inte bara på biblioteken utan också på att huvudmännen, det vill säga kommunerna och staten, tar sitt ansvar för att ge biblioteken möjlighet att leva upp till den nya lagen. Det finns en stor kompetens och expertis på biblioteken, och det är bra att det slås fast att de nu ska arbeta aktivt med att öppna dörren till läsning för fler människor. Det är bra att böckernas värld blir tillgänglig för allt fler.Herr talman! Avslutningsvis: Jag hoppas och är övertygad om att vi kan få se ett riktigt läslyft för , för det behöver . De satsningar som regeringen gör på läsning i skolan, den nya bibliotekslagen och den kommande litteraturpropositionen är bra byggstenar för ett riktigt läslyft, tycker jag.Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Genom litteraturen speglas vårt samhälle, som det också bevaras för framtida historiebeskrivning. Det skrivna ordet kan roa och oroa, skapa frågor och ge svar. Litteraturen är en viktig samhällsberättare och en samhällsbärare.För är det därför väsentligt att alla har möjlighet att få tillgång till litteratur. med sin fria utlåning av böcker är en mycket viktig del i vårt demokratiska samhälle.År 1997 fick vi en bibliotekslag som garanterade den avgiftsfria utlåningen av böcker. Men är det mycket som har hänt, inte minst med den snabba tekniska utvecklingen i vårt informationssamhälle.I dag ska vi ta beslut om en ny bibliotekslag, efter att den nuvarande antogs.Mycket är sig likt i den nya lagen. Att låna litteratur på bibliotek ska till exempel också fortsättningsvis vara avgiftsfritt. Tillägget är att boklånet ska vara avgiftsfritt oberoende av om boken tillhandahålls i fysisk form eller i digital form genom exempelvis en så kallad e-bok, alltså oavsett publiceringsform.Tillgänglighet till e-böcker på biblioteken är en angelägen fråga. Här har biblioteken i vårt land kommit olika långt i att erbjuda ett smidigt system för utlåning av e-böcker som ett komplement till det klassiska . Det finns anledning att återkomma längre fram till den frågan.Herr talman! I den nya bibliotekslagen lyfts det också fram att folkbiblioteken ska verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i samhällslivet. Med ökad kunskap inom området kan också fungera än mer som ett för mediekonsumtion. Här finns många möjligheter att utveckla nya tjänster.Biblioteket är inte bara en bokdepå, en utlåningscentral av litteratur. Nej, kan vara ett kommunalt informationscenter eller en lokal för många olika kulturella yttringar, allra helst kanske både och. Det kan finnas samarbete med föreningar och folkbildningen, med studiecirklar och kulturevenemang. På många orter är det självklara kulturcentret i vid bemärkelse.Biblioteken är här i första hand en samhällsresurs och måste också få fortsätta att vara det. Det är inom kommunen, på orten där finns, som man ska utveckla sitt bibliotek, sitt kulturcentrum.Sätten och metoderna för detta skiftar över landet och ska så göra. Det är i kommunen man vet bäst vad som fungerar och vad som efterfrågas och behövs.Ett exempel är kommun, där man satsar på kultur och då inte minst på sina sex bibliotek. Man har 1,5 miljoner besök på biblioteken och nära 600 000 utlån. kommer man också att ge ett extra medieanslag till biblioteken.En intressant aspekt med biblioteken i är att tre bibliotek drivs enskilt av Dieselverkstaden och tre av kommunen. Här kan det vara viktigt att poängtera att de privata biblioteken och de kommunala får samma ersättning från kommunen. Det är utifrån antal utlån och öppettider bland annat.Självklart har man att följa bibliotekslagen, oberoende av om drivs av en entreprenör eller av kommunen själv. Det förtydligas också i den nya bibliotekslagen, vilket jag tycker är mycket bra.Vad jag menar är att vi måste vara öppna för nya och moderna sätt att göra tillgängligt. Det kan handla om att flytta ut en del av tjänsterna utanför fysiska väggar eller att samverka med omgivningen på nya sätt.Jag tänker exempelvis på Åre, där ligger centralt i byn, till och med precis vid tågstationen, i kombination med turistbyrån. Det ger möjlighet till samverkansvinster, som ligger lättillgängligt, till glädje för både de fastboende och den stora mängd turister som besöker Åre.Många exempel finns i vårt land där man ser på och använder det som en resurs, som en kulturbärare och samhällsutvecklare och där samarbete kan ske med både företag och föreningar.Herr talman! Jag är övertygad om att de flesta av dessa goda exempel inte hade kommit fram om hade setts som en statlig angelägenhet. För att ska vara den samhällsresurs den kan vara och vara en del i en långsiktig och hållbar utveckling av det samhälle det verkar i måste också i fortsättningen få vara en angelägenhet. Principen om det kommunala självstyret är viktig att bevara.Den nya bibliotekslagen är ändå viktig för att fastställa vissa principer och uppgifter som ett bibliotek måste ha och vad ett bibliotek måste vara för samhället.En viktig aspekt är tillgänglighet. Det handlar om en tillgänglighet till lokaler och lånemöjligheter, liksom till aktiviteter och annan verksamhet som erbjuder.Men det handlar också om att tillgängliggöra, ta fram, marknadsföra och visa information och litteratur på olika språk, liksom texter på lättläst svenska, ljudböcker och olika tekniska hjälpmedel, för att kunna ta del av information oberoende av till exempel funktionsnedsättning och språklig bakgrund. För mig är det mycket viktiga uppgifter för biblioteken.Herr talman! För är det väsentligt att alla har möjlighet att få tillgång till litteratur. , med sin fria utlåning av böcker och sin roll som informations- och kulturspridare, är en mycket viktig del i vårt demokratiska samhälle.Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag är invald genom läns valkrets. En av de tolv kommuner som vi har är kommun. Där har man gjort något som , , uppenbarligen inte gillar. Man har hittat en möjlighet att driva vidare.Under 21 års tid har man haft en bokhandlare som också har tagit om och bedrivit den verksamheten.Uppenbarligen har den politiska ledningen i uppskattat detta eftersom det har hållit på . Man kan säga att varken eller Socialdemokraterna har brist på röster i denna kommun. I den tidigare statsministern memoarer Min väg, mina val finns en intressant passus där berättar om läsningen i familjehemmet i . Det som fanns i familjebiblioteket utöver var första delen av ett uppslagsverk. Ni kanske har läst om detta, men jag tycker att det är intressant att ta upp det. På så sätt kom det sig att den unge lärde sig allt som började på bokstaven A. Det handlade om , apelsin, astma och så vidare. Men där bokstaven B tog vid tröt kunskapen. Historien är charmig och manar till eftertanke. Det är en berättelse om en annan tid. I vår samtid är nästan all information endast en knapptryckning bort. Jag kommer ihåg när ett av våra barn sökte information på nätet för ett skolarbete och slet sitt hår och sade: Jag hittar inte det här, pappa. Jag går bet. Då sade jag att hon faktiskt hade Kunskapens bok bakom ryggen. Hon tyckte att det var smart att man kunde göra det också. Men många ser bara möjligheten att söka via nätet och tänker inte ens på att det finns en bok. ensamrätt på information har därmed försvunnit. Den snabba och lättillgängliga informationen främjar demokrati och öppenhet. Den är också socialt utjämnande. Jag har på nära håll sett hur viktigt det är för våra ungdomar att tidigt få stimulans till läsning för att utveckla sitt språk. Vår äldsta dotter har ett levande och uttrycksfullt språk som hon har god nytta av i sin profession. Jag är övertygad om att det var just för att hon som barn älskade att läsa böcker, och hon plöjde skönlitteratur i stor skala. Det var det som gav henne detta språk. fortsätter hon att läsa böcker i stor skala, men då är det e-boken som gäller. Jag vill understryka att jag tycker att det är mycket oroande att det uppväxande släktet, och framför allt en så stor andel unga pojkar, inte lär sig att läsa ordentligt. Ett bristfälligt ordförråd och svårigheter att uttrycka sig är ett jämställdhetsproblem som riskerar att leda till utanförskap. De pojkar som tidigt halkar efter får inte den start i livet som de är värda och som de har rätt till. Jag menar att alla i vårt land, oavsett bakgrund och förutsättningar, ska ges möjligheter till god läsfärdighet. Läsningen är grunden för att kunna tillgodogöra sig kunskap. Trenden med vikande resultat när det gäller läsfärdighet, särskilt bland unga pojkar, måste därför brytas. Den nya informationssituationen är förpliktande. Vi får inte falla för frestelsen att luta oss tillbaka. Att tillgängliggöra information och böcker är även en samtida utmaning. Det var först i och med att klubbade igenom alliansregeringens förslag till en ny skollag 2010 som det kom ett lagkrav på att varje elev ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Skolinspektionen har slagit larm om att lagen inte efterföljs överallt. Det är ett problem. Jag vet att våra utbildningspolitiker arbetar aktivt med detta, även om vi får ha viss respekt för att det kan ta tid att anpassa verksamheten efter den nya lagstiftningen. har valt att fokusera på barn och unga . Att skolbiblioteksfrågan tar så pass stor plats i propositionen känns för oss både betydelsefullt och naturligt. Regeringen hänvisar också genomgående till den nya skollagen, vilken det också hänvisas till i själva förslaget till lagtext. Tillgänglighetsfrågorna har också en annan aspekt . Den tekniska utvecklingen har förändrat vårt samhälle på många olika plan, så också läsningens villkor. Att it-nationen ska ligga i framkant när det gäller e-böcker känns på många sätt naturligt. I av lättillgänglig underhållning i smarta telefoner, läsplattor och datorer är kanske inte alltid pappersboken något som dagens unga finner lockande. Att ta till sig e-boken som format kan vara lättare än den reguljära boken. Att locka till läsning och få dagens unga att uppskatta och förstå behovet av läsning är ett stort samtidsuppdrag. En offensiv på e-boksfronten kan i detta sammanhang spela en avgörande roll. Men e-bokens roll är naturligtvis mycket större än så.