bet · H001NU13 · 2013-04-10 00:00:00 — I likhet konstaterar utskottet att arbetet inom detta område fortskrider, bl.a. genom kommissionens meddelande Den digitala agendan för Drivkraft för den europeiska digitala tillväxten (KOM(2012) 784). I meddelandet uttrycker kommissionen sin avsikt att fortsätta att ta itu med de problem som finns för att uppnå en fungerande digital marknad. Utskottet delar kommissionens bedömning att det finns ett behov av att se över åtgärdslistan för att nå de uppsatta målen men vidhåller sin uppfattning i frågan när det gäller nödvändigheten av ett riksdagsuttalande. Därmed avstyrks de nämnda motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Frihandel, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 17. EU har avskaffat många av sina handelshinder mot utvecklingsländerna, t.ex. har Everything But Arms-initiativet () gett 48 utvecklingsländer tull- och kvotfritt tillträde till EU:s inre marknad. Många länder omfattas dock inte av , och har regelverk på andra områden i praktiken fungerat som handelshinder. Det gäller t.ex. skärpta krav på livsmedelssäkerhet som i praktiken omöjliggör för många bönder i utvecklingsländer att exportera sina varor till EU. Mot bakgrund av det anser vi, i likhet med vad som framförs i motion 2012/13:N206 (V), att bör verka för att EU avskaffar kvarvarande tullmurar, importrestriktioner och övriga handelshinder mot utvecklingsländer. Ett ännu större problem för dessa bönder är dock att de blir utkonkurrerade på sina hemmamarknader av jordbruksprodukter från EU. Risken för att småskalig och lokal produktion slås ut, med arbetslöshet, ökad fattigdom och ökad livsmedelsosäkerhet som följd ökar i takt med att utvecklingsländer öppnar upp sina marknader. Enligt vår mening är ett av de enskilt viktigaste besluten för att minska fattigdomen därför att EU avskaffar exportstödet för jordbruksprodukter och stöd till inhemska jordbrukare som leder till dumpning i fattiga länder. Därför anser vi att genom ett uttalande bör uppmana regeringen att verka för att så sker. Därmed tillstyrker vi den nämnda motionen i här aktuella delar. Frihandel, punkt 1 motiveringen (SD) av (SD). Jag är i grunden positiv till frihandel och anser att inom såväl EU som i internationella forum, så som WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Jag instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter jag även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. När det gäller det som framförs i motion 2012/13:N206 (V) vill jag vidare anföra följande. Jag fäster stor vikt vid att en nation ska ha kontroll över sin livsmedelsproduktion och förmåga att förse sin befolkning med mat. Detta utesluter givetvis inte handel med livsmedel med andra länder, men de senaste årtiondenas trend av kraftigt minskad nationell livsmedelsproduktion måste brytas och självförsörjningsgraden måste öka väsentligt. Ett verktyg för att åstadkomma detta kan vara kvoter och tariffer. Den svenska linjen inom handelspolitiken bör utformas efter svenska livsmedelsproducenters och livsmedelskonsumenters intressen i första hand. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. ska man kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter som importeras som de inhemskt producerade produkterna. Därutöver finns anledning att se över de s.k. COO-reglerna (Country of origin) och ursprungsmärkningen för animaliska produkter för att öka medvetenheten hos konsumenterna om var produktion och bearbetning skett. Till detta bör kopplas ett tydligt regelverk om ansvarsutkrävande och sanktioner. Jag och anser dock att subventioner, så som exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. Jag och anser inte heller att några handelspreferenser ska ges till AVS-länderna, vilket är en utvald grupp av tidigare kolonier som ges fördelar framför bl.a. latinamerikanska länder av motsvarande utvecklingsgrad. Preferenssystem inom handelspolitiken måste vara likvärdiga och baseras på objektiva kriterier. Därmed avstyrker jag motion 2012/13:N206 (V) i här aktuella delar. Insyn i handelspolitiken, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 12. Som vi i andra sammanhang framfört är det vår uppfattning att regeringen bör återrapportera till om utvecklingen inom handelspolitiken och ställningstagande i frågor som rör WTO och andra internationella handelsfrågor. I likhet med vad som anförs i motion 2012/13:N206 (V) vill vi betona vikten av en ökad öppenhet och insyn i handelspolitiken. En årlig återrapportering enligt det som framförs i motionen menar vi skulle underlätta för såväl den intresserade allmänheten som olika frivilligorganisationer och att ta del av hur olika handelsavtal har förhandlats fram och vilka åsikter som den drivit. Därmed tillstyrks den tidigare nämnda motionen i här aktuell del. Rättvis handel, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Vi är i grunden positiva till frihandel, men vi får inte glömma bort att frihandel har vissa baksidor. För oss är målet att handeln ska bli mer rättvis genom att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. Som beskrivs i motion 2012/13:N206 (V) är möjligheterna att delta i det internationella ekonomiska utbytet väldigt olika. Fri handel kan innebära en frihet för den som har resurser och makt att exploatera och utkonkurrera de som har mindre makt och resurser. Orättvisa handelsregler får konsekvenser, ett exempel på detta är den s.k. kapitalflykten där vinster och inkomster som skapas i syd aldrig kommer befolkningen till del utan slutar i nord eller i skatteparadis. Det är en av frihandelns baksidor. En annan är att frihandel leder till specialisering och därmed riskerar att befästa en internationell ekonomisk arbetsdelning som grundlades under kolonialismen och som garanterar en fortsatt exploatering av syd. Exempel på länder som lyckats bekämpa fattigdomen och utvecklas ekonomiskt genom att avreglera sin handel är än så länge tyvärr för få. Historiskt har länder som värnat sitt politiska handlingsutrymme lyckats bäst ekonomiskt. För oss är det självklart att länder i , och ska ha samma möjligheter att göra sina ekonomiska vägval som vi haft i . Rättvis handel innebär att fattiga länder ges fördelar och större handlingsutrymme att själva utforma sin handelspolitik. Vi anser att det överordnade målet för svensk handelspolitik bör vara att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och hållbar utveckling. Handel får inte heller motverka uppfyllandet av millenniemålen. Därför är det viktigt att bevaka hur handelsavtal påverkar möjligheten att nå FN:s mål om halverad fattigdom . Vi anser att i EU och WTO ska driva krav på att handelsavtal måste utformas och utvärderas utifrån millenniemålen om fattigdomsbekämpning, hälsa och mänskliga rättigheter. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad som här anförts. Därmed tillstyrks motion 2012/13:N206 (V) i här berörda delar. Handel och jämställdhet, punkt 4 (MP, SD, V) av (MP), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkande 4. Vi delar den uppfattning som kommer i uttryck i motion 2012/13:N206 (V) att man vid utformningen av handelsavtal ska ta hänsyn till jämställdhetsaspekter. Vi menar att det är viktigt att stärka jämställdhetsperspektivet i handelspolitiken. Vi vet att män och kvinnor påverkas olika när handelsreglerna förändras. Det finns flera exempel på att handelsliberaliseringar har mer negativa effekter för företag ägda av kvinnor än företag ägda av män, på grund av att kvinnor som är företagare ofta har sämre tillgång till kapital och krediter. Vi anser att bör vara ett föregångsland på detta område, och därför bör uppmana regeringen att både som enskild stat och inom ramen för EU och WTO verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska inkludera en analys av hur avtalet förhåller sig till konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, den s.k. Cedawkonventionen. Därmed tillstyrks det här aktuella motionsyrkandet. Övrigt om internationell handelspolitik, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U237 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3, 2012/13:U327 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 3, 5, 7, 8, 10, 11, 1315, 19 och 22. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2012/13:N206 (V) att man vid utformningen av handelsavtal ska ta hänsyn till arbetsvillkor samt klimat- och miljöhänsyn. Vidare anser vi att varje enskilt lands rätt att föra en restriktiv alkoholpolitik ska respekteras vid förhandlingarna av handelsavtal. Vi anser att olika sociala och arbetsrättsliga frågor måste få ett större genomslag i handelspolitiken. Att kunna organisera sig i oberoende och fria fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet. Löntagarnas rättighet att gå samman och organisera sig är en förutsättning för att garantera rimliga arbetsvillkor och skäliga löner och för att vinster som skapas i den globala ekonomin ska komma fler till del. Fackföreningsrörelsen har även i många länder haft stor betydelse för kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Vi vill inte se en global ekonomi där länder tävlar om att pressa löner och försämra villkoren. Vi menar i likhet med vad som förs fram i motion 2012/13:N206 (V) att det är orimligt att EU:s inre marknad öppnas för företag som skapat sig konkurrensfördelar genom att inskränka de fackliga rättigheterna. I stället bör handelspolitiska förhandlingar leda till att stärka de fackliga rättigheterna och understödja krav från ländernas fackföreningsrörelser. bör därför uppmana regeringen att inom EU och WTO verka för att förhandlingar om handelsavtal kopplas till tydliga krav på att länderna har ratificerat åtta kärnkonventioner. Vidare delar vi uppfattningen i nämnda motion att frihandelszoner ur ett fackligt perspektiv är mycket problematiska. I dessa avgränsade geografiska områden råder särskilda arbetsmarknads- och skattelagar, och facklig verksamhet är vanligtvis förbjuden eller grovt inskränkt. Frihandelszonerna har bidragit till att miljoner löntagare arbetar för undermåliga löner och arbetsvillkor och de har även bidragit till att många länder utsätts för en allt hårdare press att sänka löner, urholka miljölagstiftning och sänka skatter. Vi menar att det enda rätta är att påbörja en avveckling av dessa zoner. Regeringen bör därför inom såväl WTO och EU tydligt arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning. Vi anser därför i likhet med vad som framförs i motion 2012/13:N206 (V) att internationella handelsfrågor därför alltid måste genomsyras av ett ekologiskt perspektiv, som innebär att handeln medverkar till att globala överenskommelser om klimatmål nås, att transporter sätts i relation till ekologisk hållbarhet, att den biologiska mångfalden stärks och att en större andel av de produkter som konsumeras är ekologiska. Vi delar den problembeskrivning som görs i nämnda motion gällande oklarheterna som råder vid en eventuell konflikt mellan och multilaterala miljökonventioner, om vem som har makt att bestämma vilken tolkning som ska gälla. Vi delar uppfattningen om att det behövs en strategi för att säkerställa att miljökonventionernas mål ska genomföras. En sådan lösning skulle kunna vara att tvister mellan WTO och miljökonventionerna avgörs i i . Vi anser att regeringen i relevanta internationella forum bör initiera en diskussion om hur tvistlösning mellan WTO och miljökonventionerna ska hanteras och föreslå att det utreds om i kan vara ett lämpligt forum för att lösa tvister som rör motsättningar mellan WTO och miljökonventioner. Mot bakgrund av det sagda, anser vi att bör agera i EU och WTO för att klimat- och miljöperspektiv alltid ska inkluderas vid handelsavtal och att det ska skapas en mekanism för tvistlösning mellan handelsavtal och miljökonventioner. Vi delar även den åsikt som förs fram i motion 2012/13:N206 (V) att alkohol är en fråga om folkhälsa och därför även bör behandlas som en sådan när handelsavtal förhandlas fram och sluts mellan länder. Trots det ser vi hur EU i sina regionala handelsavtal driver på för att inkludera alkohol och tvinga motparterna att avreglera sin alkoholpolitik, ett exempel bland flera är . Vi anser att enskilda länder bör kunna ställa krav på att alkoholen ska exkluderas från handelsavtal. Vidare bör enskilda länders möjlighet att föra en restriktiv alkoholpolitik med folkhälsoperspektiv respekteras. Vi delar motionärernas uppfattning om att bör verka för detta i EU och WTO. Med anledning av motion 2012/13:U237 (MP) vill vi anföra följande. finns det genom FN:s nya vägledande principer, det s.k. , konkreta riktlinjer för hur företags agerande i relation till mänskliga rättigheter ska implementeras och bedömas. En vägledande princip inom regelverket är att länderna ska ha någon form av rättsligt ramverk som gör dessa till en skyldighet för företagen. Kommissionen har uppmanat samtliga medlemsstater att före utgången av 2012 utarbeta nationella planer för genomförandet av FN:s ledande principer. En stor del av principerna ingår sedan revisionen 2011 i riktlinjer för multinationella företag. Dessa har förbundit sig att följa. Revisionen innebär att några av de riktlinjer som tidigare byggde på frivillighetsbasis numera går utöver nationell rätt. Regeringen förväntar sig att svenska företag följer riktlinjerna. Informationen på regeringens hemsida och i handboken är dock inte utarbetade efter de reviderade riktlinjerna. Vi anser att bör verka för att FN:s vägledande principer () ska genomföras både i och i andra länder. Vi menar att redan befintliga riktlinjer, som uppdaterades 2011, i väntan på bindande regelverk ska användas i sin senaste version och att handboken ska uppdateras. I detta sammanhang vill vi även framhålla det som framförs i motion 2012/13:N206 (V) om att bör verka inom EU för att respekten för mänskliga rättigheter sätts i första rummet i förhandlingar kring handelsavtalet med samarbetsråd (GCC). Vi delar motionärernas uppfattning att förhandlingarna i annat fall bör frysas. Med anledning av det som anförs i motion 2012/13:N206 (V) om korruption vill vi framhålla behovet av att kraftfullt bekämpa korruption. har vi sett exempel på att svenska företag, däribland statligt ägda företag, inte agerat efter s.k. svenska värderingar med en högt ställd etisk kompass där mänskliga rättigheter och bekämpande av korruption är vägledande. Istället har de med sina produkter eller tjänster faktiskt hjälpt eller underlättat för diktaturer att kränka de mänskliga rättigheterna. Mot den bakgrunden menar vi att de svenska företagens etiska och moraliska kompass kan ifrågasättas, och det tydliggör bristen på ett tydligt regelverk som kan hjälpa dem på traven. Det finns givetvis många svenska företag som agerar bra och korrekt ute i världen, men för att sätta stopp för de företag som agerar fel menar vi att det behövs ett bindande internationellt regelverk så att de företag som missköter sig kan ställas till ansvar. Liksom motionärerna anser vi att genom ett uttalande bör uppmana regeringen att verka för att det i större utsträckning riktas uppmärksamhet och åtgärder mot korruptionens källa. Som nämns i det föregående finns det en överenskommelse inom WTO som möjliggör för länder att producera och exportera billiga läkemedel, det s.k. . Som framgår i motion 2012/13:N206 (V) pekar flera folkrörelser på att de juridiska och politiska processerna som ett land måste gå igenom är så krångliga att det är tveksamt om länder i praktiken kan utnyttja möjligheten. menar att överenskommelsen snarare utgör ett hinder för produktion och export av billiga läkemedel. Vi delar motionärernas uppfattning att det krävs en revidering av . Fattiga länder måste ges rätten att producera, köpa och sälja mediciner som räddar liv. Vi anser därför att genom ett uttalande ska uppmana regeringen att verka för att lösa problemet kring begränsningarna med den s.k. tvångslicensieringen på så sätt att även de fattigaste utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång till läkemedel. Vidare menar vi, mot bakgrund av att varnar för att frihandelsavtalet mellan och i dess nuvarande utkast kommer att påverka tillgången till generiska läkemedel såväl i som i många andra utvecklingsländer negativt, att regeringen bör verka för att det i frihandelsavtalet vidtas åtgärder som garanterar fortsatta produktion av generiska läkemedel. En annan fråga i förhandlingarna är eventuella krav om s.k. dataexklusivitet. Genom dataexklusivitet kan multinationella läkemedelsföretag genom en exklusiv rätt över farmaceutiska testdata säkra sitt monopol och därigenom hålla produktionens pris högt trots att patenttiden löpt ut. Vi anser att regeringen på EU-nivå bör verka för att krav på bestämmelser om dataexklusivitet inte ska ingå som en del av frihandelsavtalet. Vidare menar vi att miljöteknik ska ges samma undantag som livsbesparande mediciner har fått genom . Vi anser i likhet med det som framförs i motion 2012/13:U327 (V) att utvecklingsländer för att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver tillgång till modern miljöteknik. Genom att förändra patentlagstiftningen skulle tekniköverföringen gynnas då många utvecklingsländer inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken utan är hänvisade till en gammal teknik där patenträtten har gått ut. Genom ett riksdagsuttalande bör regeringen uppmanas att i internationella klimatförhandlingar verka för detta. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2012/13:N206 (V) om att en grundläggande reformering av WTO bör sättas igång . Målet för dessa reformer bör vara ett mer demokratiskt, flexibelt och effektivt WTO där utvecklingsländernas intresse sätts överst på dagordningen. Som vi tidigare påpekat i sammanhang där utskottet behandlat liknande yrkanden anser vi att misslyckandena inom Dohaförhandlingarna är ett uttryck för bristerna i dagens WTO-system. Därför menar vi till skillnad från utskottet att en förändring av WTO inte kan vänta. Slutligen vill vi upprepa vårt krav att inom EU bör verka för att Singaporefrågorna exkluderas från alla handels- och associeringsavtal som EU ingår med länder och regioner i världen. I likhet med vad som framhålls i motion 2012/13:N206 (V) anser vi att makt behöver flyttas från företagens stängda styrelserum till demokratiska arenor. Därmed tillstyrks motionerna 2012/13:U237 (MP), 2012/13:U327 (V) och 2012/13:N206 (V) i här berörda delar. Svenska exportorgan, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U206 av m.fl. (V) yrkande 5, 2012/13:N206 av m.fl. (V) yrkandena 23 och 24, 2012/13:N220 av och (båda MP) och 2012/13:N333 av och (båda MP) yrkandena 14 och 2012/13:N203 av (KD) yrkandena 1 och 2. bedriver export- och investeringsfrämjande verksamhet i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som (Business ), () och (). Trots att det har gått beslutade om en politik för global utveckling, där målet är att alla politikområden ska främja mänskliga rättigheter och utgå från fattiga människors behov och perspektiv, kan vi konstatera att detta mål inte fått genomslag inom det svenska export- och investeringsfrämjandet. Bland annat har kritiserat denna verksamhet för att inte tydligt kopplas till arbetet med de mänskliga rättigheterna. exportfrämjande får aldrig bidra till att mänskliga rättigheter kränks och därför anser vi, i likhet med vad som anförs i motionerna 2012/13:N220 (MP) och 2012/13:U206 (V), att tydliga kriterier för mänskliga rättigheter behöver tas fram för exportfrämjande. Vi instämmer vidare i det som sägs i motion 2012/13:N206 (V) att riktlinjerna för EKN och SEK behöver förtydligas så att det framgår att verksamhetens alla delar ska ske i samstämmighet med politik för global utveckling och åtaganden rörande mänskliga rättigheter. bör därför, med bifall till motionerna 2012/13:N220 (MP) och 2012/13:N206 (V), uppmana regeringen att genomföra en övergripande översyn av export- och investeringsfrämjandet med syfte att upprätta tydliga människorättskriterier på handelsområdet och säkerställa att främjandet sker i samstämmighet med den beslutade politiken för global utveckling. För att säkerställa att dessa principer följs menar vi, i linje med vad som framförs i motionerna 2012/13:N203 (KD) och 2012/13:U206 (V), att det krävs en ökad insyn i den exportfrämjande verksamheten. Även om EKN till viss del redovisar hur man tar hänsyn till miljö och mänskliga rättigheter så menar vi att insynen är otillräcklig. Det gäller i ännu större utsträckning insynen i SEK:s verksamhet. För att svenska exportsatsningar ska bli den potentiella positiva kraft runt om i världen som vi menar att de kan bli krävs transparens så att det kan säkerställas att den verksamhet som staten stöder bedrivs på ett sådant sätt att mänskliga rättigheter respekteras, både när det gäller produktion och transporter. Vidare när det gäller transporter och med anledning av vad som sägs i motionerna 2012/13:N333 (MP) och 2012/13:N203 (KD) vill vi anföra följande. Vi delar den bekymmersamma verklighetsbeskrivning som ges uttryck för i motionerna. Det anges att av svensk utrikeshandel passerar genom hamnarna och vet vi att arbetsvillkoren och säkerhetssituationen inom den internationella sjöfarten är djupt oroväckande och för många sjömän direkt livsfarliga. I en undersökning av ett antal väletablerade företag i , som sjöfolk och Internationella transportarbetarfederationen låtit genomföra, framgår att ytterst få företag ställer krav på anständiga anställningsförhållanden för sjömän. Undersökningar visar även att konsumentpriset endast påverkas mycket marginellt av besättningens villkor och avtal. Mot den bakgrunden vill vi i likhet med vad som framhålls i motion 2012/13:N333 (MP) betona vikten av att företagens arbete med CSR-frågor utvidgas till att även omfatta transportsektorn. bör därför uppmana regeringen att vidta åtgärder i överensstämmelse med vad som föreslås i motion 2012/12:N333 (MP) och motion 2012/13:N203 (KD).