bet · H101KrU2 · 2013-10-15 00:00:00 — Av skollagens förarbeten framgår dock att med skolbibliotek avses en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande (prop. 2009/10:165 s. 284). Läroplanerna tar upp skolbiblioteket som en del av rektorns ansvar. Av läroplanerna för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmet framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för skolans arbetsmiljö. Den ska utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, t.ex. bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. Enligt läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till handledning och läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel. Skolan har även ansvar för att gymnasieeleven kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Den nuvarande bibliotekslagen (1996:1596) och förslaget i propositionen innehåller dels en uppgift om att skolbibliotek ingår i det allmänna biblioteksväsendet, dels en hänvisning till bestämmelsen i skollagen (2 kap. 36 §) om elevernas tillgång till skolbibliotek. Vidare framgår av den nuvarande bibliotekslagen att kommunerna ansvarar för skolbiblioteksverksamheten. Genom propositionens förslag tydliggörs emellertid i bibliotekslagen att såväl offentliga som enskilda huvudmän inom skolväsendet självständigt ansvarar för skolbibliotek. välkomnar detta förtydligande. När det gäller yrkandena om att närmare reglera skolbibliotekens verksamhet och bemanning antingen i skollagen eller i bibliotekslagen anser utskottet i likhet med regeringen att det inte är lämpligt med en sådan reglering inom ramen för bibliotekslagen. Enligt utbildningsutskottets mening är det i skollagen, och inte i bibliotekslagen, som bestämmelserna om skolors uppgifter och skyldigheter i första hand ska regleras. Emellertid är det utbildningsutskottets uppfattning att tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Enligt förarbetena kan en liten skola på landsbygden ha behov av att finna andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför ska anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån skolornas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Organiseringen av skolbiblioteksverksamhet ska vara flexibel (prop. 2009/10:165 s. 284). ser mot ovanstående bakgrund inget behov av att ändra den gällande ordningen när det gäller bemanningen eller verksamheten i övrigt vad gäller skolbibliotek. Då skolbiblioteken får anses utgöra en viktig pedagogisk resurs i skolan vill utbildningsutskottet dock i sammanhanget särskilt framhålla vikten av att huvudmännen säkrar tillgången till ett skolbibliotek med så många funktioner, stora resurser och så stor tillgänglighet som möjligt, givet de individuella förutsättningar som nämnts. Inte minst mot bakgrund av att skolbiblioteken spelar en viktig roll för elevernas läs-, skriv- och språkutveckling, för inhämtande av kunskaper och för deras intresse för läsning och litteratur. Skolbibliotek är också ett stöd för eleverna i deras allt större behov av att kunna orientera i informationsflödet, att kunna granska och värdera information och att arbeta med problemlösning. I sammanhanget förtjänar också att påpekas att Skolinspektionen är ansvarig statlig tillsynsmyndighet för verksamhet som bedrivs enligt skollagen. När det gäller yrkandet om statistik, uppföljning m.m. samt att Kungl. bör få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet vill utbildningsutskottet anföra följande. har redan genom 5 § förordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. i uppdrag att ha en nationell överblick över biblioteksområdet samt främja samverkan och utveckling inom området. Myndigheten ska därtill särskilt svara för biblioteksstatistik enligt lagen (2001:99) om den officiella statistiken och förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. kan inte se annat än att de efterfrågade åtgärderna ryms inom det uppdrag som Kungl. Sammanfattningsvis ställer sig utbildningsutskottet bakom propositionen i de aktuella delarna och föreslår att kulturutskottet avstyrker motionerna 2012/13:Kr8 (S) yrkandena 3 och 7, 2012/13:Kr9 (V) yrkande 7 och 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4. I propositionen föreslås att kommunerna, landstingen, staten och – i fråga om vissa skolor – enskilda ska vara bibliotekshuvudmän. För högskolebibliotek vid universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434) ska staten ansvara. I propositionen föreslås också att det ska finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. Dessa bibliotek ska svara för biblioteksservicen inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid eller högskolan. Regeringen anger som skäl för sitt förslag bl.a. följande. Innan den nuvarande bibliotekslagen infördes fanns bestämmelsen om högskolebibliotek enbart i högskoleförordningen (1993:100). Bestämmelsen infördes i bibliotekslagen för systematikens skull och ändrades endast redaktionellt. I den här föreslagna bestämmelsen ändras lydelsen på så sätt att det tydliggörs vilka subjekt som omfattas av kravet på att ge tillgång till ett högskolebibliotek, vilket alltså endast är de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. I kommittémotion 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 2 efterfrågas att en nationell biblioteksplan tas fram för alla offentligt ägda eller understödda bibliotek inklusive bl.a. högskolebibliotek. Biblioteksplanen ska samordna systemen och skapa överskådlighet i biblioteksfloran samt säkerställa en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. Av propositionen (s. 45) framgår att regeringen i fråga om en nationell biblioteksplan anser att det i det uppdrag som Kungl. redan har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Med andra ord kan myndigheten bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i så fall utarbeta sådana. har ingen annan uppfattning än regeringen i frågan. När det gäller förslaget i propositionen om tillgång till högskolebibliotek kan utbildningsutskottet konstatera att förslaget endast innebär redaktionella förändringar i förhållande till bibliotekslag och har därför inga invändningar. Sammanfattningsvis ställer sig utbildningsutskottet bakom propositionen i de aktuella delarna och föreslår att kulturutskottet avstyrker motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 2. Regeringen lämnar inga förslag eller bedömningar om förskolebibliotek i propositionen. I kommittémotion 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs att förskolans behov av bibliotek ska regleras i lag. Motionärerna hänvisar bl.a. till vikten av att små barn kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium. Frågan om förskolebibliotek tas inte upp i propositionen. har dock avstyrkt ett liknande yrkande i betänkandet Skolväsendet (bet. 2012/13:UbU7 s. 49) varvid bl.a. följande anfördes. Förskolan ska enligt 8 kap. 2 § skollagen stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Enligt Läroplan för förskolan (Lpfö 98, reviderad 2010) ska förskolan främja alla barns utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I läroplanen har man förtydligat målen för barnens språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik. På så sätt har ambitionerna för lärandet höjts, och det har blivit tydligare vad varje barn har rätt att få med sig från förskolans verksamhet. har tidigare ansett att det är angeläget att stimulera även förskolebarnens intresse för läsning och litteratur. Att uppställa ett krav på bibliotek även för förskolor är dock inte möjligt av praktiska skäl, enligt utskottet. framhöll vidare att det inte finns någonting som hindrar huvudmannen att se till att även förskolebarnens behov av böcker tillgodoses (bet. 2009/10:UbU21 s. 60). har inte ändrat uppfattning i frågan och föreslår att kulturutskottet avstyrker motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (S), (C) och (KD). Skolbibliotek (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Bibliotekens användare är beroende av biblioteksanställda med adekvat kompetens för sina respektive arbetsuppgifter. Inte minst tydligt har detta behov blivit i ljuset av den kritik som Skolinspektionen riktat mot bristande kompetens vid vissa skolbibliotek. Biblioteksanvändarna anser att det allra viktigaste i ett bibliotek är personalen; att den är kunnig och ger ett bra bemötande. har slagit fast att personalen på folkbiblioteken är viktig för kvaliteten på verksamheten. biblioteksstatistik visar att de kommuner som har fler årsarbetare än riksgenomsnittet, som är en halv anställd per 1 000 invånare, generellt sett har högre nyckeltal för verksamheten, t.ex. barnboksutlån per barn i kommunen. En bestämmelse om kompetens bör därför införas i den nya bibliotekslagen. Nedanstående formulering är inspirerad av en bestämmelse med motsvarande innehåll i bibliotekslag. Vi föreslår därför en ny bestämmelse med följande lydelse: X § Biblioteksväsendet ska ha tillräckligt många anställda med relevant kompetens. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får besluta bestämmelser om behörighetskrav för bibliotekspersonal. Det är centralt att alla elever har tillgång till bibliotek med utbildad personal. I den nya skollagen (2010:800) fastslås att det ska finnas tillgång till ett skolbibliotek på varje skola. Förväntningarna på den nya skollagen var stora när det gällde skolbiblioteken. skolbiblioteksstatistik blev därför en stor besvikelse. Kartläggningen visar på en ojämlik skolbibliotekssituation och att hälften av elever saknar tillgång till bemannade skolbibliotek. Skolbibliotek bemannade med kompetenta bibliotekarier är en viktig resurs för elevers lärande och utveckling. Dessutom visar kartläggningen att endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Vi socialdemokrater kräver att lagen följs och att skolbiblioteken dessutom bemannas. En bokhylla i en korridor är inget skolbibliotek. Det är också viktigt att följa upp hur skollagen efterlevs, och liksom efterfrågar vi statistik, uppföljning och forskning. bör också få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet. Skolinspektionen ska följa efterlevnaden av skollagen. Därmed anser vi att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Kr8 (S) yrkandena 3 och 7. Skolbibliotek (MP) (MP) anför: Skolbiblioteken är viktiga när det gäller att främja läsandet både i och i vuxenutbildningen. Svenska elevers läsförmåga har försämrats , vilket får allvarliga konsekvenser för framför allt den enskilda individen, men också för samhället i stort. Det behövs insatser för att vända trenden. I skollagen (2010:800) finns kravet att alla skolor ska ha tillgång till skolbibliotek. Jag vill att det i bibliotekslagen formuleras krav på bemanning i skolbiblioteken. För att elevers lärande ska bli meningsfullt behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval och analys. Genom sådan personal blir skolbiblioteken ett forum för eleverna att stärka sin läsning, och de får också möjlighet att med hjälp av bibliotekarien utveckla förmågan att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. Därmed anser jag att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Kr11 (MP) yrkande 4. Skolbibliotek (V) (V) anför: Skolbiblioteken fyller en alldeles egen funktion. Tyvärr har även skolbiblioteken fått känna på kalla vindar när det ska sparas pengar, både i kommunala skolor och i friskolor. Enligt skollagen (2010:800) ska alla elever ha tillgång till skolbibliotek. Det är ett viktigt steg framåt, men eftersom kraven för att uppfylla detta är låga har många skolor valt att ha ett nödtorftigt bokbestånd i stället för ett riktigt skolbibliotek med utbildad personal. Bristerna är stora vad gäller tillgång till både skolbibliotek och, i än högre grad, kompetenta skolbibliotekarier. Det är elevernas behov som ska stå i centrum vid utformningen av skolbibliotek. Biblioteken är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika kunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på egna villkor. Skolbibliotekens roll och uppgift måste förtydligas och lyftas fram. Det ska finnas en tydlig definition av ett skolbibliotek, och i skollagen ska anges regler för tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personal m.m. Särskilt viktigt är att det finns bestämmelser om personalens utbildning och att dess arbete ska vara en integrerad del av pedagogiken. Därmed anser jag att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 7. Högskolebibliotek (V) (V) anför: Jag vill att en nationell biblioteksplan tas fram för alla offentligt ägda eller understödda bibliotek, således även högskole- och folkhögskolebibliotek. Planen ska samordna systemen och skapa överskådlighet i biblioteksfloran och säkerställa en likvärdig biblioteksstandard och biblioteksservice över hela landet. Planen ska innebära ett stöd för att främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. Enligt kan sådant stöd ges genom att den nationella biblioteksmyndigheten bidrar med att utveckla verktyg och metoder, t.ex. bättre kvalitetsmått och indikatorer för att mäta bibliotekens verksamhet. Uppföljning och utvärdering kan förbättras via forsknings- och utvecklingsinsatser samt medverkan i framtagandet av kvalitetssystem. Även tar upp frågan om en nationell biblioteksplan i sitt remissvar med anledning av den utredning (Ds 2012:13) som ligger till grund för propositionen, och anför följande. I syfte att ge alla tillgång till landets samlade resurser ska bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet samverka med utgångspunkt i den nationella biblioteksplanen. Därmed anser jag att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 2. Förskolebibliotek (V) (V) anför: Det krav på skolbibliotek som finns gäller tyvärr inte förskolan. Det kan möjligen ha varit förståeligt så länge skolbiblioteken definierades enbart som instrument för rent pedagogiska ambitioner och så länge förskolan inte omfattades av principen om det livslånga lärandet. är läget ett annat. Förskolans uppgift är mycket vidare än att bara omfatta det rena lärandet. Vi vet vilken betydelse det har även för de mycket små barnen, deras kreativitet och fantasi, och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan de själva kan läsa. Ansvaret för förskolebarnens ständiga tillgång till böcker och att löpande förnya bokbeståndet måste ligga på förskolans ledning, och inte på den enskilda förskolläraren. Förskolans behov av bibliotek bör tillgodoses i lagen. Därmed anser jag att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2012/13:Kr9 (V) yrkande 8. Biblioteken är en av våra mest uppskattade verksamheter av våra medborgare runt om i landet. Biblioteken är också en av de viktigaste verksamheterna i den kulturella infrastrukturen.Men vi får tyvärr rapporter om att utvecklingen inom biblioteksområdet går åt helt fel håll. Enligt har en tredjedel av alla bibliotek försvunnit, och har 70 bibliotek lagts ned.Sedan 2005 är det lag på att alla kommuner ska ha en biblioteksplan. är det fortfarande en femtedel som saknar en sådan plan. Nästan lika många har visserligen en plan, men den är alldeles för gammal. Enligt är det viktigt att det synliggörs för medborgarna vilken inriktning det finns för biblioteksverksamheten så att medborgarna kan ta ställning till hur kommunen sköter den.Utvecklingen går mot att allt fler har allt längre till ett bibliotek och att barn och unga läser sämre och läser mindre.Det finns ca 1 200 biblioteksfilialer i . Då finns det alltså 900 bibliotek kvar att stänga för att komma ned till bibliotekslagens miniminivå på minst ett bibliotek i var och en av våra kommuner.Enligt den officiella biblioteksstatistiken minskar dessutom både lån och besök på våra bibliotek. Detta är en utveckling som jag tycker att man måste vända.Det är kommunerna som är ansvariga för biblioteksverksamheten - så ser lagstiftningen ut. Men om den mest populära kulturinstitutionens kurvor går åt fel håll behövs det en nationell nivå som tar ett samlat grepp om situationen. Hur ser den ut, och vad behöver vi göra?I den nya bibliotekslagen som vi debatterar tycker jag att kulturministern och den borgerliga regeringen skulle ha kunnat ta ett större ansvar. Förslaget är ganska tunt.Det sägs i förslaget att det ska finnas bibliotek i alla kommuner. Det finns det . Det sägs att det ska vara fritt att låna. Det är det . Det sägs att man ska prioritera barn och unga. Det låter bra, men hur ska man göra? Det är alltså mest öppna dörrar man slår in. Kulturministern vill nog väl, men det är väldigt lite verkstad.Läsambassadörer är en av kulturministerns åtgärder för att främja läsande. Det är symboliskt och medialt, men det behövs mycket mer för att ge ett ordentligt resultat.I propositionen föreslås att blir den myndighet som ska få ansvaret att "ha en nationell överblick över och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet". Det är väl bra, men det är inte på långa vägar tillräckligt. Därför har vi i dagens betänkande en reservation som lyfter fram att vi vill se en samlad nationell biblioteksstrategi.Vi vill att i samarbete med bibliotekshuvudmännen ska ta ansvar för strategier, planering, statistik och uppföljning. Myndigheten måste ha möjlighet att analysera och utifrån slutsatser ge förslag på åtgärder.Den nationella biblioteksstrategin skulle kunna vara ett verktyg för att hantera ett antal utmaningar, till exempel utmaningen att läsförmågan och läsförståelsen sjunker och att bibliotekens attraktionskraft minskar på grund av sämre tillgänglighet till verksamheten och ökande klyftor och vikande användning hos vissa grupper.En annan fråga som vi lyfter fram är vikten av skolbiblioteken. Det är inte några roliga rapporter vi får. skolbiblioteksrapporter visar på urusla siffror och en ojämlik skolbibliotekssituation.Man brukar då hänvisa till att vi har en skollag som fastställer att det ska finnas skolbibliotek på varje skola. Men det är inte en lösning för barn och unga att skriva in det i skollagen om det inte efterföljs.Vi socialdemokrater kräver att lagen följs upp och att skolbiblioteken dessutom ska vara bemannade. En bokhylla i en skolkorridor anser inte vi är ett skolbibliotek. skolbiblioteksstatistik visar tyvärr att hälften av alla skolor saknar bemannade skolbibliotek.Vi tror också att det är viktigt att följa upp hur skolbibliotekslagen efterlevs, och vi efterfrågar statistik, uppföljning och forskning. Därför tycker vi att bör få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet och att Skolinspektionen ska följa upp efterlevnaden av lagen.En annan fråga är kompetensen. Den grundläggande kompetensen och det läsfrämjande uppdraget står bibliotekarierna för. Därför är det anmärkningsvärt att man inte lyfter fram vikten av bibliotekariernas roll. De finns faktiskt inte med; de nämns över huvud taget inte i lagen. När kulturministern fick frågan om vikten av bibliotekariernas roll svarade hon att det var en bra fråga. Hennes förvånande svar var att de inte nämns eftersom de kan anses självklara; bibliotekariernas roll på biblioteken är självklar.Men så självklart är det faktiskt inte. Därför vill vi att man lägger in ytterligare en paragraf i lagen som tar upp vikten av personal med relevant kompetens och bestämmelser om behörighetskraven för bibliotekspersonal.I den nya bibliotekslagen talas det om vikten av kvalitet. Också det kan man tycka är en självklarhet, men när det gäller bibliotek handlar det också om kvantitet.Statistiken visar på en utveckling med färre filialer, färre utlån, färre besök och ett minskat läsande bland barn och unga. Detta är en utveckling som vi socialdemokrater tar på stort allvar. Vi vill verkligen se till att den bryts. Det behövs både kvalitet och kvantitet.Herr talman! Jag ställer mig bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i dagens betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall på reservation 15. Tack för att vi får debattera den här frågan !Klockan är . Dörren öppnas, och luften är pintjock av spänning. Namnet som alla vill ha blir offentligt. Motiveringen var: "Den samtida novellkonstens mästare." Människor blev glada och på många bibliotek firar man den uppmärksamhet som ett alltid skapar.Nobelpriset kan man tycka vad man vill om, men att människor skriver böcker och väljer att berätta historier är viktigt. Att människor får ta del av och läsa dessa historier, uppleva nya världar, reflektera över dessa världar och deras betydelse och drömma sig bort i en fantasivärld är av mycket stor betydelse. Det är att skapa en egen skatt inom sig. Alla människor har rätt att få den möjligheten.Den där berättelsen och historien som man bär inom sig kan rädda livet. Jag återkommer till det.Ordet bibliotek är grekiska och betyder boksamling. "Biblio" betyder bok, och "tek" kan man säga står för en plats för något.Men vad är det som pågår mer i bibliotek, och ska det pågå massor av saker? Ska det inte vara böcker, tyst och tungt?Det är lunchlyrik på i . Man läser lyrik av : "Under darrande bågar av ljus." På länsbiblioteket i deltar ett tjugotal förskollärare i insats Handledning för jämställdhet och kunskap. Man har en gemensam utbildningskväll, och temana är barns läsutveckling ur ett genusperspektiv och lyrik i förskolan. På har barn skapat egna sagor med sina Ipad. Här finns gratis hjälp med läxläsning.Mycket positivt pågår på olika bibliotek runt om i landet. finns det utmaningar och trender att förhålla sig till.Antalet bemannade bibliotek fortsätter att minska. fanns 1 538 bemannade offentliga bibliotek. Det är en total minskning med 32 . Antalet rapporterade obemannade övriga utlåningsställen som folkbiblioteken har, där vidare låneregistrering inte sker, fortsätter dock att öka. Användandet av e-medier fortsätter att öka på bekostnad av de tryckta medierna. På forskningsbiblioteken är användningen av e-medier helt dominerande jämfört med de tryckta. gjordes närmare 45 miljoner nedladdningar från forskningsbibliotekens elektroniska samlingar. På folkbiblioteken har e-boksutlåningen ökat . Detta var lite fakta.Jag hoppas verkligen att det inte undgått någon att jag och ser på bibliotek som en av våra viktigaste platser för bildning, kunskap, utveckling och nöje. Det är en plats som är icke-kommersiell - en av få platser, känns det som. Det är en plats för alla människor, olika åldrar, åsikter och bakgrund, oavsett vem du är och vare sig du har papper på att du får vistas här i landet eller ej. Vi i anser att det finns något mycket viktigt med bibliotek förutom böcker, bokstäver, ord och rum, och det är utbildade bibliotekarier. Dessa viktiga bibliotekarier verkar dock alliansregeringen totalt ha missat i hela sin ambition med bibliotekspolitiken, både inom skolan och när det gäller folkbibliotek. Man har missat att ett bibliotek inte endast är ett bibliotek enligt den grekiska tolkning som jag inledde med, alltså inte endast en boksamling.