bet · H001UbU7 · 2013-05-31 00:00:00 — Enligt förordningen (2011:130) med instruktion för Specialpedagogiska skolmyndigheten ska myndigheten ge råd och stöd till skolhuvudmän samt anordna och medverka i kompetensutveckling, bedriva och medverka i specialpedagogisk utvecklingsverksamhet och sammanställa och sprida kunskap om forskningsresultat som är relevanta för det specialpedagogiska området. Det finns t.ex. ett svenskt nätverk för anpassad fysisk aktivitet (SNAFA) som verkar för ökad kunskap om och förståelse för anpassad fysisk aktivitet för barn och ungdom med funktionsnedsättning genom forskning och utveckling av nya metoder för undervisning och träning samt fortbildning och erfarenhetsutbyte inom området. Därutöver administrerar Specialpedagogiska skolmyndigheten bidrag enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet som huvudmannen vidtar för bl.a. elever med funktionsnedsättning. En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. utvärdera statsbidraget till särskilda insatser på skolområdet för att man ska få kunskap om hur bidraget fördelas och om användningen är effektiv (dir. 2013:29). Uppdraget ska redovisas . har i regleringsbrevet haft i uppdrag att erbjuda utbildningsinsatser för lärare samt vid behov utveckla material för att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Inom ramen för uppdraget har bjudit in myndigheter och organisationer till ett samråd om behovet av insatser för att förbättra förutsättningarna för deltagande i undervisningen för elever med funktionsnedsättning. Ett första steg har tagits för att ta fram ett stödmaterial som belyser denna fråga. har även medverkat vid konferenser om anpassad fysisk aktivitet för barn och ungdomar med funktionsnedsättningar samt friluftsliv och fjällsäkerhet. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller yrkandet om undervisning i sexualitet och samlevnad av andra än lärare konstaterar utskottet inledningsvis att flera begrepp som rör sexualitet och samlevnad ingår i kursplaner och gymnasieskolans ämnesplaner, bl.a. jämställdhet, sexualitet, sexuell hälsa, identitet, kärlek och mänskliga rättigheter. Genom det ämnesintegrerade perspektivet i kurs- och ämnesplanerna får lärarna en central roll i undervisningen om sexualitet och samlevnad. Lärarna har också pedagogisk utbildning och är vana att umgås med eleverna. Enligt säger internationell forskning att lärarledd och läroplansbaserad sexualundervisning är den mest framgångsrika undervisningen i ämnet. genomför fortbildningar i sex- och samlevnadsundervisning och har anordnat en konferens och tagit fram stödmaterial om hur sexualitet och samlevnad kan integreras i olika ämnen i gymnasieskolan. Enligt läroplanen för har rektorn ett särskilt ansvar för att integrera ämnesövergripande kunskapsområden, som sex och samlevnad, i undervisningen i olika ämnen. Enligt läroplanen för gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad. Utskottet konstaterar att en skola kan anordna studiebesök, föreläsningar etc. som komplement till lärarledd undervisning. Dessutom ingår numera psykolog och kurator i elevhälsan, utöver skolläkare och skolsköterska. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub339 (M), 2012/13:Ub345 (M), 2012/13:Ub420 (M) och 2012/13:Ub430 (SD) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om skolväsendet (S, M, MP, FP, SD, V och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare och som har avslagit i enlighet med utskottets förslag (bet. 2010/11:UbU7, 2010/11:UbU8, 2011/12:UbU13, 2011/12:UbU14 och 2011/12:UbU15 m.fl.). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2012/13:K328 (KD) yrkande 4, 2012/13:C305 (MP) yrkande 3, 2012/13:So315 (FP) yrkande 2, 2012/13:So397 (KD) yrkande 2, 2012/13:So484 (M) yrkandena 6 och 7, 2012/13:So528 (S) yrkande 1, 2012/13:Kr243 (S) yrkande 6, 2012/13:Ub205 (KD), 2012/13:Ub206 (KD), 2012/13:Ub217 (S), 2012/13:Ub222 (KD), 2012/13:Ub225 (SD), 2012/13:Ub227 (SD), 2012/13:Ub228 (SD), 2012/13:Ub234 (S), 2012/13:Ub237 (S), 2012/13:Ub244 (KD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub249 (S), 2012/13:Ub263 (KD), 2012/13:Ub268 (M), 2012/13:Ub273 (KD), 2012/13:Ub289 (S), 2012/13:Ub317 (S), 2012/13:Ub328 (M), 2012/13:Ub342 (M), 2012/13:Ub347 (S), 2012/13:Ub363 (M), 2012/13:Ub372 (S), 2012/13:Ub373 (S), 2012/13:Ub381 (S), 2012/13:Ub390 (S), 2012/13:Ub395 (SD), 2012/13:Ub399 (M), 2012/13:Ub423 (M), 2012/13:Ub429 (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub431 (SD), 2012/13:Ub432 (SD), 2012/13:Ub449 (S), 2012/13:Ub450 (S), 2012/13:Ub456 (MP) yrkande 1, 2012/13:Ub460 (SD), 2012/13:Ub468 (SD), 2012/13:Ub469 (SD) yrkande 1, 2012/13:Ub470 (SD), 2012/13:Ub472 (SD) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Ub473 (FP), 2012/13:Ub478 (S), 2012/13:Ub484 (S) yrkande 2, 2012/13:Ub492 (M), 2012/13:Ub508 (MP), 2012/13:N234 yrkandena 2 och 3, 2012/13:A291 (SD) yrkande 2 och 2012/13:A385 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub218 av och (båda S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7 och 16 samt 2012/13:So484 av (M) yrkande 5 och 2012/13:Ub257 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor, och det kräver ett skolsystem där den enskilde elevens utveckling står i centrum. Det kräver också att resurser fördelas till skolor och elever efter behov. Den svenska skolan har levererat allt sämre resultat, och tappar svenska elever i internationella kunskapsmätningar. För att nå framgång med skolan prioriterar vi tre områden: investeringar i lärarna och bättre undervisning, ökad likvärdighet och minskade sociala klyftor i skolan samt fokus på de framtidskompetenser som eleverna behöver som medborgare och löntagare eller företagare. Vi behöver en skola som ger alla elever likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan. bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje elev når målen och utvecklar sin fulla potential. Det finns ingen motsättning mellan höga kunskapsresultat och en likvärdig skola. För att höja resultaten i skolan för alla elever behöver skolan ha höga positiva förväntningar på alla elever, och ett mer inkluderande förhållningssätt. Elever ska i större utsträckning undervisas i sammanhållna elevgrupper och inte sorteras ut. Undervisningen i skolan ska individanpassas men bruket av eget arbete behöver minska. Mer av eget arbete i skolan har lett till såväl lägre generella kunskapsresultat som större skillnader. För elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning och det ska det bli lättare att få gå vidare, lära mer och djupare. Den elev som vill ska kunna läsa kurser på gymnasienivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att underlätta för duktiga elever att få utmaningar i skolan. Vi behöver en långsiktig skolpolitik. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik bara under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. har regeringen varit helt avvisande till en långsiktig skolpolitik i . Vi är beredda att medverka till breda överenskommelser om viktiga skolfrågor så att skolans personal kan få långsiktiga och hållfasta förutsättningar för att lyckas. Vi anser också att bör åta sig ett ansvar som föregångsland inom utbildning för hållbar utveckling. Ett engagerat arbete för hållbar utveckling på skolor och förskolor är en fråga om kvalitet i skolarbetet. En väg att inspirera och ge stöd till respektive kommuns förskolor, grundskolor och gymnasieskolor är att arbeta för att få Skola för hållbar utveckling. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub257 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:So484 av (M) yrkande 5, 2012/13:Ub218 av och (båda S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 7 och 16. Närhetsprincipen, som handlar om att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas, blir alltmer avlägsen. Skolan kan inte lösa problemet med segregeringen, men genom att införa närhetsprincipen kan några av effekterna motverkas. I första hand ska varje elev gå i en skola så nära hemmet som möjligt. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma med alternativa önskemål, som bör tillgodoses så långt det är möjligt. Geografisk närhet ska ge företräde om fler elever än det finns plats för önskar gå i skolan. Kommunerna måste också ta hänsyn till boendesegregeringen när de konstruerar skolornas upptagningsområden. Jag anser också att det krävs en omorientering av den svenska skolpolitiken eftersom den svenska skolan har fjärmat sig alltmer från likvärdighet och höga ambitioner. Eleverna får inte den undervisning de behöver och når inte skolans mål. En omorientering innebär inte att målen för skolans verksamhet behöver förändras. Däremot måste vi söka andra medel för att den svenska skolan ska kunna nå målen. För att nå en nationell likvärdighet i utbildningen måste staten få en tydligare roll för att samordna och stödja skolans arbete. Alla skolor i hela landet måste garanteras likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Det ska inte spela någon roll i vilken kommun eller skola en elev går. För att alla elever ska få en likvärdig utbildning måste staten garantera detta. Det låter sig inte göras av hundratals olika huvudmän kommuner och fristående skolor som i dagens . Jag anser därför att skolan bör förstatligas. Regeringen bör vidta åtgärder så att närhetsprincipen kan gälla samt ge den utredning som ska utvärdera och analysera de stora skolreformerna ett tilläggsuppdrag om förslag på hur staten åter kan bli huvudman för den svenska skolan. Utbildning för specialskolans målgrupp, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub453 av m.fl. (MP) och 2012/13:Ub400 av (M). Synen på elever som är hörselskadade, döva eller dövblinda behöver ses över. Ett perspektivskifte från handikapp till resurs är nödvändigt, språk och identitet behövs, och ett arbete som fokuserar på den här elevgruppens möjligheter och förmågor måste utvecklas. Regeringen bör därför ge Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag att, inom sin ram, ansvara för en nationell samordning och likvärdig utbildning för alla döva och hörselskadade elever, samt för dövblinda elever. Arbetet ska leda till bättre omvärldsbevakning, resultatuppföljning och kvalitetssäkring. Dessutom ska behovet av mer stimulansbidrag utredas. Resurser efter behov, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 8 och 2012/13:Ub498 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2012/13:Ub316 av och (båda S). Vi vill att resurser fördelas till skolor efter elevernas förutsättningar och behov. Det kan te sig som en självklarhet men är inte det. De flesta kommuner fördelar pengar till skolorna huvudsakligen utifrån hur många elever de har utan att ta hänsyn till behoven i elevgruppen. Enligt utifrån förutsättningar och behov (rapport nr 330) finns en generell tilläggsresurs, som förskolor och skolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. Den finns i ungefär var femte kommun när det gäller förskola, i ungefär var fjärde när det gäller grundskola och i ungefär var tionde när det gäller fritidshem. Resurser differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolornas och skolornas förutsättningar för sin verksamhet. menar att det här systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta. Resurserna måste fördelas efter skolornas och elevernas behov, och det bör framgå av skollagen (2010:800). Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som ovan anförts. Tilläggsbelopp till elever i behov av särskilt stöd, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub310 av och (båda MP). Jag anser att bestämmelserna kring tilläggsbeloppet motverkar syftet med lagstiftningen, nämligen att lika villkor ska råda så att en elev får samma möjligheter och resurser i kommunala och fristående verksamheter. Att skollagens bestämmelse om tilläggsbelopp på grund av särskilda behov har kommit att få en restriktiv tillämpning och innebära mycket höga krav på läkarintyg och annan dokumentation, har fastställts av i en dom från , mål nr 4314-11. I målet var läkarens bedömning att eleven uppfyllde de diagnostiska kriterierna för adhd och trotssyndrom. Enligt skolan fanns svårigheter i det sociala samspelet och en problematik med utåtagerande aggressivt beteende i form av ständiga kränkningar och fysiskt våld. Domstolen menade dock att det inte fanns något klart stöd för detta i det medicinska underlaget eller i utredningen i övrigt. Slutsatsen var att skolans pedagogiska bedömning eller det upprättade åtgärdsprogrammet inte räckte. Problematiken med stora koncentrationssvårigheter, låg uthållighet och trotssyndrom ansåg domstolen vara av det slag som kunde kopplas samman med undervisningssituationen och därför skulle kunna hanteras inom ramen för grundbeloppet. Skolan menade däremot att det var just dessa särskilda förhållanden hos den enskilde eleven som gjorde att eleven inte kunde tillgodogöra sig undervisningen utan assistenthjälp och att det därmed inte var kopplat till undervisningen i sig. avslog skolans begäran om tilläggsbelopp. Jag menar att lagstiftningen och den tolkning som finns i rättspraxis genom prejudikatet i i alltför hög grad begränsar möjligheterna att få ersättning för särskilt stöd till de elever som behöver det i fristående skolor. Kraven på bevisning i form av läkarintyg i frågor som rör den pedagogiska verksamheten, dvs. bedömningar av hur eleverna beter sig i skolan, går långt utöver läkares och utomstående psykologers uppgift. Detta visar att det finns ett behov av att se över hur den aktuella lagstiftningen har tillämpats och vilka effekter den har fått när det gäller likvärdighet och rätten till stöd för den enskilda eleven. Regeringen bör därför göra en översyn av reglerna om tilläggsbelopp eller bidrag till elever i omfattande behov av särskilt stöd i fristående förskolor och skolor samt tillgodose elevernas lagenliga rätt till stöd. Nationella regler för resursfördelningen i skolan, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkande 4. I en av rapporter , Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov (Rapport nr 330), analyseras hur olika kommuner fördelar resurser till olika skolor, vilka syften de vill uppnå och vilka regler de följer. Slutsatsen är att få kommuner har någon medveten modell för resursfördelningen utifrån den verklighet som innebär att förskolor och skolor har olika förutsättningar och behov och därigenom behöver olika mycket pengar per elev. Det har gjort att inte heller de kommunala skolorna kan motverka den ökande segregeringen i skolan, som bl.a. orsakas av de fristående skolorna, och kompensera för elevernas olika förutsättningar och bakgrund. För att skapa en likvärdig skola, som verkligen ger alla elever en så bra utbildning som möjligt och därigenom tillgodoser deras rätt till kunskap, behövs tydligare nationella regler om att pengarna i skolan ska fördelas efter elevernas behov. Hänsyn ska tas till elevernas klassbakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund m.m. Regeringen bör med hänsyn till det anförda införa nationella regler för resursfördelningen i skolan. Förutsättningar för fristående skolor, punkt 6 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkandena 13, 2012/13:Ub353 av och (båda S), 2012/13:Ub359 av m.fl. (S) och 2012/13:Ub452 av (S). är kommunen ansvarig för alla elevers skolgång men har inte makt över hur skolan organiseras och dimensioneras. Ett ökat kommunalt inflytande över etableringar behöver därför införas. Vi vill att fristående skolor har ett samarbetsavtal med den offentliga huvudmannen innan de får starta. Skolinspektionen ska även i fortsättningen granska om skolan håller tillräckligt hög kvalitet för att få starta, men kommunernas inflytande över nyetableringar ska stärkas. Utgångspunkten ska vara elevens rätt till en utbildning av hög kvalitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förutsättningar för fristående skolor, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub208 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 2012/13:Ub353 av och (båda S), 2012/13:Ub359 av m.fl. (S), 2012/13:Ub452 av (S) och 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 24. Fristående skolor utan annat märkbart syfte än det ekonomiska vinstintresset hör, enligt min mening, inte hemma inom det svenska utbildningsväsendet. Jag anser att rätten till kunskap alltid är överordnad rätten till vinst. Vinst är ett olämpligt styrmedel i en verksamhet som ska vara behovsstyrd. I de fall en skola får ett överskott bör detta återinvesteras i verksamheten och på det sättet komma eleverna till godo. Det är därför direkt olämpligt att tillåta driftsformer som är anpassade till affärsverksamhet på en kommersiell marknad och vars främsta syfte är att generera vinster till ägarna. finns en särskild företagsform aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb) som var tänkt för verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi. Enligt finns det 40 aktiva svb-bolag, men inga inom skolan. Jag anser att Skolinspektionen ska kräva att bolag som ansöker om att starta skolor ska vara aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (svb-bolag). Jag anser också att de aktiebolag som driver skolor och inte ombildas till svb-bolag ska fråntas tillståndet att driva skolor. Skolinspektionen har konstaterat att för att den ska bevilja en avknoppad skola tillstånd så är en förutsättning att överlåtelsen har skett enligt EG-rätten. Det är självklart att reglerna ska vara lika för alla. Skolinspektionen ska dra tillbaka redan beviljade tillstånd om det konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övrigt om fristående skolor, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub324 av och (båda SD) och 2012/13:Ub415 av Shadiye Heydari och (båda S), 2012/13:Ub447 av och (båda S), 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2012/13:Ub494 av m.fl. (S) yrkande 20. Missförhållandena på konfessionella friskolor har avlöst varandra . Trots flera avslöjanden, misstänker jag att skolmyndigheterna endast skrapat på ytan vad gäller allvarliga problem med konfessionella friskolor. Allt sker med svenska myndigheters goda vilja, och det är oacceptabelt att sådant förekommer i ett modernt land som säger sig vila på en humanistisk och demokratisk värdegrund. Jag vill därför att regeringen säkerställer att styrdokument och lagstiftning efterlevs i praktiken och att Skolinspektionen utökar sitt tillsynsansvar till en trovärdig nivå, som man oftare än stänger de skolor som inte lever upp till ställda krav. Jag vill också att regeringen tillsätter en objektiv utredning för att klargöra förhållandena på de konfessionella skolorna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan så att det sker en hårdare granskning av de konfessionella friskolorna och så att de följer styrdokument och lagstiftning. Skattemedel till skolan, punkt 8 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 25. Skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. Vi vill se en ökad granskning av skolors ekonomi och ser behov av att kunna ingripa i de fall där offentliga anslag använts på ett felaktigt sätt. För att möjliggöra en ökad insyn i hur skolorna använder de offentliga anslagen, ska varje skola öppet redovisa sin ekonomi på enhetsnivå. Motsvarande balans- och resultaträkningar ska upprättas per enhet för att göra det möjligt att följa hur resurserna används i verksamheten och att kostnaderna inte väsentligt avviker från kostnaderna i jämförbara kommunala skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Välja skola utifrån fakta, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 26. Det måste bli lättare att välja skola utifrån god kunskap. Alla skolor ska delta i öppna jämförelser där man anger lärartäthet, andel behöriga lärare, resultat på nationella prov etc. Det behövs därtill skärpta regler för marknadsföring av skolor så att skolorna endast får locka med det som är relevant för eleverna. Genom att stärka lärarnas ställning, föräldrarnas information och kommunernas insyn kan vi använda resurserna bättre och stärka möjligheten att välja skola utifrån relevanta fakta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolplikt och rätt till utbildning, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A394 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2012/13:Ub223 av (KD), 2012/13:Ub247 av (S), 2012/13:Ub252 av i (S), 2012/13:Ub325 av (M), 2012/13:Ub419 av (M) och 2012/13:Ub474 av m.fl. (S) yrkande 1. Jag anser att det är en självklarhet att alla elever behandlas likvärdigt och ser med stort allvar på rapporter som vittnar om att det förekommer särbehandling utifrån ovidkommande kriterier, såsom kulturella eller religiösa särkrav. I en studie utförd (Utbildning på (o)lika villkor om kön och etnisk bakgrund i av , , ) berättade rektorerna för samtliga fyra skolor i studien att deras skolor haft elever vars familjer krävt särskilda restriktioner, exempelvis att barnen inte skulle delta i simundervisningen. Av dessa fyra skolor hade två anpassat undervisningen och tillmötesgått föräldrarnas krav. Därmed hade barnens rätt till utbildning och likabehandling inskränkts.