bet · H101FiU1 · 2013-11-14 00:00:00 — Det är svårt för landsting där man har en vikande befolkningsutveckling och inte särskilt stark inkomstutveckling att upprätthålla en sjukvård som är likvärdig med den i andra delar av landet. Delvis finns detta problem även på skolområdet.Det finns alltså större regionala skillnader. Vi är beredda att vidta åtgärder mot detta, och jag tror att det kräver en ganska genomgripande tankeverksamhet hos alla politiska partier i när det gäller hur man vill lösa detta. Vi har observerat detta problem. Det var en fråga som diskuterades intensivt på vårt landsmöte. Vi är från sida beredda att gå vidare med åtgärder för att stärka sjukvården och även skolan, delvis genom ökade statliga insatser, för att få en större likvärdighet vad gäller både sjukvården i landets olika delar och skolan. Det var ett intressant anförande som höll här i talarstolen. Det känns som att tittar på omvärlden och gör sin omvärldsanalys med ett öga öppet, det som ser allting positivt som händer, men blundar hårt med det andra ögat, det som möjligtvis ser de problem som skulle kunna finnas i samhället.Carl B berömmer sig och sina regeringsvänner för att man sänker skatten, och man sänker inkomstskatten på statlig nivå. Men blundar med det andra ögat och ser inte de breda höjningar av kommunalskatten och landstingsskatten som sker runt om i just . I stället för att de som har höga inkomster får betala statlig skatt och därmed kan finansiera välfärden kommer alla att få betala lika mycket men i skatt. Det är alltså en form av skatteväxling som politik har lett till, och det är svårt att se det som någon positiv utveckling.Man berömmer sig också väldigt mycket för att ge ökade resurser till massor av olika områden. Det är inte särskilt märkligt, , att om man har suttit vid regeringsmakten - det har varit av utveckling - blir det mer pengar. Jag tror att kan gå tillbaka till i princip vilken åttaårsperiod som helst och se att pengarna har ökat av de åtta jämfört med av de åtta. Det intressanta är om pengarna räcker. Där ger inga besked över huvud taget. Han blundar med sitt andra öga för att också kostnaderna ökar inom välfärden. Lönerna stiger, det blir mer som måste bekostas och det blir fler människor i Sverige.Den intressanta frågan för oss som inte tillhör parti är: Räcker pengarna? Är det tillräckliga satsningar för att samhället ska fungera bra? Jag tror att alla vi som har suttit på akuten med sjuka barn i timmar och väntat på att få hjälp kan skriva under på att de inte räcker och att alla vi som har stått på kalla och blåsiga perronger och väntat på tåg som inte kommit eller kommit kraftigt försenade kan skriva under på att de inte räcker. Jag vill fråga : Handen på hjärtat, tycker du att till exempel välfärden och kollektivtrafiken är tillräckligt bra i det som du har styrt över i nu ? Nej, jag tycker inte att kollektivtrafiken är tillräckligt bra. Det är därför som vi investerar så kraftigt i järnvägsunderhåll, järnvägsutbyggnad och tunnelbaneutbyggnad i sade i ett tidigare replikskifte att vi skär ned resurserna till järnvägen. Det är ju en fullständig förvrängning av den förda politiken. Det har inte satsats så mycket på järnvägsunderhåll i modern tid som vi gör . När denna reforminsats började fick järnvägen en extra skjuts, en extra stor tilldelning. När den extra stora tilldelningen dras ned från den ursprungliga närmast fördubblade tilldelningen, ja, då blir det mindre pengar, men det är ju från en extremt hög nivå eftersom vi var tvungna att öka tilldelningen när vi tog över från Socialdemokraterna och . Per ägnar sig åt ett statistiskt tricksande som är lite ovärdigt.Per frågar: Räcker det? Nej, det är klart att det inte räcker, men frågan är hur man skapar resurserna. Det räcker inte att stå och säga att det inte räcker, utan man måste också tala om hur nya reformer ska finansieras. Då säger jag att arbete, investeringar och utbildning - allt detta som gör vi - ska vi naturligtvis fortsätta med. Det som vi begär mandat för nästa mandatperiod är att få fortsätta denna arbetslinje, denna kunskapslinje och denna investeringslinje. Rösta på det alternativet i stället för på dem som bara vill höja skatterna och döda skattebaserna! Det var ett otroligt märkligt svar, och det tror jag att de som lyssnar på debatten också tycker.Först anklagar mig för att förvränga och säger sedan i nästa mening att det stämmer att man har dragit ned på resurserna till underhåll från till , så det är snarare som står här och förvränger verkligheten.Det är väldigt tråkigt att se att det faktiskt är en miljard till drift och underhåll som försvinner från till , som vi vet att innan en tredjedel av de urspårningar som har skett har man fått varningar om att driften och underhållet har varit bristfälliga. Det leder till olyckor och hinder i trafiken. Då är vi tillbaka till frågan: Räcker resurserna? Det enkla svaret är: Nej, de räcker inte, för vi ser att det är stora problem i järnvägstrafiken i Sverige.Frågan om skolan skulle jag vilja återkomma till. Det är samma sak där; den svenska skolan har stora problem. Resultaten går ned - det har vi hört i en tidigare debatt - och läsförståelsen och matematikkunskaperna försämras jämfört med andra länder. Så mycket som av barnen i svensk skola säger att de har huvudvärk, och säger att de har ont i magen. Det är en arbetsmiljö i skolan som inte är acceptabel.Vad är regeringens svar på detta, regeringens prioriteringar? Politik handlar trots allt om prioriteringar. Jo, det är att 2 ½ procent av reformutrymmet i årets budget satsas på skolan medan en bra bit satsas på att sänka den statliga inkomstskatten - men inte den kommunala, för den höjs i stället.Miljöpartiet prioriterar annorlunda. Vi satsar mer pengar på drift och underhåll av järnvägen för att vi ser att behoven är så stora. Vi vill att tågen ska komma . Vi satsar en femtedel av våra ekonomiska resurser i budgeten på skolan just för att vi ser att behoven är så stora. Vi behöver göra stora reformer och satsningar för att barnen ska ha rimlig arbetsmiljö och för att skolresultaten ska stiga. Det handlar om över 30 miljarder som satsar utöver regeringen.Det är genom de prioriteringar vi gör i budgeten som vi visar vad vi vill åstadkomma i samhället. Här är svaret tydligt från . Ni vill sänka skatten. Vi vill göra satsningar på skola och fungerande järnväg. Jag tycker att diskussionen om järnvägen som Per för, liksom hans inlägg, har spårat ur. Haha!Alliansregeringen tog över en investeringsbudget som var på en viss nivå. Sedan fördubblade vi denna nivå för järnvägar och järnvägsunderhåll. , eller kanske , blev det inte bara en fördubbling utan en tre- och fyrdubbling för att det fanns ett uppdämt behov.När vi går ned från denna extremt höga tre- eller fyrdubblade nivå till den fördubblade nivån är det en minskning; det är riktigt. Men den långsiktiga ökningen är en mer än fördubblad satsning på järnvägar och järnvägsunderhåll.Det har inte gjorts en sådan stor och uthållig satsning på järnvägsbyggande och järnvägsunderhåll . Det är det som denna regering står för. har tidigare avkrävt inte bara att vi ska redovisa hur vår budget ser ut för andra, tredje och fjärde året utan att vi även mer långsiktigt i vår budget ensidigt ska redovisa de positiva ekonomiska och finansiella effekterna av den utomeuropeiska invandringen till Sverige.I den stora invandringskommunen finansieras en tredjedel av ekonomin via utjämningssystemet. Det ser ungefär likadant ut i , , , och många andra stora invandringskommuner.Den kommunala utjämningen var från början tänkt som ett stöd för de kommuner som drabbades av urbaniseringen i . Utflyttningskommuner, glesbygd, inland och liknande skulle kompenseras. Faktum är dock att det i huvudsak går till invandringsrelaterade kostnader i andra kommuner. Så ser det ut.När avkräver oss denna redovisning av de långsiktiga positiva ekonomiska effekterna av den utomeuropeiska invandringen förmodar jag att han vet att det ger positiva ekonomiska effekter.Jag har letat och inte hittat det, men kanske kan upplysa mig. Hur ser siffran ut? Hur mycket tjänar långsiktigt på den utomeuropeiska invandringen? Vi har som sagt debatterat detta tidigare, och vad jag har påpekat är att ni i era budgetkalkyler tar upp de otvetydiga kostnaderna för de människor som kommer till gränsen och ska få mat och logi, lära sig svenska, utbildas och ges eventuell hälsovård. Det är klart att det medför en massa kostnader.Ser man över ett längre perspektiv kommer dock dessa ofta unga människor i arbete - även om det tar - och bidrar till bnp och skatteintäkter. Kommer man hit när man är har man kvar av sitt arbetsliv.Sverige är en invandrarnation. Det är inget nytt. Den utomeuropeiska invandringen har också funnits tidigare. Vi fick hit människor från , och övriga när det var militärdiktaturer där. Men i huvudsak har vi haft invandring från Europa.Vi måste ta med det där andra, för annars hamnar vi i en konstig situation. Det är som att säga: Vi ska inte ha barn, för de kostar mycket.Ja, barn kostar mycket fram till de är . Men eftersom vi har en positiv ekonomisk utveckling och plus är större än minus går i stort sett varje människa i på plus räknat på hela livet. Det är dock en jättekonstig kalkyl att hålla på med.Jag har en kort motfråga till . Vad tycker du att vi ska göra på eller i färjeläget i när det kommer människor från och ? Ska vi vända flygplanet eller färjan? Jag letade efter dessa positiva effekter eftersom jag tänkte att det måste finnas någon undersökning, men jag hittade dem inte. Det jag däremot hittade var motsatsen. Det kan man läsa om i regeringens egna utredningar och rapporter.Läser vi i om övriga världen utanför står det att sysselsättningsgraden sakta men säkert ökar ju längre man har varit i landet, och vi kan väl vara överens om att förutsättningen för att det ska vara lönsamt är att man kommer i arbete.När man har varit i landet har vi en sysselsättningsgrad på den utomeuropeiska invandringen på . Vid vistelsetid i har vi, enligt , en sysselsättningsgrad på . Det är väl bra.Jan har i sin rapport , Invandringen och de offentliga finanserna, tagit hänsyn till den positiva demografiska situationen för den utomeuropeiska invandringen vad gäller till exempel få äldre. Här står dock något mycket intressant: För att nå ett nolläge där ingen omfördelning sker måste andelen förvärvsarbetande bland utrikes födda vara 72 procent.Men inte ens när man har varit längre än i landet når man upp i detta.Visserligen sade ni i talarstolen att arbetslösheten bland utrikes födda ökar, men säg att ni skulle lyckas att komma för dem med i . Då är det fortfarande där man inte betalar sina egna kostnader.Förklara gärna hur du räknar, , för jag förstår inte. Den senaste undersökning som jag kommer ihåg där man tittade på detta gällde flyktingarna från . Den visade att det har gått bra för dessa invandrare, framför allt för deras barn. De har ofta studerat mer och har bättre inkomster än svenskar. Det kanske sticker i ögonen på finns ett grundproblem med er politik, och alla som hör måste ställa sig frågan: Vad tycker jag ska ske med människor som kommer från eller eller någon annanstans ifrån?Ska vi när de kommer till säga att de får ta ett flyg tillbaka till eller eller var de nu kommer ifrån?Vad ska vi göra med dem som står vid färjeläget i eller ? Ska vi säga: Nej, du får stanna på färjan. Du får inte kliva av här.Hur ska denna politik, där människor förvägras att komma hit, se ut i praktiken? Ska ni vända färjorna? Ska ni vända flygplanen? Hur ska ni göra? Det är en hjärtlöshet som inte många svenskar ställer upp på, tror jag. Jag ska hålla mig lugn här och säger bara: Jag tycker att det är vämjeligt. Ett lands välstånd avgörs av dess förmåga att skapa förutsättningar för fler jobb, ökade inkomster och därmed ökade skatteintäkter för att finansiera den gemensamma välfärden.Det är utgångspunkten för i den ekonomiska politiken. Vår huvuduppgift är att skapa förutsättningar för fler jobb. Det kan bara ske genom växande företag i hela landet, och det måste ske genom en miljömässigt hållbar tillväxt.Trots de senaste årens internationella ekonomiska oro har stått starkt och är kanske starkaste ekonomi. När andra länder dignar under en skuldbörda som hotar den globala återhämtningen har ordnade och starka statsfinanser. Hushållen har under sju års alliansstyre fått förbättrad ekonomi genom sänkta skatter på arbete och pensioner. Företagen har sett lättnader i regelkrånglet och lägre skatter.Tillsammans har reformerna inneburit att sysselsättningen har ökat påtagligt trots en global och europeisk finanskris. Vi står starka inför framtiden.Herr talman! Det budgetförslag som vi debatterar är en helhet. Det är en avvägning mellan nödvändigt ansvar för fortsatt stabila offentliga finanser och lika nödvändiga framåtsyftande satsningar för ökad tillväxt och sysselsättning.Tillsammans har allianspartierna nu presenterat åtta gemensamma budgetar. De bygger på en samlad vision för - ett som står starkt och som är rustat för att möta framtida utmaningar genom satsningar på utbildning, välfärd, företagsamhet och grön tillväxt.De satsningar som föreslås är ett resultat av reformer som lagt grunden för en uthållig tillväxt genom bättre villkor för jobbskapare, företagsamhet och entreprenörskap.Jobben kommer inte genom skattechocker. De kommer inte genom massiva arbetsmarknadsåtgärder. Och de kommer inte genom återanvändning av verkningslösa reformer. De kommer genom bättre villkor för dem som vill anställa.Företagen lägger grunden för de välfärdssatsningar som måste göras. De kommande decennierna kommer en åldrande befolkning att leda till ökade välfärdskostnader. Detta är utmaningar som måste , och då måste skatteintäkterna öka. Om vi inte gör det genom fler jobb i fler välmående företag återstår bara att höja skatterna. Men det har en kostnad.Hälften av de offentliga inkomsterna är inkomstskatt och sociala avgifter. Båda är mycket känsliga för andelen av befolkningen som arbetar. Att då höja skatterna på arbete är att beträda en farlig väg mot lägre sysselsättning och färre jobb. Det är att riskera en negativ spiral med höjda skatter och färre sysselsatta.Herr talman! I en globaliserad värld måste företagen vara konkurrenskraftiga för att växa och skapa nya jobb. Det förutsätter en internationellt anpassad skattesituation med sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter.I ett där hela landet ska leva kan inte skattechocken slå hårdast mot landsbygden. Det är tyvärr resultatet av oppositionens politik.Herr talman! Trots den värsta ekonomiska krisen i världen depression har skatteintäkterna, i löpande priser, ökat kraftigt, med över 140 miljarder. Kommunernas intäkter har ökat med över 130 miljarder, även det i löpande priser. Den offentliga konsumtionen har ökat. Allt detta är möjligt på grund av en ansvarsfull ekonomisk politik som fokuserar på jobb, företagande och tillväxt i hela landet.Budgeten är en budget för jobb. har fokus på jobbskaparlinjen. Vi sänker arbetsgivaravgifterna för ungdomar ytterligare. Vi sänker egenavgifterna för företagare. Vi inför ett investeringsavdrag för att underlätta uppbyggnad av små företag. Vi inför ett system med mikroproduktion av el så att alla kan bli sina egna elproducenter. Vi skjuter till närmare 5 miljarder mer till landsbygdsprogrammet, jämfört med utgångspunkten från EU. Vi stärker lärlingsutbildningen. Vi satsar resurser för att nå en giftfri vardag. Allt detta är exempel på reformer för en grön tillväxt i hela landet.Herr talman! tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Grunden för tillväxt är likvärdiga förutsättningar. Vi behöver en klok tillväxtpolitik för hela landet. Det finns ingen motsättning mellan stad och landsbygd. Båda behövs för tillväxt. Utmaningarna är stora. Den demografiska utmaningen är större i de glesare delarna av landet, där avfolkning ofta leder till att det snabbare blir en åldrad befolkning.På många håll har vi en låg utbildningsnivå som både innebär svårigheter att finna jobb och att företagen har svårare att hitta kompetent arbetskraft.Företagen dras på många håll i landet med strukturella nackdelar i form av långa avstånd och en svag hemmamarknad. Brister i infrastruktur, både fysisk och digital, försämrar konkurrenskraften.Landsbygden behöver inte räddas. Landsbygden behöver samma förutsättningar som städerna. tar fasta på nämnda utmaningar. Vi har också ett ramverk att följa och ansvar för att hålla kostnaderna under kontroll. Därmed inte sagt att vi inte kan göra mer.Inte minst infrastrukturen är ett område som måste få mer uppmärksamhet framöver. Den svenska infrastrukturskulden är mycket stor. Den är ett resultat av decenniers underinvesteringar, och det finns ett stort behov av kreativa lösningar för att sätta fart på investeringarna. En möjlighet som lyfter fram är att se till privata finansieringsmöjligheter i offentlig-privat samverkan.Herr talman! står en samlad alliansbudget mot fyra splittrade alternativa förslag. En uttalad vilja att ta ansvar för landet står mot fyra olika idéer om vad som borde göras. En samlad budget står mot oppositionens vilja att till varje pris vinna kortsiktiga segrar.En budget är en odelbar helhet där förslagen ska samspela med varandra och måste vara i samklang med tidigare lagda budgetar. Allt annat skapar inte bara ekonomisk osäkerhet utan också en skadlig ryckighet i den ekonomiska politiken och ökad osäkerhet om vart den ekonomiska politiken är på väg.Därför är det allvarligt att oppositionen nu enats om att rucka på det finanspolitiska ramverket och att de till varje pris vill vinna en seger även om det går ut över helheten och även om det skadar tilltron till svensk ekonomi. Jag hoppas att man i den kommande budgetbehandlingen har tagit lärdom av debatten och besinnar sig, så att vi slipper se upprepningar av detta spektakel.I stället borde debatten handla om helheter och vad vi vill med . Alternativen är klara.I dag står konkurrenskraftiga villkor för landets småföretag mot en skattechock för dem som anställer. Ekonomiska lättnader för hushållen, som också håller uppe konsumtionen, står mot höga skatter på vanliga inkomster.Herr talman! Avslutningsvis: Alliansregeringen har klarat genom fem tuffa år, genom en europeisk och global finanskris som ännu inte är löst. När andra länder har sett vikande sysselsättning och neddragningar i välfärden har vi sett fler i jobb och framåtsyftande satsningar. Vi har visat att vi förmår det andra bara kan tala om. Vi tar ansvar för välstånd. Jag välkomnar Per Åslings engagemang för företagande. Det är ett engagemang som jag delar. Jag kan konstatera att vi föreslår mer förstärkningar för de små och medelstora företagen än vad regeringen föreslår i sin budget, så jag hoppas att Per Åsling kommer att verka för starkare satsningar på just småföretagande i kommande budgetar.Jag vill komma till ett område som inte var särskilt framträdande i Per Åslings anförande. Det handlar om klimatet, där vi nu har en klimatförhandling i som pågår och som tyvärr verkar gå väldigt trögt. Vi känner också till många av de orsaker som ligger bakom att det inte kommer fram internationella klimatavtal, nämligen misstroendet mellan de fattiga länderna och de rika länderna i världen.I för nu utlovade tillsammans med de andra ledarna för de rika länderna i klimatfinansiering till de fattiga länderna. De skrev under på det i Köpenhamnsprotokollet. Det var grundläggande för att man skulle kunna gå vidare med förhandlingen.Då är det intressant att se hur man har följt upp löftet. Om man skriver under på ett löfte är det rimligt att tänka sig att man också ser till att pengarna kommer fram och levereras, till exempel i budgeten.Vår andel av dessa motsvarar , som behövs för att finansiera klimatinsatser i syd, till exempel hjälpa dem i som har drabbats av orkanen att bygga upp sitt samhälle, att rusta det mot kommande stormar, som vi vet kommer att öka på grund av klimatförändringarna, och också att bygga upp en hållbar ekonomi.Regeringens satsning - om man nu ska kalla det så - i budgeten på klimatfinansiering ligger på . Det anslaget har halverats och tas nästan helt och hållet från biståndet. har stämma slagit fast att klimatfinansieringen ska vara additionell, det vill säga inte tas från biståndet. Men står man här och presenterar en budget där man gör precis det.Hur kan du, Per Åsling, försvara att ni lägger fram en budget som går precis på tvärs mot vad stämma har slagit fast? Jag tycker att det är bra att du lyfter klimatfrågan. Den är mycket central för vår framtida utveckling, eftersom det ekonomiska välståndet bygger på att vi klarar klimat- och miljöutmaningen. Vi har också haft stort fokus på det i den här budgeten.Vi har fokus på att få fler människor i arbete för att därmed stärka möjligheten att investera mer i välstånd, vilket vi har gjort under alla år, och att investera mer i infrastruktur, vilket vi också har gjort på historiska nivåer och gör med en fördubbling i nuvarande plan i förhållande till den som du, Per , var med och roddade fram när du var politiskt sakkunnig på . Vi gör de investeringarna för att bygga starkt, för att därmed också kunna ta ett större ansvar för vår omvärld.Summan av kardemumman beträffande vad vi har gjort är att vi tack vare den offensiva ekonomiska politiken har frigjort resurser som har satsats på att bygga starkt. Från sida vill vi gå vidare. Du relaterade till den stämma som vi hade i . Ja, det är linje: Vi vill satsa än mer på det internationella biståndsarbetet och bygga upp en starkare värld på så sätt. Det var ett intressant svar från Per Åsling. Det var först under de sista sekunderna som han kom in på den sakfråga som jag hade frågat om.Jag tycker att det är bra att Per Åsling lyfter fram vikten av ekonomiskt välstånd. Jag tror att man klarar det allra bäst på lång sikt genom att skapa ett ekonomiskt välstånd globalt och ser till att lyfta de fattiga delarna av världen så att också de får en del av välståndet.Jag vill se en internationell ekonomi där vi handlar över landsgränserna och också ser till att hela världen kan vara med och bygga ett välstånd, inte bara vi i . Jag tror också att det är det som gynnar och ekonomi bäst på lång sikt.Då bekymrar det mig att regeringen inte gör det som man har utlovat. Man skrev under på vackra protokoll i Köpenhamnsöverenskommelsen . Men i de klimatförhandlingar som pågår nu och i tidigare klimatförhandlingar har man kommit till bordet och sagt: Nej, vi sade i att vi skulle leverera pengar, men det gör vi inte, för vi har inte de pengarna i vår budget - vi har inte finansieringen klar.Det vore intressant att höra hur Per Åsling ser på möjligheterna att få igenom ett bindande avtal för att få minskande klimatutsläpp om man inte ens kan leverera det man har lovat i tidigare förhandlingar och överenskommelser.Beträffande hur mycket man satsar på klimatet: Det räcker inte med att säga att man tycker att klimatet är viktigt, utan man måste också visa det genom att prioritera hur man gör. av det utrymme som fanns för reformer i årets budget, som regeringen har lagt, har ni använt för någon typ av klimatsatsningar. För mig är det inte ett rimligt svar på de utmaningar som vi står inför.Miljöpartiet har gjort en helt annan prioritering. Vi satsar mer än en fjärdedel av våra resurser på just klimatinsatser eftersom vi ser att det är så viktigt för att skapa arbete i och för att vi ska ta vårt ansvar, inte minst för att få till en internationell klimatöverenskommelse.Jag återkommer till frågan: Hur ska ni kunna få ett avtal på plats om ni inte ens levererar de pengar som ni faktiskt utlovade från i ? Tack för det, Per ! Konklusionen av vad jag sade tidigare är att politik hänger ihop. Det är viktigt att vi då ser till att på en rad områden göra vad vi kan från svensk sida för att stärka klimatarbetet.Vi är väldigt pådrivande från både och regeringens sida. Det är ingen tillfällighet att spelar en central roll i .